# Az Európai Unió L 69/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 69 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. március 16. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 69

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. március 16.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 424/2005/EK rendelete (2005. március 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 425/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | * | A Bizottság 426/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 6 |
| | | A Bizottság 427/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a gabonaágazatban 2005. március 16. alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 34 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 424/2005/EK rendelete (2005. március 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 425/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

3

*

A Bizottság 426/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

6

A Bizottság 427/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a gabonaágazatban 2005. március 16. alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

34

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | 2005/215/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága tíz francia teljes jogú tagjának és hat francia póttagjának kinevezéséről | 37 |
| | | Bizottság |
| | * | 2005/216/EK:A Bizottság határozata (2005. március 9.) az állatok belföldi szállítására vonatkozó kilépési tilalom alóli mentesség tekintetében a 2003/828/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 544. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2005/217/EK:A Bizottság határozata (2005. március 9.) a szarvasmarha-embriók közösségi importjára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek a megállapításáról
  (az értesítés a C(2005) 543. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2005/218/EK:A Bizottság határozata (2005. március 11.) a Szaúd-Arábiából behozott halászati termékekre vonatkozó különleges feltételekről
  (az értesítés a C(2005) 563. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | 2005/219/EK:A Bizottság határozata (2005. március 11.) az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló 97/296/EK határozat Szaúd-Arábia vonatkozásában történő módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 564. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

2005/215/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága tíz francia teljes jogú tagjának és hat francia póttagjának kinevezéséről

37

Bizottság

*

2005/216/EK:A Bizottság határozata (2005. március 9.) az állatok belföldi szállítására vonatkozó kilépési tilalom alóli mentesség tekintetében a 2003/828/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 544. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 544. számú dokumentummal történt)

1

39

*

2005/217/EK:A Bizottság határozata (2005. március 9.) a szarvasmarha-embriók közösségi importjára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek a megállapításáról
  (az értesítés a C(2005) 543. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 543. számú dokumentummal történt)

1

41

*

2005/218/EK:A Bizottság határozata (2005. március 11.) a Szaúd-Arábiából behozott halászati termékekre vonatkozó különleges feltételekről
  (az értesítés a C(2005) 563. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 563. számú dokumentummal történt)

1

50

*

2005/219/EK:A Bizottság határozata (2005. március 11.) az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló 97/296/EK határozat Szaúd-Arábia vonatkozásában történő módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 564. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 564. számú dokumentummal történt)

1

55

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/220/KKBP közös álláspontja (2005. március 14.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről és a 2004/500/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről | 59 |
| | * | A Tanács 2005/221/KKBP határozata (2005. március 14.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2004/306/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 64 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/220/KKBP közös álláspontja (2005. március 14.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről és a 2004/500/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

59

*

A Tanács 2005/221/KKBP határozata (2005. március 14.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2004/306/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

64

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/222/IB kerethatározata (2005. február 24.) az információs rendszerek elleni támadásokról | 67 |

Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/222/IB kerethatározata (2005. február 24.) az információs rendszerek elleni támadásokról

67

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | | Helyesbítés a a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról szóló, 2005. március 10-i 398/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 65., 2005.3.11.) | 72 |

Helyesbítések

Helyesbítés a a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról szóló, 2005. március 10-i 398/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 65., 2005.3.11.)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/1

---

A BIZOTTSÁG 424/2005/EK RENDELETE

(2005. március 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. március 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 15-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. március 15-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 110,3 |
| 204 | 68,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 114,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 169,7 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 98,3 |
| 999 | 146,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 170,8 |
| 204 | 78,0 |
| 999 | 124,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 53,1 |
| 212 | 57,4 |
| 220 | 47,9 |
| 400 | 51,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 62,8 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 220 | 70,4 |
| 400 | 67,6 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 62,1 |
| 400 | 99,0 |
| 404 | 74,7 |
| 508 | 66,8 |
| 512 | 77,7 |
| 528 | 69,8 |
| 720 | 67,7 |
| 999 | 74,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 186,2 |
| 388 | 67,5 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 53,3 |
| 528 | 55,4 |
| 720 | 50,7 |
| 999 | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

110,3

204

68,0

212

139,0

624

140,9

999

114,6

0707 00 05

052

169,7

068

170,0

204

98,3

999

146,0

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

170,8

204

78,0

999

124,4

0805 10 20

052

53,7

204

53,1

212

57,4

220

47,9

400

51,1

421

35,9

624

62,8

999

51,7

0805 50 10

052

59,1

220

70,4

400

67,6

999

65,7

0808 10 80

388

62,1

400

99,0

404

74,7

508

66,8

512

77,7

528

69,8

720

67,7

999

74,0

0808 20 50

052

186,2

388

67,5

400

92,6

512

53,3

528

55,4

720

50,7

999

84,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/3

---

A BIZOTTSÁG 425/2005/EK RENDELETE

(2005. március 15.)

a 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. és 21. cikkére,

mivel:

| (1) | A 998/2003/EK rendelet meghatározza azon harmadik országok és területek jegyzékét, amelyekről bizonyos feltételek teljesülése esetén a kedvtelésből tartott állatok Közösségbe irányuló mozgása engedélyezhető. |
| --- | --- |

(1)

A 998/2003/EK rendelet meghatározza azon harmadik országok és területek jegyzékét, amelyekről bizonyos feltételek teljesülése esetén a kedvtelésből tartott állatok Közösségbe irányuló mozgása engedélyezhető.

| (2) | Az 592/2004/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 998/2003/EK rendelet megállapította a harmadik országok egy ideiglenes jegyzékét. Ez a jegyzék olyan országokat és területeket tartalmaz, amelyek mentesek a veszettségtől, valamint azon országokat is, amelyeknek a területéről történő mozgás esetén a Közösség területére behurcolt veszettség kockázatáról megállapították, hogy nem nagyobb, mint a tagállamok közötti mozgás esetén. |
| --- | --- |

(2)

Az 592/2004/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 998/2003/EK rendelet megállapította a harmadik országok egy ideiglenes jegyzékét. Ez a jegyzék olyan országokat és területeket tartalmaz, amelyek mentesek a veszettségtől, valamint azon országokat is, amelyeknek a területéről történő mozgás esetén a Közösség területére behurcolt veszettség kockázatáról megállapították, hogy nem nagyobb, mint a tagállamok közötti mozgás esetén.

| (3) | A Tajvan által benyújtott információk alapján megállapítható, hogy Tajvan mentes a veszettségtől, illetőleg a kedvtelésből tartott állatok Tajvan területéről történő mozgása esetén a Közösség területére behurcolt veszettség kockázata nem nagyobb, mint a tagállamok közötti mozgás esetén. Ennek megfelelően Tajvant fel kell venni az országok és területek 998/2003/EK rendeletben megállapított jegyzékébe. |
| --- | --- |

(3)

A Tajvan által benyújtott információk alapján megállapítható, hogy Tajvan mentes a veszettségtől, illetőleg a kedvtelésből tartott állatok Tajvan területéről történő mozgása esetén a Közösség területére behurcolt veszettség kockázata nem nagyobb, mint a tagállamok közötti mozgás esetén. Ennek megfelelően Tajvant fel kell venni az országok és területek 998/2003/EK rendeletben megállapított jegyzékébe.

| (4) | Az egyértelműség érdekében az országok és területek jegyzékét teljes egészében újból meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(4)

Az egyértelműség érdekében az országok és területek jegyzékét teljes egészében újból meg kell állapítani.

| (5) | A 998/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 998/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 998/2003/EGK rendelet II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. március 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 15-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 146., 2003.6.13., 1. o. A legutóbb a 2054/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 14. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 94., 2004.3.31., 7. o.

2

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK JEGYZÉKE

A. RÉSZ

| IE | – | Írország |
| --- | --- | --- |
| MT | – | Málta |
| SE | – | Svédország |
| UK | – | Egyesült Királyság |

IE

–

Írország

MT

–

Málta

SE

–

Svédország

UK

–

Egyesült Királyság

B. RÉSZ

1. szakasz

| a) | DK – | Dánia, beleértve GL – Grönlandot és FO – a Feröer-szigeteket; |
| --- | --- | --- |
| b) | ES – | Spanyolország, beleértve kontinentális területeit, a Baleár-szigeteket, a Kanári-szigeteket, Ceutát és Melillát; |
| c) | FR – | Franciaország, beleértve GF – Francia Guyanát, GP – Guadeloupe-ot, MQ – Martinique-ot és RE – Réuniont; |
| d) | GI – | Gibraltár; |
| e) | PT – | Portugália, beleértve kontinentális területeit, az Azori-szigeteket és Madeirát; |
| f) | az A. részben és e szakasz a), b), c) és e) pontjában nem szereplő tagállamok. |

a)

DK –

Dánia, beleértve GL – Grönlandot és FO – a Feröer-szigeteket;

b)

ES –

Spanyolország, beleértve kontinentális területeit, a Baleár-szigeteket, a Kanári-szigeteket, Ceutát és Melillát;

c)

FR –

Franciaország, beleértve GF – Francia Guyanát, GP – Guadeloupe-ot, MQ – Martinique-ot és RE – Réuniont;

d)

GI –

Gibraltár;

e)

PT –

Portugália, beleértve kontinentális területeit, az Azori-szigeteket és Madeirát;

f)

az A. részben és e szakasz a), b), c) és e) pontjában nem szereplő tagállamok.

2. szakasz

| AD | – | Andorra |
| --- | --- | --- |
| CH | – | Svájc |
| IS | – | Izland |
| LI | – | Liechtenstein |
| MC | – | Monaco |
| NO | – | Norvégia |
| SM | – | San Marino |
| VA | – | Apostoli Szentszék |

AD

–

Andorra

CH

–

Svájc

IS

–

Izland

LI

–

Liechtenstein

MC

–

Monaco

NO

–

Norvégia

SM

–

San Marino

VA

–

Apostoli Szentszék

C. RÉSZ

| AC | – | Ascension-sziget |
| --- | --- | --- |
| AE | – | Egyesült Arab Emírségek |
| AG | – | Antigua és Barbuda |
| AN | – | Holland Antillák |
| AU | – | Ausztrália |
| AW | – | Aruba |
| BB | – | Barbados |
| BH | – | Bahrein |
| BM | – | Bermuda |
| CA | – | Kanada |
| CL | – | Chile |
| FJ | – | Fidzsi-szigetek |
| FK | – | Falkland-szigetek |
| HK | – | Hongkong |
| HR | – | Horvátország |
| JM | – | Jamaica |
| JP | – | Japán |
| KN | – | Saint Kitts és Nevis |
| KY | – | Kajmán-szigetek |
| MS | – | Montserrat |
| MU | – | Mauritius |
| NC | – | Új-Kaledónia |
| NZ | – | Új-Zéland |
| PF | – | Francia Polinézia |
| PM | – | Saint Pierre és Miquelon |
| RU | – | Orosz Föderáció |
| SG | – | Szingapúr |
| SH | – | Szent Ilona |
| TW | – | Tajvan |
| US | – | Amerikai Egyesült Államok |
| VC | – | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |
| VU | – | Vanuatu |
| WF | – | Wallis és Futuna |
| YT | – | Mayotte” |

AC

–

Ascension-sziget

AE

–

Egyesült Arab Emírségek

AG

–

Antigua és Barbuda

AN

–

Holland Antillák

AU

–

Ausztrália

AW

–

Aruba

BB

–

Barbados

BH

–

Bahrein

BM

–

Bermuda

CA

–

Kanada

CL

–

Chile

FJ

–

Fidzsi-szigetek

FK

–

Falkland-szigetek

HK

–

Hongkong

HR

–

Horvátország

JM

–

Jamaica

JP

–

Japán

KN

–

Saint Kitts és Nevis

KY

–

Kajmán-szigetek

MS

–

Montserrat

MU

–

Mauritius

NC

–

Új-Kaledónia

NZ

–

Új-Zéland

PF

–

Francia Polinézia

PM

–

Saint Pierre és Miquelon

RU

–

Orosz Föderáció

SG

–

Szingapúr

SH

–

Szent Ilona

TW

–

Tajvan

US

–

Amerikai Egyesült Államok

VC

–

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

VU

–

Vanuatu

WF

–

Wallis és Futuna

YT

–

Mayotte”

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/6

---

A BIZOTTSÁG 426/2005/EK RENDELETE

(2005. március 15.)

a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (az alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Eljárás megkezdése

| (1) | 2004. június 17-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítéssel dömpingellenes eljárás megkezdését jelentette be a Kínai Népköztársaságból („KNK” vagy „érintett ország”) származó, végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermékeknek („FPFAF”) a Közösségbe történő behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

2004. június 17-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítéssel dömpingellenes eljárás megkezdését jelentette be a Kínai Népköztársaságból („KNK” vagy „érintett ország”) származó, végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermékeknek („FPFAF”) a Közösségbe történő behozatala tekintetében.

| (2) | Az eljárást az AIUFFASS, az Euratex tagvállalata („a panaszos”) által az érintett termék EU-ban folytatott termelésének jelentős hányadát, azaz ez esetben a közösségi termelés 26 %-át, képviselő 7 független termelő nevében benyújtott panasz eredményeképpen indították meg. A panasz olyan bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére, valamint az abból származó súlyos kárra vonatkozóan, amelyet elegendőnek tartottak az eljárás megkezdéséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást az AIUFFASS, az Euratex tagvállalata („a panaszos”) által az érintett termék EU-ban folytatott termelésének jelentős hányadát, azaz ez esetben a közösségi termelés 26 %-át, képviselő 7 független termelő nevében benyújtott panasz eredményeképpen indították meg. A panasz olyan bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére, valamint az abból származó súlyos kárra vonatkozóan, amelyet elegendőnek tartottak az eljárás megkezdéséhez.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, az exportáló termelőket, az importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint az ismert érintett felhasználói szövetségeket, illetve a KNK képviselőit az eljárás megkezdéséről. Az érdekelt feleknek az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, az exportáló termelőket, az importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint az ismert érintett felhasználói szövetségeket, illetve a KNK képviselőit az eljárás megkezdéséről. Az érdekelt feleknek az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

| (4) | A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és szövetségeik ismertették álláspontjukat. Meghallgatást biztosítottak minden olyan érdekelt fél részére, aki ezt kérelmezte, és bizonyította, hogy meghallgatását sajátos okok indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és szövetségeik ismertették álláspontjukat. Meghallgatást biztosítottak minden olyan érdekelt fél részére, aki ezt kérelmezte, és bizonyította, hogy meghallgatását sajátos okok indokolják.

| (5) | A Bizottság kérdőívet küldött minden ismert érintett félnek, valamint valamennyi olyan egyéb vállalkozásnak, amely az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkezett. A kérdőívre a panaszban szereplő hét közösségi termelő közül hat (egy vállalkozás csőd miatt nem tudott teljes mértékben együttműködni), egy másik közösségi termelő, egy beszállító, egy független importőr és kilenc független közösségi felhasználó adott választ. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság kérdőívet küldött minden ismert érintett félnek, valamint valamennyi olyan egyéb vállalkozásnak, amely az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkezett. A kérdőívre a panaszban szereplő hét közösségi termelő közül hat (egy vállalkozás csőd miatt nem tudott teljes mértékben együttműködni), egy másik közösségi termelő, egy beszállító, egy független importőr és kilenc független közösségi felhasználó adott választ.

| (6) | Annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítsanak a KNK-beli exportáló termelőknek a piacgazdasági elbánás („PE”) vagy egyéni elbánás („EE”) iránti kérelem benyújtására, amennyiben ezt igénylik, a Bizottság a PE és az EE iránti kérelem formanyomtatványait is elküldte az ismert érintett kínai vállalkozásoknak, valamint az összes többi vállalkozásnak, amely az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkezett. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján 49 vállalkozás kérelmezett PE-t, hét vállalkozás pedig csak EE-t kérelmezett. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítsanak a KNK-beli exportáló termelőknek a piacgazdasági elbánás („PE”) vagy egyéni elbánás („EE”) iránti kérelem benyújtására, amennyiben ezt igénylik, a Bizottság a PE és az EE iránti kérelem formanyomtatványait is elküldte az ismert érintett kínai vállalkozásoknak, valamint az összes többi vállalkozásnak, amely az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkezett. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján 49 vállalkozás kérelmezett PE-t, hét vállalkozás pedig csak EE-t kérelmezett.

| (7) | Tekintettel az exportáló termelők, importőrök és közösségi termelők nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben mintavételt határoztak meg a dömping és a kár meghatározásához az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló termelőt, importőrt és közösségi termelőt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2003. április 1. és 2004. március 31. között) elvégzett tevékenységekről. A benyújtott információk vizsgálatát követően úgy döntöttek, hogy a mintavételre csak az exportőrök esetében van szükség. A kiválasztott minta a rendelkezésre álló időn belül megvizsgálható kivitelek legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapul. A mintát a 8 legnagyobb kínai exportáló termelő (és az azokkal kapcsolatban álló felek) alkotják, amelyek az együttműködő feleknek a Közösségbe irányuló exportmennyisége több mint 50 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az exportáló termelők, importőrök és közösségi termelők nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben mintavételt határoztak meg a dömping és a kár meghatározásához az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló termelőt, importőrt és közösségi termelőt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és – az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint – adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2003. április 1. és 2004. március 31. között) elvégzett tevékenységekről. A benyújtott információk vizsgálatát követően úgy döntöttek, hogy a mintavételre csak az exportőrök esetében van szükség. A kiválasztott minta a rendelkezésre álló időn belül megvizsgálható kivitelek legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapul. A mintát a 8 legnagyobb kínai exportáló termelő (és az azokkal kapcsolatban álló felek) alkotják, amelyek az együttműködő feleknek a Közösségbe irányuló exportmennyisége több mint 50 %-át teszik ki.

| (8) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt. Az együttműködő közösségi termelők és a következő vállalatok telephelyein ellenőrző látogatásokat tettek:






  a) | Közösségi termelők







  — | Négy különböző országban található hét közösségi termelő telephelyein ellenőrző látogatásokat tettek. Az alaprendelet 19. cikke értelmében az együttműködő közösségi termelők kérelmezték, hogy részletes adataikat ne tegyék közzé, mert az súlyosan kedvezőtlen hatással volna rájuk. A kérést kellőképpen indokoltnak találták, ezért teljesítették. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt. Az együttműködő közösségi termelők és a következő vállalatok telephelyein ellenőrző látogatásokat tettek:

a)

Közösségi termelők

—

Négy különböző országban található hét közösségi termelő telephelyein ellenőrző látogatásokat tettek. Az alaprendelet 19. cikke értelmében az együttműködő közösségi termelők kérelmezték, hogy részletes adataikat ne tegyék közzé, mert az súlyosan kedvezőtlen hatással volna rájuk. A kérést kellőképpen indokoltnak találták, ezért teljesítették.

| b) | KNK-beli exportáló termelők







  — | Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

KNK-beli exportáló termelők

—

Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd.

| — | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| — | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| — | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| — | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| — | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| — | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| — | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (és a vele kapcsolatban álló vállalkozás, a Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.). |
| --- | --- |

—

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (és a vele kapcsolatban álló vállalkozás, a Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).

| c) | Független importőrök







  — | LE-GO – Hof (Németország) |
| --- | --- | --- |

c)

Független importőrök

—

LE-GO – Hof (Németország)

| d) | A közösségi ipar beszállítói







  — | Elana SA – Toruń (Lengyelország) |
| --- | --- | --- |

d)

A közösségi ipar beszállítói

—

Elana SA – Toruń (Lengyelország)

| e) | Közösségi felhasználók







  — | LE-GO – Hof (Németország) |
| --- | --- | --- |

e)

Közösségi felhasználók

—

LE-GO – Hof (Németország)

| (9) | Figyelembe véve annak szükségességét, hogy rendes értéket állapítsanak meg a PE-ben esetlegesen nem részesülő KNK-beli exportáló termelők esetében, a rendes értéknek egy analóg ország – ez esetben Törökország – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő vállalkozás telephelyén:






  — | Italteks Expo Grup A.A., Istanbul |
| --- | --- | --- |

(9)

Figyelembe véve annak szükségességét, hogy rendes értéket állapítsanak meg a PE-ben esetlegesen nem részesülő KNK-beli exportáló termelők esetében, a rendes értéknek egy analóg ország – ez esetben Törökország – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő vállalkozás telephelyén:

—

Italteks Expo Grup A.A., Istanbul

3.   Vizsgálati időszak

| (10) | A dömping és a kár vizsgálata a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakra („VI”) terjedt ki. A kár megállapításával kapcsolatos tendenciákat a 2000. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakban („érintett időszak”) vizsgálták. |
| --- | --- |

(10)

A dömping és a kár vizsgálata a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakra („VI”) terjedt ki. A kár megállapításával kapcsolatos tendenciákat a 2000. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakban („érintett időszak”) vizsgálták.

4.   Érintett termék és hasonló termék

4.1.   Érintett termék

| (11) | Az érintett termék a végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermék („FPFAF”), amely legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített vagy nem terjedelmesített szintetikus szálat tartalmazó, festett vagy nyomott szövet. Rendszerint ruházati cikkekhez, azaz többek között ruházati cikkek bélésének elkészítéséhez, valamint anorákok, sportruházati cikkek, síruhák, alsóneműk és divatcikkek készítéséhez használják. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett termék a végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermék („FPFAF”), amely legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített vagy nem terjedelmesített szintetikus szálat tartalmazó, festett vagy nyomott szövet. Rendszerint ruházati cikkekhez, azaz többek között ruházati cikkek bélésének elkészítéséhez, valamint anorákok, sportruházati cikkek, síruhák, alsóneműk és divatcikkek készítéséhez használják.

| (12) | Az érintett terméket végtelen poliészter szálból készült (nem alapozott) fonal szövésével állítják elő, majd nyomják vagy festik az egyedi szövetminta vagy szín elérése érdekében. Tehát különbözik a fehérítetlen vagy fehérített, szintetikus végtelen szálból készült fonalból előállított textilszövettől, a szövés után, de a festés előtt kialakított terméktől, amely az érintett termék nyersanyagául szolgál. A végtelen poliészter szálakból készült textilszövettől is különbözik, amelyhez az alapozott fonalat szövik szövetté, a szövetmintát pedig a minta szövésével hozzák létre. Az utóbbi termék eltérő alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, mivel más a felhasznált nyersanyag (alapozott fonal), és a szövetmintát szövéssel és nem nyomással vagy festéssel hozzák létre. Ezenkívül a kész kelme ilyen típusát rendszerint lakástextilhez használják, míg az érintett terméket szinte kizárólag ruházati cikkek készítéséhez használják. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett terméket végtelen poliészter szálból készült (nem alapozott) fonal szövésével állítják elő, majd nyomják vagy festik az egyedi szövetminta vagy szín elérése érdekében. Tehát különbözik a fehérítetlen vagy fehérített, szintetikus végtelen szálból készült fonalból előállított textilszövettől, a szövés után, de a festés előtt kialakított terméktől, amely az érintett termék nyersanyagául szolgál. A végtelen poliészter szálakból készült textilszövettől is különbözik, amelyhez az alapozott fonalat szövik szövetté, a szövetmintát pedig a minta szövésével hozzák létre. Az utóbbi termék eltérő alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, mivel más a felhasznált nyersanyag (alapozott fonal), és a szövetmintát szövéssel és nem nyomással vagy festéssel hozzák létre. Ezenkívül a kész kelme ilyen típusát rendszerint lakástextilhez használják, míg az érintett terméket szinte kizárólag ruházati cikkek készítéséhez használják.

| (13) | A vizsgálat kimutatta, hogy a (11) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék valamennyi típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható annak ellenére, hogy számos különböző tényező tekintetében – például szín, fonalméret és kikészítés – eltérnek egymástól. Ebből kifolyólag és a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat céljából az érintett termék valamennyi típusát egy terméknek tekintik. Az érintett termék az 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 és ex 5407 69 90 KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálat kimutatta, hogy a (11) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék valamennyi típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható annak ellenére, hogy számos különböző tényező tekintetében – például szín, fonalméret és kikészítés – eltérnek egymástól. Ebből kifolyólag és a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat céljából az érintett termék valamennyi típusát egy terméknek tekintik. Az érintett termék az 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 és ex 5407 69 90 KN-kód alá tartozik.

4.2.   Hasonló termék

| (14) | Az érintett termék és a KNK-ban, illetve a KNK-ból származó egyes behozatalok tekintetében megállapítandó rendes érték analóg országául szolgáló Törökországban előállított és a belföldi piacon értékesített FPFAF között nem fedeztek fel különbséget. Sőt, mindkettő azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal, illetve felhasználással rendelkezik. |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék és a KNK-ban, illetve a KNK-ból származó egyes behozatalok tekintetében megállapítandó rendes érték analóg országául szolgáló Törökországban előállított és a belföldi piacon értékesített FPFAF között nem fedeztek fel különbséget. Sőt, mindkettő azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal, illetve felhasználással rendelkezik.

| (15) | Hasonlóképpen nem találtak különbséget az érintett termék és a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon értékesített FPFAF között. Mindkét termékről megállapították, hogy fizikai és kémiai tulajdonságaik, illetve felhasználásaik azonosak. |
| --- | --- |

(15)

Hasonlóképpen nem találtak különbséget az érintett termék és a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon értékesített FPFAF között. Mindkét termékről megállapították, hogy fizikai és kémiai tulajdonságaik, illetve felhasználásaik azonosak.

| (16) | Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők.

B.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás (PE)

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően határozzák meg azon termelők esetében, akikről úgy találják, hogy eleget tesznek a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően határozzák meg azon termelők esetében, akikről úgy találják, hogy eleget tesznek a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak.

| (18) | A PE-kritériumok rövid és kizárólag a hivatkozás megkönnyítésére szolgáló összegzése a következő:






  1. | az üzleti döntések és költségek követik a piac feltételeit, jelentős mértékű állami befolyás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(18)

A PE-kritériumok rövid és kizárólag a hivatkozás megkönnyítésére szolgáló összegzése a következő:

1.

az üzleti döntések és költségek követik a piac feltételeit, jelentős mértékű állami befolyás nélkül;

| 2. | a számviteli nyilvántartás esetében a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független ellenőrzést végeznek, és azt használják minden célra; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartás esetében a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független ellenőrzést végeznek, és azt használják minden célra;

| 3. | az egykori nem piacgazdasági rendszer torzító hatásai jelentős mértékben nem érhetők tetten; |
| --- | --- |

3.

az egykori nem piacgazdasági rendszer torzító hatásai jelentős mértékben nem érhetők tetten;

| 4. | a csődre és a tulajdonviszonyokra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást garantálnak; |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonviszonyokra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást garantálnak;

| 5. | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (19) | A jelenlegi vizsgálat során 49 KNK-beli exportáló termelő jelentkezett és kérelmezte a PE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján. Minden egyes PE-kérelmet megvizsgáltak. Tekintettel az érintett vállalkozások nagy számára, helyszíni ellenőrzéseket csak nyolc vállalkozás telephelyén végeztek (lásd a (7) preambulumbekezdést). A többi vállalkozás esetében valamennyi benyújtott információ részletes másodlagos elemzését hajtották végre, valamint az érintett vállalkozásokkal széles körű levelezésre került sor, amennyiben beadványaikból hiányoztak elemek, vagy azok nem voltak egyértelműek. Amennyiben egy leányvállalat vagy a kínai népköztársaságbeli kérelmezővel kapcsolatban álló egyéb vállalkozás az érintett termék termelője és/vagy exportőre, a kapcsolatban álló felet is felkérték, hogy töltse ki a PE iránti kérelem formanyomtatványát. Sőt, a PE csak akkor ítélhető meg, ha valamennyi kapcsolatban álló vállalkozás teljesíti a fent meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

(19)

A jelenlegi vizsgálat során 49 KNK-beli exportáló termelő jelentkezett és kérelmezte a PE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján. Minden egyes PE-kérelmet megvizsgáltak. Tekintettel az érintett vállalkozások nagy számára, helyszíni ellenőrzéseket csak nyolc vállalkozás telephelyén végeztek (lásd a (7) preambulumbekezdést). A többi vállalkozás esetében valamennyi benyújtott információ részletes másodlagos elemzését hajtották végre, valamint az érintett vállalkozásokkal széles körű levelezésre került sor, amennyiben beadványaikból hiányoztak elemek, vagy azok nem voltak egyértelműek. Amennyiben egy leányvállalat vagy a kínai népköztársaságbeli kérelmezővel kapcsolatban álló egyéb vállalkozás az érintett termék termelője és/vagy exportőre, a kapcsolatban álló felet is felkérték, hogy töltse ki a PE iránti kérelem formanyomtatványát. Sőt, a PE csak akkor ítélhető meg, ha valamennyi kapcsolatban álló vállalkozás teljesíti a fent meghatározott kritériumokat.

| (20) | Azon vállalkozásokkal kapcsolatban, amelyeknél helyszíni vizsgálatokat végeztek, a vizsgálat kimutatta, hogy a nyolc kínai exportáló termelő közül három teljesítette a PE-re vonatkozó valamennyi feltételt (lásd a vállalkozások felsorolását a (23) preambulumbekezdésben). A fennmaradó öt kérelmet el kellett utasítani. Az öt exportáló termelő által nem teljesített kritériumokat az alábbi táblázat határozza meg. |
| --- | --- |

(20)

Azon vállalkozásokkal kapcsolatban, amelyeknél helyszíni vizsgálatokat végeztek, a vizsgálat kimutatta, hogy a nyolc kínai exportáló termelő közül három teljesítette a PE-re vonatkozó valamennyi feltételt (lásd a vállalkozások felsorolását a (23) preambulumbekezdésben). A fennmaradó öt kérelmet el kellett utasítani. Az öt exportáló termelő által nem teljesített kritériumokat az alábbi táblázat határozza meg.

| (21) | A többi 41 vállalkozással kapcsolatban az egyes vállalkozások esetében elvégzett vizsgálat alapján azt a következtetést vonták le, hogy a PE nem ítélhető meg 19 vállalkozás számára, mivel bizonyítottan nem teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának kritériumait. Úgy találták, hogy e 19 vállalkozás közül 10 nem működött együtt kellően a vizsgálattal, mivel nem nyújtotta be a kért szükséges információkat. Sőt, az említett vállalkozások még a hiányosságokra rámutató levelet követően sem bizonyították kellően, hogy ők maguk vagy a velük kapcsolatban álló, az érintett termék termelésében/értékesítésében részt vevő vállalkozás(ok) teljesítette (teljesítették) a vonatkozó PE-kritériumokat. A 19 vállalkozás közül a többi 9 által nem teljesített kritériumokat is az alábbi táblázat határozza meg. A további 22 vállalkozás sikeresen bizonyítani tudta, hogy teljesítette az öt vonatkozó PE-kritériumot. |
| --- | --- |

(21)

A többi 41 vállalkozással kapcsolatban az egyes vállalkozások esetében elvégzett vizsgálat alapján azt a következtetést vonták le, hogy a PE nem ítélhető meg 19 vállalkozás számára, mivel bizonyítottan nem teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának kritériumait. Úgy találták, hogy e 19 vállalkozás közül 10 nem működött együtt kellően a vizsgálattal, mivel nem nyújtotta be a kért szükséges információkat. Sőt, az említett vállalkozások még a hiányosságokra rámutató levelet követően sem bizonyították kellően, hogy ők maguk vagy a velük kapcsolatban álló, az érintett termék termelésében/értékesítésében részt vevő vállalkozás(ok) teljesítette (teljesítették) a vonatkozó PE-kritériumokat. A 19 vállalkozás közül a többi 9 által nem teljesített kritériumokat is az alábbi táblázat határozza meg. A további 22 vállalkozás sikeresen bizonyítani tudta, hogy teljesítette az öt vonatkozó PE-kritériumot.

| (22) | A következő táblázat összefoglalja a PE-ben nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium mindegyikének teljesítésére vonatkozó határozatokat:










  Vállalkozás | Kritériumok |
| --- | --- | --- |
| A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának negyedik francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának ötödik francia bekezdése |
| 1 | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 2 | Teljesül | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 3 | Teljesül | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 4 | Nem teljesül | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 5 | Nem teljesül | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 6 | Teljesül | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 7 | Teljesül | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 8 | Teljesül | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 9 | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 10 | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 11 | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 12 | Teljesül | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 13 | Teljesül | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 14 | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| Forrás: Az együttműködő kínai exportőröktől a kérdőívekre kapott, ellenőrzött válaszok. |

(22)

A következő táblázat összefoglalja a PE-ben nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium mindegyikének teljesítésére vonatkozó határozatokat:

Vállalkozás

Kritériumok

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának negyedik francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának ötödik francia bekezdése

1

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

2

Teljesül

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

3

Teljesül

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

4

Nem teljesül

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

5

Nem teljesül

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

6

Teljesül

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

7

Teljesül

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

8

Teljesül

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

9

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

10

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

11

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

12

Teljesül

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

13

Teljesül

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

14

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

Forrás: Az együttműködő kínai exportőröktől a kérdőívekre kapott, ellenőrzött válaszok.

| (23) | Ez alapján a következő KNK-beli exportáló termelők részére ítélték meg a PE-t:






  (1) | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(23)

Ez alapján a következő KNK-beli exportáló termelők részére ítélték meg a PE-t:

(1)

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| (2) | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| (3) | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| (4) | Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

| (5) | Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

| (6) | Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

| (7) | Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(7)

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

| (8) | Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

| (9) | Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(9)

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

| (10) | Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(10)

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

| (11) | Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(11)

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

| (12) | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(12)

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

| (13) | Nantong Teijin Co. Ltd. |
| --- | --- |

(13)

Nantong Teijin Co. Ltd.

| (14) | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

| (15) | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

(15)

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

| (16) | Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

| (17) | Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(17)

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

| (18) | Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

(18)

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

| (19) | Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(19)

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

| (20) | Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

| (21) | Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

(21)

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

| (22) | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

| (23) | Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

| (24) | Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

| (25) | Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. |
| --- | --- |

(25)

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

2.   Egyéni elbánás (EE)

| (24) | A 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alapján, ha vám kivetésére kerül sor, a 2. cikk (7) bekezdése alá tartozó országokra országos vámot állapítanak meg azon esetek kivételével, amikor a vállalkozások bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi kritériumot. |
| --- | --- |

(24)

A 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alapján, ha vám kivetésére kerül sor, a 2. cikk (7) bekezdése alá tartozó országokra országos vámot állapítanak meg azon esetek kivételével, amikor a vállalkozások bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi kritériumot.

| (25) | A PE-t kérelmező exportáló termelők egyéni elbánást is igényeltek arra az esetre, ha részükre nem ítélik meg a PE-t. Hét további exportáló termelő csak egyéni elbánást kérelmezett. |
| --- | --- |

(25)

A PE-t kérelmező exportáló termelők egyéni elbánást is igényeltek arra az esetre, ha részükre nem ítélik meg a PE-t. Hét további exportáló termelő csak egyéni elbánást kérelmezett.

| (26) | Először is azon vállalkozásokkal kapcsolatban, amelyek kérelmezték, de részükre nem ítélték meg a PE-t, megállapították, hogy 13 vállalkozás teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az EE-re vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt. Ami a többi vállalkozást érinti, közülük tíz nem működött kellően együtt a PE megadása érdekében, és esetükben az együttműködés olyan csekély volt, hogy még az EE iránti kérelmük igazolására sem nyújtottak be elegendő bizonyítékot. Egy másik vállalkozás részére azért nem lehetett megadni az EE-t, mert nem tudta alaposan és megfelelően bizonyítani, hogy exportárait és -mennyiségeit, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozza meg. Sőt, az exportértékesítések nagy része esetében lehetetlen volt ellenőrizni a végső fogyasztót, illetve az áru kifizetését, és a vállalkozás nem tudta eloszlatni azokat az erős kétségeket, hogy ilyen körülmények között az állam beavatkozott a vállalkozás ármeghatározásába. |
| --- | --- |

(26)

Először is azon vállalkozásokkal kapcsolatban, amelyek kérelmezték, de részükre nem ítélték meg a PE-t, megállapították, hogy 13 vállalkozás teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az EE-re vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt. Ami a többi vállalkozást érinti, közülük tíz nem működött kellően együtt a PE megadása érdekében, és esetükben az együttműködés olyan csekély volt, hogy még az EE iránti kérelmük igazolására sem nyújtottak be elegendő bizonyítékot. Egy másik vállalkozás részére azért nem lehetett megadni az EE-t, mert nem tudta alaposan és megfelelően bizonyítani, hogy exportárait és -mennyiségeit, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozza meg. Sőt, az exportértékesítések nagy része esetében lehetetlen volt ellenőrizni a végső fogyasztót, illetve az áru kifizetését, és a vállalkozás nem tudta eloszlatni azokat az erős kétségeket, hogy ilyen körülmények között az állam beavatkozott a vállalkozás ármeghatározásába.

| (27) | Másodsorban, azon hét vállalkozás közül, amely csak EE iránti kérelmet nyújtott be, öt esetében megállapították, hogy teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. A másik két vállalkozás nem tudta kellően bizonyítani, hogy exportárait és -mennyiségeit, valamint az értékesítési feltételeket szabadon és állami beavatkozás nélkül határozta meg. Sőt, az egész VI során egyik vállalkozás sem biztosította a kért szükséges információkat, azaz a hatályos alapszabályt, és egyről azt is megállapították, hogy a VI nagy részében állami tulajdonban volt. |
| --- | --- |

(27)

Másodsorban, azon hét vállalkozás közül, amely csak EE iránti kérelmet nyújtott be, öt esetében megállapították, hogy teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. A másik két vállalkozás nem tudta kellően bizonyítani, hogy exportárait és -mennyiségeit, valamint az értékesítési feltételeket szabadon és állami beavatkozás nélkül határozta meg. Sőt, az egész VI során egyik vállalkozás sem biztosította a kért szükséges információkat, azaz a hatályos alapszabályt, és egyről azt is megállapították, hogy a VI nagy részében állami tulajdonban volt.

| (28) | Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy EE-t a következő 18 vállalkozás részére kell megítélni:






  (1) | Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(28)

Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy EE-t a következő 18 vállalkozás részére kell megítélni:

(1)

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

| (2) | Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

| (3) | Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

| (4) | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

| (5) | Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

| (6) | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| (7) | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(7)

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

| (8) | Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

| (9) | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(9)

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| (10) | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

(10)

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

| (11) | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (és a vele kapcsolatban álló vállalkozás, a Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.) |
| --- | --- |

(11)

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (és a vele kapcsolatban álló vállalkozás, a Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.)

| (12) | Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. |
| --- | --- |

(12)

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

| (13) | Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

(13)

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

| (14) | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| (15) | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. |
| --- | --- |

(15)

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

| (16) | Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

| (17) | Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. |
| --- | --- |

(17)

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

| (18) | Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

(18)

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

3.   Mintavétel

| (29) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett vállalkozások nagy számára tekintettel úgy határoztak, hogy a mintavételre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák, és hogy e célból a kínai hatóságokkal egyetértésben egy nyolc vállalkozásból álló mintát választottak, amely az EU-ba irányuló kivitelek legnagyobb mennyiségét képviseli. |
| --- | --- |

(29)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett vállalkozások nagy számára tekintettel úgy határoztak, hogy a mintavételre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák, és hogy e célból a kínai hatóságokkal egyetértésben egy nyolc vállalkozásból álló mintát választottak, amely az EU-ba irányuló kivitelek legnagyobb mennyiségét képviseli.

| (30) | Ezzel kapcsolatban a vizsgálat a későbbiekben kimutatta, hogy az eredetileg kiválasztott nyolc vállalkozásból háromnak adható meg PE, valamint az érintett vállalkozások közül négynek EE. Tehát a mintavételre vonatkozó rendelkezéseket ezen az alapon alkalmazták. |
| --- | --- |

(30)

Ezzel kapcsolatban a vizsgálat a későbbiekben kimutatta, hogy az eredetileg kiválasztott nyolc vállalkozásból háromnak adható meg PE, valamint az érintett vállalkozások közül négynek EE. Tehát a mintavételre vonatkozó rendelkezéseket ezen az alapon alkalmazták.

4.   Rendes érték

4.1.   A rendes érték meghatározása a PE-ben részesülő exportáló termelők esetében

| (31) | A rendes érték meghatározásával kapcsolatban a Bizottság először minden érintett exportáló termelő esetében megállapította, hogy az FPFAF belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítésének volumene a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. |
| --- | --- |

(31)

A rendes érték meghatározásával kapcsolatban a Bizottság először minden érintett exportáló termelő esetében megállapította, hogy az FPFAF belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha az egyes exportáló termelők teljes belföldi értékesítésének volumene a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte.

| (32) | A Bizottság ezt követően meghatározta azokat az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező vállalatok által belföldön értékesített FPFAF-típusokat, amelyek a Közösségbe történő kivitelre értékesítettekkel azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ezt követően meghatározta azokat az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező vállalatok által belföldön értékesített FPFAF-típusokat, amelyek a Közösségbe történő kivitelre értékesítettekkel azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.

| (33) | Minden egyes említett típus tekintetében megállapították, hogy a belföldi értékesítésük kellően reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi értékesítési volumene a VI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(33)

Minden egyes említett típus tekintetében megállapították, hogy a belföldi értékesítésük kellően reprezentatív volt-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha e típus belföldi értékesítési volumene a VI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható típus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte.

| (34) | Azt is megvizsgálták, hogy az érintett termék egyes típusainak belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították a szóban forgó típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítéseinek arányát. |
| --- | --- |

(34)

Azt is megvizsgálták, hogy az érintett termék egyes típusainak belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították a szóban forgó típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítéseinek arányát.

| (35) | Amennyiben egy bizonyos FPFAF-típus a gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat a típusnak a VI során történt összes belföldi értékesítései árainak súlyozott átlagában állapítottak meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben egy bizonyos FPFAF-típus a gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat a típusnak a VI során történt összes belföldi értékesítései árainak súlyozott átlagában állapítottak meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (36) | Amennyiben egy bizonyos FPFAF-típus nyereséges értékesítéseinek volumene a típus összes értékesítésének legfeljebb 80 %-át képviselte, vagy ha a típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag a típus nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagát véve, feltéve, hogy az ilyen értékesítések a típus összes értékesítési volumenének legalább 10 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(36)

Amennyiben egy bizonyos FPFAF-típus nyereséges értékesítéseinek volumene a típus összes értékesítésének legfeljebb 80 %-át képviselte, vagy ha a típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag a típus nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagát véve, feltéve, hogy az ilyen értékesítések a típus összes értékesítési volumenének legalább 10 %-át tették ki.

| (37) | Végül amennyiben bármely FPFAF-típus nyereséges értékesítéseinek volumene nem érte el a típus összes értékesítési volumenének 10 %-át, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a belföldi árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak. |
| --- | --- |

(37)

Végül amennyiben bármely FPFAF-típus nyereséges értékesítéseinek volumene nem érte el a típus összes értékesítési volumenének 10 %-át, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a belföldi árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak.

| (38) | Minden olyan esetben, amikor egy exportáló termelő által értékesített konkrét típus belföldi árait nem lehetett felhasználni, inkább számított rendes értéket alkalmaztak, mint a többi exportáló termelő belföldi árait. A különböző típusok nagy száma és az azokat befolyásoló tényezők változatossága (pl. száltípus, fonalméret, a szövet kikészítése) miatt a többi exportáló termelő belföldi árainak használata ebben az esetben számos kiigazítást jelentett volna, amelyek legnagyobb részét csak becslésekre lehetett volna alapozni. Ezért úgy vélték, hogy a rendes érték kiszámítása minden egyes exportáló termelő esetében megfelelőbb módszernek tekinthető. |
| --- | --- |

(38)

Minden olyan esetben, amikor egy exportáló termelő által értékesített konkrét típus belföldi árait nem lehetett felhasználni, inkább számított rendes értéket alkalmaztak, mint a többi exportáló termelő belföldi árait. A különböző típusok nagy száma és az azokat befolyásoló tényezők változatossága (pl. száltípus, fonalméret, a szövet kikészítése) miatt a többi exportáló termelő belföldi árainak használata ebben az esetben számos kiigazítást jelentett volna, amelyek legnagyobb részét csak becslésekre lehetett volna alapozni. Ezért úgy vélték, hogy a rendes érték kiszámítása minden egyes exportáló termelő esetében megfelelőbb módszernek tekinthető.

| (39) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az értékesítési, általános és igazgatási költségekre (SGA-költségek) vonatkozó megfelelő összegnek és egy reális haszonkulcsnak az exportált típus – szükség esetén kiigazított – gyártási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a hazai piacon az egyes érintett exportáló termelők által felszámított SGA-költségek és az elért nyereség megbízható adatnak minősült-e. |
| --- | --- |

(39)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az értékesítési, általános és igazgatási költségekre (SGA-költségek) vonatkozó megfelelő összegnek és egy reális haszonkulcsnak az exportált típus – szükség esetén kiigazított – gyártási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a hazai piacon az egyes érintett exportáló termelők által felszámított SGA-költségek és az elért nyereség megbízható adatnak minősült-e.

| (40) | A tényleges belföldi SGA-költségeket akkor tekintették megbízhatónak, ha az érintett vállalkozás teljes belföldi értékesítési volumenét a Közösségbe történő exportértékesítéseinek volumenével összehasonlítva reprezentatívnak lehetett tekinteni. A belföldi haszonkulcsot azoknak a típusoknak a belföldi értékesítései alapján állapították meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. E célból a (34) preambulumbekezdésben meghatározott módszert alkalmazták. Amennyiben ezek a kritériumok nem teljesültek, az érintett országban rendes kereskedelmi forgalomban reprezentatív értékesítéssel rendelkező többi vállalat SGA-költségeinek és/vagy haszonkulcsának súlyozott átlagát használták. |
| --- | --- |

(40)

A tényleges belföldi SGA-költségeket akkor tekintették megbízhatónak, ha az érintett vállalkozás teljes belföldi értékesítési volumenét a Közösségbe történő exportértékesítéseinek volumenével összehasonlítva reprezentatívnak lehetett tekinteni. A belföldi haszonkulcsot azoknak a típusoknak a belföldi értékesítései alapján állapították meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. E célból a (34) preambulumbekezdésben meghatározott módszert alkalmazták. Amennyiben ezek a kritériumok nem teljesültek, az érintett országban rendes kereskedelmi forgalomban reprezentatív értékesítéssel rendelkező többi vállalat SGA-költségeinek és/vagy haszonkulcsának súlyozott átlagát használták.

| (41) | Két vállalkozás rendelkezett átfogó reprezentatív értékesítéssel, de megállapították, hogy az érintett terméknek csak bizonyos típusait – amelyeket exportáltak – értékesítették a hazai piacon, illetve a hazai piacon a rendes kereskedelmi forgalomban. Az FPFAF ezen vállalkozás által exportált többi típusa esetében a rendes értéket a (38)–(40) preambulumbekezdésben kifejtett módszernek megfelelően kell képezni. |
| --- | --- |

(41)

Két vállalkozás rendelkezett átfogó reprezentatív értékesítéssel, de megállapították, hogy az érintett terméknek csak bizonyos típusait – amelyeket exportáltak – értékesítették a hazai piacon, illetve a hazai piacon a rendes kereskedelmi forgalomban. Az FPFAF ezen vállalkozás által exportált többi típusa esetében a rendes értéket a (38)–(40) preambulumbekezdésben kifejtett módszernek megfelelően kell képezni.

| (42) | Egy vállalkozásról megállapították, hogy nem rendelkezik az FPFAF átfogó reprezentatív hazai értékesítésével, ezért a rendes értéket a (38)–(40) preambulumbekezdésben kifejtett módszernek megfelelően kell képezni. |
| --- | --- |

(42)

Egy vállalkozásról megállapították, hogy nem rendelkezik az FPFAF átfogó reprezentatív hazai értékesítésével, ezért a rendes értéket a (38)–(40) preambulumbekezdésben kifejtett módszernek megfelelően kell képezni.

| (43) | Meg kell jegyezni, hogy az ellenőrzés két vállalkozás esetében kimutatta, hogy a vállalkozások által közölt gyártási költségek nem tartalmazták az összes vonatkozó költségelemet, ezért kiigazításokat hajtottak végre. |
| --- | --- |

(43)

Meg kell jegyezni, hogy az ellenőrzés két vállalkozás esetében kimutatta, hogy a vállalkozások által közölt gyártási költségek nem tartalmazták az összes vonatkozó költségelemet, ezért kiigazításokat hajtottak végre.

4.2.   A rendes érték meghatározása a PE-ben nem részesülő valamennyi exportáló termelő esetében

a)   Analóg ország

| (44) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint azon vállalkozások esetében, amelyek részére a PE nem megítélhető, a rendes értéket egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint azon vállalkozások esetében, amelyek részére a PE nem megítélhető, a rendes értéket egy analóg ország árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.

| (45) | Az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a KNK esetében a rendes érték megállapításához Mexikót használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(45)

Az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a KNK esetében a rendes érték megállapításához Mexikót használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (46) | Számos KNK-beli, PE-ben nem részesülő exportáló termelő ellenezte ezt a javaslatot. A legfőbb érv az volt, hogy Mexikót nem tartották megfelelő analóg országnak a Kínához viszonyított korlátozott termelési volumene és a termelők korlátozott száma miatt. Kérdőívet küldtek valamennyi ismert mexikói exportáló termelőnek, de nem érkezett válasz. Ezért Mexikót nem lehetett analóg országnak választani. |
| --- | --- |

(46)

Számos KNK-beli, PE-ben nem részesülő exportáló termelő ellenezte ezt a javaslatot. A legfőbb érv az volt, hogy Mexikót nem tartották megfelelő analóg országnak a Kínához viszonyított korlátozott termelési volumene és a termelők korlátozott száma miatt. Kérdőívet küldtek valamennyi ismert mexikói exportáló termelőnek, de nem érkezett válasz. Ezért Mexikót nem lehetett analóg országnak választani.

| (47) | Emiatt a Bizottság szolgálatai alternatív megoldásokat mérlegeltek, és megállapították, hogy Törökországot lehetne megfelelő analóg országnak tekinteni. A vizsgálat kimutatta, hogy Törökország versenyző piac az érintett termék szempontjából különböző nagyságú hazai termelőkkel és harmadik országokból származó jelentős behozatalokkal. A hazai termelőkről megállapították, hogy ugyanolyan terméktípusokat termelnek, mint a KNK-ban, és azonos termelési módszereket alkalmaznak. Ezért a török piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes érték meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(47)

Emiatt a Bizottság szolgálatai alternatív megoldásokat mérlegeltek, és megállapították, hogy Törökországot lehetne megfelelő analóg országnak tekinteni. A vizsgálat kimutatta, hogy Törökország versenyző piac az érintett termék szempontjából különböző nagyságú hazai termelőkkel és harmadik országokból származó jelentős behozatalokkal. A hazai termelőkről megállapították, hogy ugyanolyan terméktípusokat termelnek, mint a KNK-ban, és azonos termelési módszereket alkalmaznak. Ezért a török piacot kellően reprezentatívnak ítélték a rendes érték meghatározása céljából.

| (48) | Valamennyi ismert törökországi exportáló termelővel felvették a kapcsolatot, egy vállalkozás vállalta, hogy együttműködik. Így ennek a termelőnek kérdőívet küldtek, és a válaszában közölt adatokat a helyszínen ellenőrizték. |
| --- | --- |

(48)

Valamennyi ismert törökországi exportáló termelővel felvették a kapcsolatot, egy vállalkozás vállalta, hogy együttműködik. Így ennek a termelőnek kérdőívet küldtek, és a válaszában közölt adatokat a helyszínen ellenőrizték.

b)   Rendes érték meghatározása

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a PE-ben nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket a (35) preambulumbekezdésben megállapított módszernek megfelelően az analóg országbeli termelőtől kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, azaz a Törökország hazai piacán az olyan terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amelyekről megállapították, hogy a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. Amennyiben szükséges, az említett árakat az érintett kínai termelők által a Közösségbe kivitt terméktípusokkal való korrekt összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazították. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a PE-ben nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket a (35) preambulumbekezdésben megállapított módszernek megfelelően az analóg országbeli termelőtől kapott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, azaz a Törökország hazai piacán az olyan terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amelyekről megállapították, hogy a rendes kereskedelmi forgalomban értékesítették. Amennyiben szükséges, az említett árakat az érintett kínai termelők által a Közösségbe kivitt terméktípusokkal való korrekt összehasonlítás biztosítása érdekében kiigazították.

| (50) | Következésképpen a rendes értéket a törökországi együttműködő termelő által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapítottak meg. |
| --- | --- |

(50)

Következésképpen a rendes értéket a törökországi együttműködő termelő által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapítottak meg.

5.   Exportár

| (51) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független vásárlók részére exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(51)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független vásárlók részére exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

| (52) | EE-ben részesülő vállalkozások esetében az érintett terméket közvetlenül exportálták a közösségi független vásárlók részére, ezért az exportárat a fenti (51) preambulumbekezdésben megállapított módszernek megfelelően számították ki. |
| --- | --- |

(52)

EE-ben részesülő vállalkozások esetében az érintett terméket közvetlenül exportálták a közösségi független vásárlók részére, ezért az exportárat a fenti (51) preambulumbekezdésben megállapított módszernek megfelelően számították ki.

6.   Összehasonlítás

| (53) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi szinten hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár korrekt összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A szállítási és biztosítási költségek, a jutalékok, hitel- és bankköltségek különbségei tekintetében megfelelő kiigazítást biztosítottak minden olyan esetben, amikor azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találták. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának megfelelően abban az esetben is kiigazításokat hajtottak végre, ha nem az érintett országban vagy a Közösségben letelepedett, kapcsolatban álló vállalkozáson keresztül hajtották végre az exportértékesítéseket. |
| --- | --- |

(53)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi szinten hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár korrekt összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A szállítási és biztosítási költségek, a jutalékok, hitel- és bankköltségek különbségei tekintetében megfelelő kiigazítást biztosítottak minden olyan esetben, amikor azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találták. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának megfelelően abban az esetben is kiigazításokat hajtottak végre, ha nem az érintett országban vagy a Közösségben letelepedett, kapcsolatban álló vállalkozáson keresztül hajtották végre az exportértékesítéseket.

| (54) | Megállapították, hogy az exportértékesítésekkel kapcsolatban kevesebb HÉA-visszatérítés jár, mint a hazai értékesítésekért. E különbség figyelembevétele céljából az exportárakat az exportértékesítésekkel és a hazai értékesítésekkel kapcsolatban visszatérített HÉA közötti különbség – azaz a 2003. évi 2 % és a 2004. évi 4 % – alapján kiigazították. |
| --- | --- |

(54)

Megállapították, hogy az exportértékesítésekkel kapcsolatban kevesebb HÉA-visszatérítés jár, mint a hazai értékesítésekért. E különbség figyelembevétele céljából az exportárakat az exportértékesítésekkel és a hazai értékesítésekkel kapcsolatban visszatérített HÉA közötti különbség – azaz a 2003. évi 2 % és a 2004. évi 4 % – alapján kiigazították.

7.   Dömpingkülönbözet

7.1.   PE-ben/EE-ben részesülő, együttműködő exportáló termelők esetében

a)   PE

| (55) | Azon három vállalkozás esetében, amelyek számára a helyszíni ellenőrzést követően PE-t ítéltek meg, és amelyek szerepeltek a mintában, az érintett terméknek a Közösségbe kivitt egyes típusai rendes értékének súlyozott átlagát az érintett termék azonos típusa exportárának súlyozott átlagával hasonlították össze az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtak szerint. Mivel e három vállalkozás kapcsolt vállalkozás, a közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetet a három együttműködő termelő dömpingkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki az egymással kapcsolatban álló exportáló termelőkre vonatkozó közösségi politikával összhangban. |
| --- | --- |

(55)

Azon három vállalkozás esetében, amelyek számára a helyszíni ellenőrzést követően PE-t ítéltek meg, és amelyek szerepeltek a mintában, az érintett terméknek a Közösségbe kivitt egyes típusai rendes értékének súlyozott átlagát az érintett termék azonos típusa exportárának súlyozott átlagával hasonlították össze az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtak szerint. Mivel e három vállalkozás kapcsolt vállalkozás, a közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetet a három együttműködő termelő dömpingkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki az egymással kapcsolatban álló exportáló termelőkre vonatkozó közösségi politikával összhangban.

| (56) | A többi 22 vállalkozás esetében, amelyek PE-ben részesültek, de nem választották ki őket a mintába, a mintában szereplő, PE-ben részesülő felekre vonatkozóan ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagának szintjén határozzák meg az ideiglenes dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(56)

A többi 22 vállalkozás esetében, amelyek PE-ben részesültek, de nem választották ki őket a mintába, a mintában szereplő, PE-ben részesülő felekre vonatkozóan ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagának szintjén határozzák meg az ideiglenes dömpingkülönbözetet.

b)   EE

| (57) | Az EE-ben részesülő négy, a mintába kiválasztott vállalkozás esetében az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték súlyozott átlagát a Közösségbe irányuló export árának súlyozott átlagával hasonlították össze az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtak szerint. A további 18 vállalkozás esetében, amelyek EE-ben részesültek, de nem szerepeltek a mintában, az EE-ben részesülő felekre vonatkozóan ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagának szintjén határozzák meg az ideiglenes dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(57)

Az EE-ben részesülő négy, a mintába kiválasztott vállalkozás esetében az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték súlyozott átlagát a Közösségbe irányuló export árának súlyozott átlagával hasonlították össze az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtak szerint. A további 18 vállalkozás esetében, amelyek EE-ben részesültek, de nem szerepeltek a mintában, az EE-ben részesülő felekre vonatkozóan ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagának szintjén határozzák meg az ideiglenes dömpingkülönbözetet.

| (58) | Ez alapján a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett, súlyozott átlag ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalkozás | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co, Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 81,9 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 70,3 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |

(58)

Ez alapján a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett, súlyozott átlag ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalkozás

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co, Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

81,9 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

70,3 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

7.2.   Az összes többi exportáló termelő esetében

| (59) | Az összes többi KNK-beli exportáló termelőre országosan alkalmazandó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ehhez az érintett terméknek a KNK-ból származó, az Eurostat alapján kiszámított összes behozatalát összehasonlították a KNK-beli exportőrök által a kérdőívre adott tényleges válaszokkal. Ennek alapján, valamint az exportáló iparág struktúrájára jellemző nagyfokú szétaprózottságot figyelembe véve azt állapították meg, hogy az együttműködés magas szintű volt, azaz a Közösségbe irányuló teljes kínai kivitel 77 %-a. |
| --- | --- |

(59)

Az összes többi KNK-beli exportáló termelőre országosan alkalmazandó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ehhez az érintett terméknek a KNK-ból származó, az Eurostat alapján kiszámított összes behozatalát összehasonlították a KNK-beli exportőrök által a kérdőívre adott tényleges válaszokkal. Ennek alapján, valamint az exportáló iparág struktúrájára jellemző nagyfokú szétaprózottságot figyelembe véve azt állapították meg, hogy az együttműködés magas szintű volt, azaz a Közösségbe irányuló teljes kínai kivitel 77 %-a.

| (60) | A dömpingkülönbözetet következésképpen a sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportőr által közölt súlyozott átlag exportár, valamint az Eurostattól származó exportár felhasználásával és az így kapott árnak az analóg ország esetében az összehasonlítható terméktípusokra vonatkozóan megállapított rendes érték súlyozott átlagával való összehasonlításával számolták ki. Az Eurostat adatainak az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló adatokként való felhasználása az exportárral kapcsolatos, az országos vám meghatározására vonatkozó további információk hiánya miatt volt szükséges. |
| --- | --- |

(60)

A dömpingkülönbözetet következésképpen a sem PE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportőr által közölt súlyozott átlag exportár, valamint az Eurostattól származó exportár felhasználásával és az így kapott árnak az analóg ország esetében az összehasonlítható terméktípusokra vonatkozóan megállapított rendes érték súlyozott átlagával való összehasonlításával számolták ki. Az Eurostat adatainak az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló adatokként való felhasználása az exportárral kapcsolatos, az országos vám meghatározására vonatkozó további információk hiánya miatt volt szükséges.

| (61) | Ennek alapján az országos szintű dömpinget ideiglenesen a közösségi határparitáson számított CIF-ár 109,3 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(61)

Ennek alapján az országos szintű dömpinget ideiglenesen a közösségi határparitáson számított CIF-ár 109,3 %-ában állapították meg.

C.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (62) | A vizsgálati időszak folyamán a hasonló terméket a következők gyártották -






  — | hét panaszos közösségi termelő, akik 97 millió folyómétert termeltek, és egy másik, az eljárást teljes mértékben támogató termelő, közülük hét teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal a vizsgálat során, egy pedig csőd miatt csak részben volt képes együttműködni, |
| --- | --- | --- |

(62)

A vizsgálati időszak folyamán a hasonló terméket a következők gyártották -

—

hét panaszos közösségi termelő, akik 97 millió folyómétert termeltek, és egy másik, az eljárást teljes mértékben támogató termelő, közülük hét teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal a vizsgálat során, egy pedig csőd miatt csak részben volt képes együttműködni,

| — | tizenkét másik, körülbelül 59 millió folyómétert előállító termelő, akik támogatták az eljárásokat és szolgáltattak bizonyos, a termelésre és értékesítésre vonatkozó általános információkat, |
| --- | --- |

—

tizenkét másik, körülbelül 59 millió folyómétert előállító termelő, akik támogatták az eljárásokat és szolgáltattak bizonyos, a termelésre és értékesítésre vonatkozó általános információkat,

| — | egyéb, nem panaszos közösségi termelők, akik nem működtek együtt, de nem ellenezték a jelenlegi eljárást. |
| --- | --- |

—

egyéb, nem panaszos közösségi termelők, akik nem működtek együtt, de nem ellenezték a jelenlegi eljárást.

| (63) | A fent említett vállalkozások teljesítménye teszi ki a FPFAF közösségi össztermelését, amelyet körülbelül 330 millió folyóméterre becsülnek. |
| --- | --- |

(63)

A fent említett vállalkozások teljesítménye teszi ki a FPFAF közösségi össztermelését, amelyet körülbelül 330 millió folyóméterre becsülnek.

2.   A közösségi iparág meghatározása

| (64) | A vizsgálat során teljes mértékben együttműködő 7 közösségi termelő összesített termelése a vizsgálati időszak során 97 millió folyómétert tett ki, illetve a Közösség teljes becsült FPFAF-termelésének körülbelül 30 %-át képviselte. Így azt a 7 közösségi termelőt, akik a vizsgálat során teljes mértékben együttműködtek, ideiglenesen úgy tekintették, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi iparágat képviselik. |
| --- | --- |

(64)

A vizsgálat során teljes mértékben együttműködő 7 közösségi termelő összesített termelése a vizsgálati időszak során 97 millió folyómétert tett ki, illetve a Közösség teljes becsült FPFAF-termelésének körülbelül 30 %-át képviselte. Így azt a 7 közösségi termelőt, akik a vizsgálat során teljes mértékben együttműködtek, ideiglenesen úgy tekintették, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi iparágat képviselik.

3.   Közösségi fogyasztás

| (65) | A FPFAF feltételezett közösségi fogyasztását a következők alapján állapították meg:






  — | a FPFAF-nak a Közösségbe történő összes behozatala, az Eurostat jelentései és az exportáló termelők által benyújtott adatok alapján, |
| --- | --- | --- |

(65)

A FPFAF feltételezett közösségi fogyasztását a következők alapján állapították meg:

—

a FPFAF-nak a Közösségbe történő összes behozatala, az Eurostat jelentései és az exportáló termelők által benyújtott adatok alapján,

| — | a közösségi iparág teljes ellenőrzött értékesítése a közösségi piacon a 7 együttműködő közösségi termelőnek a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai alapján, és |
| --- | --- |

—

a közösségi iparág teljes ellenőrzött értékesítése a közösségi piacon a 7 együttműködő közösségi termelőnek a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai alapján, és

| — | bizonyos általános jellegű információkat szolgáltató 12 másik közösségi termelő értékesítési adatai, |
| --- | --- |

—

bizonyos általános jellegű információkat szolgáltató 12 másik közösségi termelő értékesítési adatai,

| — | az összes többi közösségi termelőnek a termelési adatok alapján becsült értékesítési adatai. |
| --- | --- |

—

az összes többi közösségi termelőnek a termelési adatok alapján becsült értékesítési adatai.

| (66) | A FPFAF közösségi fogyasztása viszonylag változatlan volt az érintett időszak során. A 2001. évi legmagasabb értéket, a 754 millió folyómétert követően a FPFAF közösségi fogyasztása 732,34 millió folyóméter volt a VI során, ami 0,92 %-kal alacsonyabb az érintett időszak elején mért fogyasztásnál. A FPFAF-fogyasztás csekély csökkenését a kész ruházati cikkek növekvő behozatala váltotta ki, mivel a ruházati cikkek előállítása egyre inkább a Közösségen kívülre került. Ez a ruházati cikkek közösségi termelésének stabilizációjához vezetett a kész ruházati cikkek növekvő fogyasztása ellenére. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-fogyasztás | 739 169 985 | 754 214 336 | 747 754 113 | 735 991 749 | 732 342 190 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 101 | 100 | 99 |

(66)

A FPFAF közösségi fogyasztása viszonylag változatlan volt az érintett időszak során. A 2001. évi legmagasabb értéket, a 754 millió folyómétert követően a FPFAF közösségi fogyasztása 732,34 millió folyóméter volt a VI során, ami 0,92 %-kal alacsonyabb az érintett időszak elején mért fogyasztásnál. A FPFAF-fogyasztás csekély csökkenését a kész ruházati cikkek növekvő behozatala váltotta ki, mivel a ruházati cikkek előállítása egyre inkább a Közösségen kívülre került. Ez a ruházati cikkek közösségi termelésének stabilizációjához vezetett a kész ruházati cikkek növekvő fogyasztása ellenére.

2000

2001

2002

2003

VI

EU-fogyasztás

739 169 985

754 214 336

747 754 113

735 991 749

732 342 190

2000 = 100

100

102

101

100

99

4.   Az érintett országokból a Közösségbe történő behozatalok

4.1.   Az érintett behozatalok mennyisége és piaci részesedése

| (67) | A KNK-ból származó behozatalok mennyiség és piaci részesedés szempontjából a következőképpen alakultak | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 134 554 007 | 185 488 587 | 221 465 186 | 268 129 534 | 287 748 753 |
| 2000 = 100 | 100 | 138 | 165 | 199 | 214 |
| Piaci részesedés (%) | 18,2 | 24,6 | 29,6 | 36,4 | 39,3 |

(67)

A KNK-ból származó behozatalok mennyiség és piaci részesedés szempontjából a következőképpen alakultak

2000

2001

2002

2003

VI

KNK

134 554 007

185 488 587

221 465 186

268 129 534

287 748 753

2000 = 100

100

138

165

199

214

Piaci részesedés (%)

18,2

24,6

29,6

36,4

39,3

| (68) | A KNK-ból származó behozatalok az érintett időszak során folyamatosan növekedtek, a 2000. évi 134 millió folyóméterről a VI alatti 287 millió folyóméterre, azaz 114 %-kal. A közösségi fogyasztásban való piaci részesedésük a 2000. évi 18,2 %-ról 2002-ben 36,4 %-ra nőtt, majd a vizsgálati időszak során elérte a 39,3 %-ot. |
| --- | --- |

(68)

A KNK-ból származó behozatalok az érintett időszak során folyamatosan növekedtek, a 2000. évi 134 millió folyóméterről a VI alatti 287 millió folyóméterre, azaz 114 %-kal. A közösségi fogyasztásban való piaci részesedésük a 2000. évi 18,2 %-ról 2002-ben 36,4 %-ra nőtt, majd a vizsgálati időszak során elérte a 39,3 %-ot.

4.2.   A behozatalok árai és az alákínálás

| (69) | A KNK-ból származó behozatalok átlag CIF-árai 2000 és 2001 között kis mértékben növekedtek, majd 2002-ben 8 százalékponttal csökkentek. A csökkenés 2003-ban felgyorsult (12 százalékpont) és folytatódott a vizsgálati időszakban. Az egész időszak alatt 23 százalékpontnyi volt a csökkenés. |
| --- | --- |

(69)

A KNK-ból származó behozatalok átlag CIF-árai 2000 és 2001 között kis mértékben növekedtek, majd 2002-ben 8 százalékponttal csökkentek. A csökkenés 2003-ban felgyorsult (12 százalékpont) és folytatódott a vizsgálati időszakban. Az egész időszak alatt 23 százalékpontnyi volt a csökkenés.

| (70) | Az áralákínálás elemzése céljából a terméktípusonkénti árak súlyozott átlaga alapján összehasonlították a közösségi iparág által értékesített FPFAF árait a VI során a KNK-ból a Közösségbe irányuló behozatalok áraival. Az összehasonlítást az árengedmények és mennyiségi kedvezmények levonása után végezték el. A közösségi iparág árait a gyártelepi árakhoz igazították, a behozatalok esetében pedig a közösségi határparitáson számított CIF-árakat – a vámokkal együtt – alkalmazták, kiigazítva a kereskedelem szintjének és az anyagmozgatási költségeknek megfelelően, a vizsgálat során gyűjtött, főleg az együttműködő független importőröktől származó információk alapján. |
| --- | --- |

(70)

Az áralákínálás elemzése céljából a terméktípusonkénti árak súlyozott átlaga alapján összehasonlították a közösségi iparág által értékesített FPFAF árait a VI során a KNK-ból a Közösségbe irányuló behozatalok áraival. Az összehasonlítást az árengedmények és mennyiségi kedvezmények levonása után végezték el. A közösségi iparág árait a gyártelepi árakhoz igazították, a behozatalok esetében pedig a közösségi határparitáson számított CIF-árakat – a vámokkal együtt – alkalmazták, kiigazítva a kereskedelem szintjének és az anyagmozgatási költségeknek megfelelően, a vizsgálat során gyűjtött, főleg az együttműködő független importőröktől származó információk alapján.

| (71) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI során a KNK-ból származó FPFAF-t olyan áron értékesítették a Közösségben, amely alacsonyabb volt a közösségi iparág árainál, az utóbbi árak százalékában kifejezve 8,8 %–51,1 %-kal. Továbbá árleszorítás is tapasztalható volt, mivel a közösségi iparág által elért ár nem fedezte a termelési költségeket. |
| --- | --- |

(71)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI során a KNK-ból származó FPFAF-t olyan áron értékesítették a Közösségben, amely alacsonyabb volt a közösségi iparág árainál, az utóbbi árak százalékában kifejezve 8,8 %–51,1 %-kal. Továbbá árleszorítás is tapasztalható volt, mivel a közösségi iparág által elért ár nem fedezte a termelési költségeket.

5.   A közösségi iparág helyzete

| (72) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágra gyakorolt hatás vizsgálata a 2000 (bázisév) és a VI közötti valamennyi, az iparág helyzete szempontjából jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta. |
| --- | --- |

(72)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágra gyakorolt hatás vizsgálata a 2000 (bázisév) és a VI közötti valamennyi, az iparág helyzete szempontjából jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta.

| (73) | A közösségi iparág alább ismertetett adatai a 7 együttműködő közösségi termelőtől származó, összesített információkat mutatják be. |
| --- | --- |

(73)

A közösségi iparág alább ismertetett adatai a 7 együttműködő közösségi termelőtől származó, összesített információkat mutatják be.

5.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (74) | A termelési kapacitást az üzembe helyezett gépek óránkénti teljesítményének elméleti maximuma alapján számították, megszorozva az éves elméleti munkaórák számával, figyelembe véve a karbantartás miatti és más hasonló termeléskieséseket. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (folyóméter) | 121 863 189 | 116 251 098 | 106 323 467 | 97 293 397 | 96 478 634 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 95 | 87 | 80 | 79 |
| Termelési kapacitás | 189 100 207 | 192 687 309 | 178 904 418 | 172 766 620 | 171 653 883 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 102 | 95 | 91 | 91 |
| Kapacitáskihasználás | 64 % | 60 % | 59 % | 56 % | 56 % |
| Index (2000 = 100) | 100 | 94 | 92 | 88 | 88 |

(74)

A termelési kapacitást az üzembe helyezett gépek óránkénti teljesítményének elméleti maximuma alapján számították, megszorozva az éves elméleti munkaórák számával, figyelembe véve a karbantartás miatti és más hasonló termeléskieséseket.

2000

2001

2002

2003

VI

Termelés (folyóméter)

121 863 189

116 251 098

106 323 467

97 293 397

96 478 634

Index (2000 = 100)

100

95

87

80

79

Termelési kapacitás

189 100 207

192 687 309

178 904 418

172 766 620

171 653 883

Index (2000 = 100)

100

102

95

91

91

Kapacitáskihasználás

64 %

60 %

59 %

56 %

56 %

Index (2000 = 100)

100

94

92

88

88

| (75) | Amint a fenti táblázat bemutatja, a termelés az érintett időszakban 21 %-kal csökkent, annak ellenére, hogy a közösségi fogyasztás elég stabil volt (összességében 1 %-kal csökkent). Ugyanezen időszakban a termelési kapacitás 9 %-kal csökkent. A csökkenő termelési kapacitás ellenére a kapacitáskihasználás még inkább csökkenő tendenciát mutat az érintett időszakban, a VI során 56 %-os a kapacitáskihasználás, nyolc százalékponttal alacsonyabb, mint az időszak kezdetén. |
| --- | --- |

(75)

Amint a fenti táblázat bemutatja, a termelés az érintett időszakban 21 %-kal csökkent, annak ellenére, hogy a közösségi fogyasztás elég stabil volt (összességében 1 %-kal csökkent). Ugyanezen időszakban a termelési kapacitás 9 %-kal csökkent. A csökkenő termelési kapacitás ellenére a kapacitáskihasználás még inkább csökkenő tendenciát mutat az érintett időszakban, a VI során 56 %-os a kapacitáskihasználás, nyolc százalékponttal alacsonyabb, mint az időszak kezdetén.

5.2.   Készletek

| (76) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (folyóméter) | 16 580 068 | 15 649 118 | 16 398 108 | 14 491 370 | 15 283 152 |
| A termelés %-ában | 13,6 | 13,5 | 15,4 | 14,9 | 15,8 |

(76)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják.

2000

2001

2002

2003

VI

Készletek (folyóméter)

16 580 068

15 649 118

16 398 108

14 491 370

15 283 152

A termelés %-ában

13,6

13,5

15,4

14,9

15,8

| (77) | A készletek szintje abszolút számokban némi ingadozást mutatott, de összességében csökkent 2000 és a VI között. A termelés százalékában kifejezve azonban a készletek valójában a 2000. évi 13,6 %-ról 2003-ban 14,9 %-ra, a VI során pedig 15,8 %-ra emelkedtek. Ez a közösségi iparág készlete szintjének növekedését mutatja a termelés szintjéhez viszonyítva. |
| --- | --- |

(77)

A készletek szintje abszolút számokban némi ingadozást mutatott, de összességében csökkent 2000 és a VI között. A termelés százalékában kifejezve azonban a készletek valójában a 2000. évi 13,6 %-ról 2003-ban 14,9 %-ra, a VI során pedig 15,8 %-ra emelkedtek. Ez a közösségi iparág készlete szintjének növekedését mutatja a termelés szintjéhez viszonyítva.

5.3.   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés és árak az EK-ban

| (78) | Az alábbi számok a közösségi iparág független közösségi vásárlók részére történt értékesítéseit mutatják. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (folyóméter) | 90 860 385 | 79 328 799 | 76 225 554 | 73 913 243 | 71 771 114 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 87 | 84 | 81 | 79 |
| Piaci részesedés | 12,3 % | 10,5 % | 10,2 % | 10,0 % | 9,8 % |
| Index (2000 = 100) | 100 | 85 | 83 | 81 | 80 |
| Átlagos egységár
  (EUR/folyóméter) | 1,29 | 1,38 | 1,36 | 1,40 | 1,38 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 107 | 105 | 109 | 107 |

(78)

Az alábbi számok a közösségi iparág független közösségi vásárlók részére történt értékesítéseit mutatják.

2000

2001

2002

2003

VI

Értékesítési mennyiség (folyóméter)

90 860 385

79 328 799

76 225 554

73 913 243

71 771 114

Index (2000 = 100)

100

87

84

81

79

Piaci részesedés

12,3 %

10,5 %

10,2 %

10,0 %

9,8 %

Index (2000 = 100)

100

85

83

81

80

Átlagos egységár

(EUR/folyóméter)

1,29

1,38

1,36

1,40

1,38

Index (2000 = 100)

100

107

105

109

107

| (79) | A közösségi iparág értékesítési mennyiségei folyamatosan csökkentek. Az érintett időszak során 21 %-kal. Az értékesítési mennyiségek csökkenését a Kínából származó behozataloknak az azonos időszakban történt növekedése figyelembevételével kell vizsgálni, amelyek 114 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(79)

A közösségi iparág értékesítési mennyiségei folyamatosan csökkentek. Az érintett időszak során 21 %-kal. Az értékesítési mennyiségek csökkenését a Kínából származó behozataloknak az azonos időszakban történt növekedése figyelembevételével kell vizsgálni, amelyek 114 %-kal nőttek.

| (80) | 2000 és 2001 között a közösségi iparág piaci részesedése 12,3 %-ról 10,5 %-ra csökkent a közösségi fogyasztás 2 %-os növekedése ellenére. A közösségi iparág piaci részesedése tovább csökkent a 2001 és a VI között, amikor 9,8 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(80)

2000 és 2001 között a közösségi iparág piaci részesedése 12,3 %-ról 10,5 %-ra csökkent a közösségi fogyasztás 2 %-os növekedése ellenére. A közösségi iparág piaci részesedése tovább csökkent a 2001 és a VI között, amikor 9,8 %-ra esett vissza.

| (81) | A közösségi iparág átlagos értékesítési árai 7 %-kal emelkedtek 2000 és 2001 között, és azóta viszonylag változatlanok, 1,36 és 1,40 EUR között ingadoznak. A 2000 és 2001 között megfigyelhető árnövekedés a termékmix változása miatt következett be, mivel a Közösség egyre inkább a magas fokú minőségi előírásra, a technológiai szempontból fejlettebb termékekre helyezte a hangsúlyt, amelyeknek magasabb a költsége, de a hozzáadott értéke is nagyobb. Mindazonáltal ez a növekedés kisebb volt annál, mint ami a minőség és az előírások fokozása, valamint az ebből származó költségnövekedés miatt várható volt. Ezért a közösségi iparág folytatta a termékmix fejlesztését azáltal, hogy még inkább a fejlettebb és magasabb hozzáadott értéket képviselő termékek felé fordult, amelyeknek magasabb az ára. A közösségi iparág azonban az eladott áruk fokozott minősége és előírásai ellenére nem tudott magasabb árakat felszámítani. Az árak a VI során a 2001. évi szintre estek vissza. |
| --- | --- |

(81)

A közösségi iparág átlagos értékesítési árai 7 %-kal emelkedtek 2000 és 2001 között, és azóta viszonylag változatlanok, 1,36 és 1,40 EUR között ingadoznak. A 2000 és 2001 között megfigyelhető árnövekedés a termékmix változása miatt következett be, mivel a Közösség egyre inkább a magas fokú minőségi előírásra, a technológiai szempontból fejlettebb termékekre helyezte a hangsúlyt, amelyeknek magasabb a költsége, de a hozzáadott értéke is nagyobb. Mindazonáltal ez a növekedés kisebb volt annál, mint ami a minőség és az előírások fokozása, valamint az ebből származó költségnövekedés miatt várható volt. Ezért a közösségi iparág folytatta a termékmix fejlesztését azáltal, hogy még inkább a fejlettebb és magasabb hozzáadott értéket képviselő termékek felé fordult, amelyeknek magasabb az ára. A közösségi iparág azonban az eladott áruk fokozott minősége és előírásai ellenére nem tudott magasabb árakat felszámítani. Az árak a VI során a 2001. évi szintre estek vissza.

5.4.   Növekedés

| (82) | A növekedés az egész időszak során a termelés, az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés szempontjából negatív volt. Ez kedvezőtlen pénzügyi eredményekhez vezetett. |
| --- | --- |

(82)

A növekedés az egész időszak során a termelés, az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés szempontjából negatív volt. Ez kedvezőtlen pénzügyi eredményekhez vezetett.

5.5.   Nyereségesség, a beruházások megtérülése és pénzforgalom

| (83) | A nyereségesség alábbiakban alkalmazott fogalma az adózás előtti nyereséget jelenti, ami „az EK-értékesítések nyereségessége” esetében a FPFAF-nak a közösségi piacon történő értékesítései során keletkező hasznot jelöli, míg a „beruházások megtérülése” és a „pénzforgalom” esetében a vállalkozás szintjén keletkező hasznot, mivel ez a hasonló terméket tartalmazó legszűkebb termékcsoport, amelyre vonatkozóan a szükséges információk megadhatók az alaprendelet 3. cikkének (8) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(83)

A nyereségesség alábbiakban alkalmazott fogalma az adózás előtti nyereséget jelenti, ami „az EK-értékesítések nyereségessége” esetében a FPFAF-nak a közösségi piacon történő értékesítései során keletkező hasznot jelöli, míg a „beruházások megtérülése” és a „pénzforgalom” esetében a vállalkozás szintjén keletkező hasznot, mivel ez a hasonló terméket tartalmazó legszűkebb termékcsoport, amelyre vonatkozóan a szükséges információk megadhatók az alaprendelet 3. cikkének (8) bekezdése alapján.

| (84) | A beruházások megtérülését a nettó tőke hozama alapján számították ki, mivel a tendenciák elemzésében a nettó tőke hozamát lényegesebbnek tekintik. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések nyereségessége | 1,2 % | 1,1 % | – 2,7 % | – 4,0 % | – 3,9 % |
| Beruházások megtérülése | – 5,6 % | – 9,2 % | – 10,7 % | – 25,7 % | – 24,2 % |
| Pénzforgalom | 13 701 583 | 13 442 402 | 12 186 295 | 12 438 496 | 12 922 951 |

(84)

A beruházások megtérülését a nettó tőke hozama alapján számították ki, mivel a tendenciák elemzésében a nettó tőke hozamát lényegesebbnek tekintik.

2000

2001

2002

2003

VI

Az EK-értékesítések nyereségessége

1,2 %

1,1 %

– 2,7 %

– 4,0 %

– 3,9 %

Beruházások megtérülése

– 5,6 %

– 9,2 %

– 10,7 %

– 25,7 %

– 24,2 %

Pénzforgalom

13 701 583

13 442 402

12 186 295

12 438 496

12 922 951

| (85) | Ahogy fentebb megjegyeztük, a közösségi iparág átlagos egységára a termékmix változása miatt az érintett időszak során összességében 7 %-kal növekedett. Az EK-értékesítések nyereségessége azonban a 2000. évi 1,2 %-ról 2003-ban – 4 %-ra, a VI során pedig – 3,9 %-ra csökkent. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a közösségi iparág veszteséges lett a közösségi iparág arra vonatkozó intézkedései ellenére, hogy a nyereségesség megtartása érdekében az alaptermékektől a fejlettebb termékek felé forduljanak. |
| --- | --- |

(85)

Ahogy fentebb megjegyeztük, a közösségi iparág átlagos egységára a termékmix változása miatt az érintett időszak során összességében 7 %-kal növekedett. Az EK-értékesítések nyereségessége azonban a 2000. évi 1,2 %-ról 2003-ban – 4 %-ra, a VI során pedig – 3,9 %-ra csökkent. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a közösségi iparág veszteséges lett a közösségi iparág arra vonatkozó intézkedései ellenére, hogy a nyereségesség megtartása érdekében az alaptermékektől a fejlettebb termékek felé forduljanak.

| (86) | A beruházások megtérülése ugyanolyan általános tendenciát mutat, mint a nyereségesség. – 5,6 %-ról – 24,2 %-ra csökkent az érintett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy ez az arány e vállalkozások egész tevékenységére vonatkozik, mivel nem lehetett a beruházásokat az érintett termékre vonatkozóan megállapítani. |
| --- | --- |

(86)

A beruházások megtérülése ugyanolyan általános tendenciát mutat, mint a nyereségesség. – 5,6 %-ról – 24,2 %-ra csökkent az érintett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy ez az arány e vállalkozások egész tevékenységére vonatkozik, mivel nem lehetett a beruházásokat az érintett termékre vonatkozóan megállapítani.

| (87) | A pénzforgalom a 2002 és a VI közötti 6 %-os növekedést megelőzően 2000 és 2002 között 11 %-kal csökkent. A pénzforgalom 6 %-kal csökkent az érintett időszakban. |
| --- | --- |

(87)

A pénzforgalom a 2002 és a VI közötti 6 %-os növekedést megelőzően 2000 és 2002 között 11 %-kal csökkent. A pénzforgalom 6 %-kal csökkent az érintett időszakban.

5.6.   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (88) | A beruházások szintje 76 %-kal nőtt 2001-ben, de azután 2002-ben 63 %-kal csökkent azt megelőzően, hogy 2003-ban és a VI során ismét a korábbi szintet (7,1 millió EUR) érte el. A 2001-ben tapasztalt nagy növekedés és a 2002. évi nagy csökkenés inkább azon dátum miatt alakult ki, amelynél a beruházásokat feltüntették, semmint az említett években a beruházási stratégiában bekövetkezett változásnak. |
| --- | --- |

(88)

A beruházások szintje 76 %-kal nőtt 2001-ben, de azután 2002-ben 63 %-kal csökkent azt megelőzően, hogy 2003-ban és a VI során ismét a korábbi szintet (7,1 millió EUR) érte el. A 2001-ben tapasztalt nagy növekedés és a 2002. évi nagy csökkenés inkább azon dátum miatt alakult ki, amelynél a beruházásokat feltüntették, semmint az említett években a beruházási stratégiában bekövetkezett változásnak.

| (89) | A nehézségek ellenére a közösségi iparág továbbra is új beruházásokat valósított meg. Ezek azonban nem a kapacitás növelésére, hanem annak biztosítására irányultak, hogy teljesen korszerű gépekkel rendelkezzen, amelyek egyenletesen magas minőségű terméket képesek előállítani, miközben az energia, a víz és egyéb források hatékonyabb felhasználása, valamint a nagyobb fokú automatizálás révén csökkentik a költségeket. |
| --- | --- |

(89)

A nehézségek ellenére a közösségi iparág továbbra is új beruházásokat valósított meg. Ezek azonban nem a kapacitás növelésére, hanem annak biztosítására irányultak, hogy teljesen korszerű gépekkel rendelkezzen, amelyek egyenletesen magas minőségű terméket képesek előállítani, miközben az energia, a víz és egyéb források hatékonyabb felhasználása, valamint a nagyobb fokú automatizálás révén csökkentik a költségeket.

| (90) | A nagyobb arányú projektekbe való befektetésre vonatkozó döntéstől körülbelül két év telik el addig, amikor a beruházás megvalósul és használatra kész. Ez részben magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi eredmények romlása ellenére miért maradt változatlan a beruházások szintje. |
| --- | --- |

(90)

A nagyobb arányú projektekbe való befektetésre vonatkozó döntéstől körülbelül két év telik el addig, amikor a beruházás megvalósul és használatra kész. Ez részben magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi eredmények romlása ellenére miért maradt változatlan a beruházások szintje.

| (91) | A közösségi iparág nagy részét kis- és középvállalkozások alkotják. Ennek következtében a közösségi iparág tőkebevonási képessége bizonyos mértékig csökkent az érintett időszakban, különösen annak második részében, amikor a nyereségesség negatív lett. |
| --- | --- |

(91)

A közösségi iparág nagy részét kis- és középvállalkozások alkotják. Ennek következtében a közösségi iparág tőkebevonási képessége bizonyos mértékig csökkent az érintett időszakban, különösen annak második részében, amikor a nyereségesség negatív lett.

5.7.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (92) | A fentiek szerint a közösségi iparág az érintett időszakban 21 %-kal csökkentette termelékenységét. E csökkentés következtében, valamint az automatizált rendszerekbe való befektetések miatt munkaerő-csökkentésre is kényszerült. Az alkalmazottak száma fokozatosan, a 2000. évi 928-ról a VI során 790-re, 15 %-kal csökkent. Ugyanakkor az alkalmazottak számának csökkenése miatt a foglalkoztatási költségek a 2000. évi 35,3 millió EUR-ról a VI során 32,2 millió EUR-ra, 9 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(92)

A fentiek szerint a közösségi iparág az érintett időszakban 21 %-kal csökkentette termelékenységét. E csökkentés következtében, valamint az automatizált rendszerekbe való befektetések miatt munkaerő-csökkentésre is kényszerült. Az alkalmazottak száma fokozatosan, a 2000. évi 928-ról a VI során 790-re, 15 %-kal csökkent. Ugyanakkor az alkalmazottak számának csökkenése miatt a foglalkoztatási költségek a 2000. évi 35,3 millió EUR-ról a VI során 32,2 millió EUR-ra, 9 %-kal csökkentek.

| (93) | E munkaerő-csökkentés és a fokozott automatizálás ellenére a termelékenység valójában visszaesett, mivel az értékesítési mennyiségek csökkenését követően a közösségi iparág a termelés csökkentésére kényszerült. Következésképpen az új gépekbe való befektetés haszna bizonyos mértékben nem realizálódott. |
| --- | --- |

(93)

E munkaerő-csökkentés és a fokozott automatizálás ellenére a termelékenység valójában visszaesett, mivel az értékesítési mennyiségek csökkenését követően a közösségi iparág a termelés csökkentésére kényszerült. Következésképpen az új gépekbe való befektetés haszna bizonyos mértékben nem realizálódott.

5.8.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (94) | A dömpingelt behozatalok mennyisége és ára miatt a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(94)

A dömpingelt behozatalok mennyisége és ára miatt a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.9.   A korábbi dömpinget követő helyreállítás

| (95) | A közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy káros dömping korábbi hatásait követően helyre kellett volna állnia. |
| --- | --- |

(95)

A közösségi iparág nem volt olyan helyzetben, hogy káros dömping korábbi hatásait követően helyre kellett volna állnia.

6.   Kárra vonatkozó következtetés

| (96) | Tulajdonképpen valamennyi gazdasági mutató általános negatív tendenciát követ az érintett időszakban. A termelési volumen 21 %-kal esett vissza, a termelési kapacitás 9 %-kal, a kapacitáskihasználás pedig 12,5 %-kal. Bár a készletek abszolút értelemben csökkentek, a termelés százalékos arányában kifejezve nőttek. Az EK-értékesítések mennyisége 20 %-kal, a piaci részesedés pedig 21 %-kal csökkent. Noha az árak összességében 7 %-kal nőttek, ez nem volt elegendő a termékmix változásának követéséhez, mivel a közösségi iparág egyre inkább a fejlettebb termékek felé fordult, és ennek következtében emelkedtek a költségek. A Közösség nehéz helyzetét tükrözi a nyereségesség csökkenése a 2000. évi 1,2 %-ról a veszteséges – 3,9 %-ra a VI során. A tőkemegtérülés is egyre inkább negatívvá vált, a pénzforgalom pedig csökkent. A foglalkoztatás és a bérek csökkentek, mivel a csökkenő termelés, értékesítés és nyereségesség miatt munkaerő-csökkentést hajtottak végre a költségek visszafogása érdekében. A termelékenység is visszaesett, mivel a csökkenő termelés megakadályozta a munkaerő-csökkentésből, valamint a korszerű üzemekbe és gépekbe való folyamatos beruházásból származó előnyök megvalósulását. |
| --- | --- |

(96)

Tulajdonképpen valamennyi gazdasági mutató általános negatív tendenciát követ az érintett időszakban. A termelési volumen 21 %-kal esett vissza, a termelési kapacitás 9 %-kal, a kapacitáskihasználás pedig 12,5 %-kal. Bár a készletek abszolút értelemben csökkentek, a termelés százalékos arányában kifejezve nőttek. Az EK-értékesítések mennyisége 20 %-kal, a piaci részesedés pedig 21 %-kal csökkent. Noha az árak összességében 7 %-kal nőttek, ez nem volt elegendő a termékmix változásának követéséhez, mivel a közösségi iparág egyre inkább a fejlettebb termékek felé fordult, és ennek következtében emelkedtek a költségek. A Közösség nehéz helyzetét tükrözi a nyereségesség csökkenése a 2000. évi 1,2 %-ról a veszteséges – 3,9 %-ra a VI során. A tőkemegtérülés is egyre inkább negatívvá vált, a pénzforgalom pedig csökkent. A foglalkoztatás és a bérek csökkentek, mivel a csökkenő termelés, értékesítés és nyereségesség miatt munkaerő-csökkentést hajtottak végre a költségek visszafogása érdekében. A termelékenység is visszaesett, mivel a csökkenő termelés megakadályozta a munkaerő-csökkentésből, valamint a korszerű üzemekbe és gépekbe való folyamatos beruházásból származó előnyök megvalósulását.

| (97) | Bár a közösségi iparág a mai napig meg tudta őrizni a beruházások megfelelő szintjét, tőkebevonási képességét egyértelműen befolyásolták az általa elszenvedett növekvő veszteségek, és nem várható, hogy tartani tudja a beruházások e szintjét, ha nem javul a pénzügyi helyzete. |
| --- | --- |

(97)

Bár a közösségi iparág a mai napig meg tudta őrizni a beruházások megfelelő szintjét, tőkebevonási képességét egyértelműen befolyásolták az általa elszenvedett növekvő veszteségek, és nem várható, hogy tartani tudja a beruházások e szintjét, ha nem javul a pénzügyi helyzete.

| (98) | A fentiek figyelembevételével arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikkének értelmében súlyos kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(98)

A fentiek figyelembevételével arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikkének értelmében súlyos kárt szenvedett.

D.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Előzetes megjegyzések

| (99) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatalok okozták-e. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság más olyan ismert tényezőket is vizsgált, amelyek kárt okozhattak a közösségi iparágnak, annak biztosítása érdekében, hogy az e tényezők által okozott kárt ne tulajdonítsák tévesen a dömpingelt behozataloknak. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatalok okozták-e. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság más olyan ismert tényezőket is vizsgált, amelyek kárt okozhattak a közösségi iparágnak, annak biztosítása érdekében, hogy az e tényezők által okozott kárt ne tulajdonítsák tévesen a dömpingelt behozataloknak.

2.   A dömpingelt behozatalok hatása

| (100) | A KNK-ból származó FPFAF mennyisége jelentősen nőtt az érintett időszak folyamán. A (67) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kitűnik, hogy a KNK-ból származó behozatalok a 2000. évi körülbelül 135 millió folyóméterről a VI során 288 millió folyóméterre nőttek, azaz 114 %-kal. Ennek eredményeképpen a FPFAF KNK-ból származó behozatalainak piaci részesedése több mint megkétszereződött, 18,2 %-ról 39,3 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(100)

A KNK-ból származó FPFAF mennyisége jelentősen nőtt az érintett időszak folyamán. A (67) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kitűnik, hogy a KNK-ból származó behozatalok a 2000. évi körülbelül 135 millió folyóméterről a VI során 288 millió folyóméterre nőttek, azaz 114 %-kal. Ennek eredményeképpen a FPFAF KNK-ból származó behozatalainak piaci részesedése több mint megkétszereződött, 18,2 %-ról 39,3 %-ra nőtt.

| (101) | Amint azt a fenti (71) preambulumbekezdés megállapítja, a KNK-ból származó behozatalok árai jelentős mértékben alákínálnak a közösségi iparág átlagos értékesítési árainak, 8,8 %-tól 51,1 %-ig terjedő alákínálási különbözettel. Az érintett behozatalok árleszorító hatása megakadályozta, hogy a közösségi iparág növelje az árait annak érdekében, hogy a közösségi iparág által értékesített termékmix minőségi előírásaiból következő magasabb hozzáadott érték kifejeződjön. |
| --- | --- |

(101)

Amint azt a fenti (71) preambulumbekezdés megállapítja, a KNK-ból származó behozatalok árai jelentős mértékben alákínálnak a közösségi iparág átlagos értékesítési árainak, 8,8 %-tól 51,1 %-ig terjedő alákínálási különbözettel. Az érintett behozatalok árleszorító hatása megakadályozta, hogy a közösségi iparág növelje az árait annak érdekében, hogy a közösségi iparág által értékesített termékmix minőségi előírásaiból következő magasabb hozzáadott érték kifejeződjön.

| (102) | A KNK-ból származó behozatalok mennyiségének jelentős növekedése, illetve piaci részesedése 2000 és a VI között – a közösségi iparág árainál jóval alacsonyabb árakon – időben egybeesett a közösségi iparág helyzetének romlásával pontosan ugyanebben az időszakban, ahogy azt a kárra vonatkozó szinte valamennyi mutató tendenciája jelzi. A közösségi iparág arra kényszerült, hogy a piaci részesedés megőrzését és így a termelés fenntartását megkísérelve megpróbálja összehangolni az árakat. Amennyiben azonban az árak túl alacsonyak voltak a közvetlen költségek fedezéséhez, a közösségi iparág piaci részesedés feladására kényszerült a még nagyobb veszteségek elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(102)

A KNK-ból származó behozatalok mennyiségének jelentős növekedése, illetve piaci részesedése 2000 és a VI között – a közösségi iparág árainál jóval alacsonyabb árakon – időben egybeesett a közösségi iparág helyzetének romlásával pontosan ugyanebben az időszakban, ahogy azt a kárra vonatkozó szinte valamennyi mutató tendenciája jelzi. A közösségi iparág arra kényszerült, hogy a piaci részesedés megőrzését és így a termelés fenntartását megkísérelve megpróbálja összehangolni az árakat. Amennyiben azonban az árak túl alacsonyak voltak a közvetlen költségek fedezéséhez, a közösségi iparág piaci részesedés feladására kényszerült a még nagyobb veszteségek elkerülése érdekében.

| (103) | Ezért arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy a mennyiség és piaci részesedés tekintetében a 2000-től jelentős növekedést elérő és alacsony árakon dömpingelt érintett behozatalok által okozott nyomás meghatározó szerepet játszott az árak csökkenésének és leszorításának, valamint a közösségi iparág piaci részesedése elvesztésének kiváltásában, és ezáltal az iparág pénzügyi helyzetének romlásában is. |
| --- | --- |

(103)

Ezért arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy a mennyiség és piaci részesedés tekintetében a 2000-től jelentős növekedést elérő és alacsony árakon dömpingelt érintett behozatalok által okozott nyomás meghatározó szerepet játszott az árak csökkenésének és leszorításának, valamint a közösségi iparág piaci részesedése elvesztésének kiváltásában, és ezáltal az iparág pénzügyi helyzetének romlásában is.

3.   Más tényezők hatása

3.1.   Más harmadik országokból származó behozatalok

| (104) | Az e vizsgálatban nem érintett harmadik országok behozatalai az érintett időszak során a következőképpen alakultak: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összes többi ország | 263 755 593 | 268 396 949 | 270 063 373 | 233 948 972 | 227 822 323 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 102 | 89 | 86 |
| Piaci részesedés (%) | 35,7 | 38,4 | 36,1 | 31,8 | 31,1 |

(104)

Az e vizsgálatban nem érintett harmadik országok behozatalai az érintett időszak során a következőképpen alakultak:

2000

2001

2002

2003

VI

Az összes többi ország

263 755 593

268 396 949

270 063 373

233 948 972

227 822 323

2000 = 100

100

102

102

89

86

Piaci részesedés (%)

35,7

38,4

36,1

31,8

31,1

| (105) | A 2001-ben és 2002-ben tapasztalható mennyiségi növekedést követően az összes többi országból származó behozatalok összességében 14 %-kal csökkentek az érintett időszakban. Ehhez hasonlóan az összes többi ország piaci részesedése – bár először 38,4 %-ra emelkedett 2001-ben – azóta 31,1 %-ra esett vissza. Tehát az összes többi országból származó behozatalok mind a mennyiség, mind a piaci részesedés szempontjából teret vesztettek, miközben a KNK importmennyisége és piaci részesedése nőtt. Az összes többi országból származó behozatalok ára folyamatosan magasabb volt a KNK árainál. |
| --- | --- |

(105)

A 2001-ben és 2002-ben tapasztalható mennyiségi növekedést követően az összes többi országból származó behozatalok összességében 14 %-kal csökkentek az érintett időszakban. Ehhez hasonlóan az összes többi ország piaci részesedése – bár először 38,4 %-ra emelkedett 2001-ben – azóta 31,1 %-ra esett vissza. Tehát az összes többi országból származó behozatalok mind a mennyiség, mind a piaci részesedés szempontjából teret vesztettek, miközben a KNK importmennyisége és piaci részesedése nőtt. Az összes többi országból származó behozatalok ára folyamatosan magasabb volt a KNK árainál.

| (106) | Ezért azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-tól eltérő országokból származó FPFAF behozatalai nem járultak hozzá a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(106)

Ezért azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-tól eltérő országokból származó FPFAF behozatalai nem járultak hozzá a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz.

3.2.   A fogyasztás szerkezetében bekövetkezett változások

| (107) | A (66) preambulumbekezdésben említettek szerint a közösségi FPFAF-fogyasztás kevesebb mint 1 %-kal csökkent az érintett időszak során. Ha a közösségi iparág meg tudta volna őrizni piaci részesedését, az EK-értékesítések mennyiségének tekintetében csak 900 000 folyóméter veszteséget szenvedett volna el a fogyasztás említett csökkenése miatt. Az EK-értékesítések mennyiségének tényleges csökkenése azonban 21-szer nagyobb volt, 19 000 000 folyóméter. A fogyasztás szerkezetét ezért ideiglenesen úgy tekintették, hogy nem okozott jelenős kárt a közösségi iparágnak. |
| --- | --- |

(107)

A (66) preambulumbekezdésben említettek szerint a közösségi FPFAF-fogyasztás kevesebb mint 1 %-kal csökkent az érintett időszak során. Ha a közösségi iparág meg tudta volna őrizni piaci részesedését, az EK-értékesítések mennyiségének tekintetében csak 900 000 folyóméter veszteséget szenvedett volna el a fogyasztás említett csökkenése miatt. Az EK-értékesítések mennyiségének tényleges csökkenése azonban 21-szer nagyobb volt, 19 000 000 folyóméter. A fogyasztás szerkezetét ezért ideiglenesen úgy tekintették, hogy nem okozott jelenős kárt a közösségi iparágnak.

3.3.   Egyéb közösségi termelők teljesítménye

| (108) | Bár csupán korlátozott információk állnak rendelkezésre az egyéb közösségi termelők teljesítményére vonatkozóan, azon tény figyelembevételével, hogy tizenkét termelő támogatta a panaszt, valamint tekintetbe véve az ágazattal kapcsolatos általános piaci információkat, okkal feltételezhető, hogy a dömpingelt behozatalok miatt ők is súlyos kárt szenvedtek. Mivel semmi sem utal arra, hogy az ő helyzetük különbözne a közösségi iparágétól, az egyéb közösségi termelők nem tekinthetők a közösségi iparágat ért kár okozójának. |
| --- | --- |

(108)

Bár csupán korlátozott információk állnak rendelkezésre az egyéb közösségi termelők teljesítményére vonatkozóan, azon tény figyelembevételével, hogy tizenkét termelő támogatta a panaszt, valamint tekintetbe véve az ágazattal kapcsolatos általános piaci információkat, okkal feltételezhető, hogy a dömpingelt behozatalok miatt ők is súlyos kárt szenvedtek. Mivel semmi sem utal arra, hogy az ő helyzetük különbözne a közösségi iparágétól, az egyéb közösségi termelők nem tekinthetők a közösségi iparágat ért kár okozójának.

3.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (109) | Az érintett időszak során a KNK-ból érkező behozatalok a mennyiség és a piaci részesedés szempontjából jelentősen növekedtek, és a közösségi iparág árainak lényegesen alákínáltak, valamint feltűnő időbeli egybeesést mutattak a közösségi iparág pénzügyi helyzetének romlásával. |
| --- | --- |

(109)

Az érintett időszak során a KNK-ból érkező behozatalok a mennyiség és a piaci részesedés szempontjából jelentősen növekedtek, és a közösségi iparág árainak lényegesen alákínáltak, valamint feltűnő időbeli egybeesést mutattak a közösségi iparág pénzügyi helyzetének romlásával.

| (110) | Más olyan tényezőt nem terjesztettek elő és nem fedeztek fel, amely jelentős mértékben befolyásolhatta volna a közösségi iparág helyzetét. |
| --- | --- |

(110)

Más olyan tényezőt nem terjesztettek elő és nem fedeztek fel, amely jelentős mértékben befolyásolhatta volna a közösségi iparág helyzetét.

| (111) | A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette valamennyi, a közösségi iparág helyzetét befolyásoló ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatalok káros hatásától, ezért azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó behozatalok súlyos kárt okoztak a Közösségnek az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(111)

A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette valamennyi, a közösségi iparág helyzetét befolyásoló ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatalok káros hatásától, ezért azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó behozatalok súlyos kárt okoztak a Közösségnek az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.

E.   A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE

1.   Általános szempontok

| (112) | Megvizsgálták, hogy – a káros dömpingre vonatkozó megállapítások ellenére – van-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy ebben a konkrét esetben a Közösségnek nem állna érdekében dömpingellenes intézkedéseket elfogadni. E célból és az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Közösség érdekének meghatározása a különböző érintett érdekek, azaz a közösségi ipar, az egyéb közösségi termelők, importőrök/kereskedők, valamint a felhasználók és az érintett termékkel kapcsolatos nyersanyagok beszállítói érdekeinek figyelembevételén alapult. |
| --- | --- |

(112)

Megvizsgálták, hogy – a káros dömpingre vonatkozó megállapítások ellenére – van-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy ebben a konkrét esetben a Közösségnek nem állna érdekében dömpingellenes intézkedéseket elfogadni. E célból és az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Közösség érdekének meghatározása a különböző érintett érdekek, azaz a közösségi ipar, az egyéb közösségi termelők, importőrök/kereskedők, valamint a felhasználók és az érintett termékkel kapcsolatos nyersanyagok beszállítói érdekeinek figyelembevételén alapult.

| (113) | A Bizottság kérdőívet küldött az importőröknek/kereskedőknek, a nyersanyagok beszállítóinak, az ipari felhasználóknak, valamint a különféle felhasználói szövetségeknek. Csak egy beszállító és egy importőr/felhasználó adott lényegi válaszokat. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság kérdőívet küldött az importőröknek/kereskedőknek, a nyersanyagok beszállítóinak, az ipari felhasználóknak, valamint a különféle felhasználói szövetségeknek. Csak egy beszállító és egy importőr/felhasználó adott lényegi válaszokat.

2.   A közösségi iparág és az egyéb közösségi termelők érdeke

| (114) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi iparág 7 termelőt foglal magában, akik közvetlenül körülbelül 1 800 alkalmazottat foglalkoztatnak, közülük 790-en a FPFAF termelésében és értékesítésében vettek részt a VI során. Termelésüket a közösségi össztermelés körülbelül 30 %-ára becsülik. |
| --- | --- |

(114)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi iparág 7 termelőt foglal magában, akik közvetlenül körülbelül 1 800 alkalmazottat foglalkoztatnak, közülük 790-en a FPFAF termelésében és értékesítésében vettek részt a VI során. Termelésüket a közösségi össztermelés körülbelül 30 %-ára becsülik.

| (115) | Az intézkedések bevezetése várhatóan helyre állítja a tisztességes piaci versenyt és megakadályozza, hogy a közösségi iparágat további károk érjék. Ezt követően a közösségi iparágnak képesnek kell lennie az értékesítés és a piaci részesedés növelésére, valamint a nyereségesség visszaszerzésére. Ennek a közösségi iparág pénzügyi helyzetének általános javulását kell eredményeznie. |
| --- | --- |

(115)

Az intézkedések bevezetése várhatóan helyre állítja a tisztességes piaci versenyt és megakadályozza, hogy a közösségi iparágat további károk érjék. Ezt követően a közösségi iparágnak képesnek kell lennie az értékesítés és a piaci részesedés növelésére, valamint a nyereségesség visszaszerzésére. Ennek a közösségi iparág pénzügyi helyzetének általános javulását kell eredményeznie.

| (116) | Másrészről úgy ítélték, hogy a KNK-ból származó FPFAF behozatalaira vonatkozó dömpingellenes intézkedések nélkül a közösségi iparág helyzete romlana a KNK-ból származó, dömpingelt áron értékesített, növekvő behozatalok következtében, ami fokozott pénzügyi veszteségekhez vezet. A káros dömping megszüntetésére vonatkozó intézkedések hiánya veszélyeztetné az iparág alapvető életképességét, a panaszosok közül egy már tényleg fizetésképtelen lett. |
| --- | --- |

(116)

Másrészről úgy ítélték, hogy a KNK-ból származó FPFAF behozatalaira vonatkozó dömpingellenes intézkedések nélkül a közösségi iparág helyzete romlana a KNK-ból származó, dömpingelt áron értékesített, növekvő behozatalok következtében, ami fokozott pénzügyi veszteségekhez vezet. A káros dömping megszüntetésére vonatkozó intézkedések hiánya veszélyeztetné az iparág alapvető életképességét, a panaszosok közül egy már tényleg fizetésképtelen lett.

| (117) | Az egyéb közösségi termelők egy része kifejezte, hogy támogatja a panaszt, és egyik sem ellenezte. Ezért okkal vonhatjuk le azt a következtetést, hogy a dömpingellenes intézkedések nem állnának szemben az érdekeikkel. |
| --- | --- |

(117)

Az egyéb közösségi termelők egy része kifejezte, hogy támogatja a panaszt, és egyik sem ellenezte. Ezért okkal vonhatjuk le azt a következtetést, hogy a dömpingellenes intézkedések nem állnának szemben az érdekeikkel.

| (118) | Ennek megfelelően azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi iparág számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyre álljon, és a közösségi iparág érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(118)

Ennek megfelelően azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi iparág számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyre álljon, és a közösségi iparág érdekét szolgálná.

3.   A független importőrök érdeke

| (119) | Csak egy importőr jelentkezett a Bizottságnál. Ez az importőr azt állította, hogy az eltérő konstrukció és az alacsonyabb árak miatt szerezte be a FPFAF-t a KNK-ból, de nem tett észrevételt az intézkedések lehetséges bevezetésére vonatkozóan. Ez az importőr azonban, amely a Kínából származó behozatalok elhanyagolható hányadát képviselte, nem adott megindokolt választ a kérdőívre. Egyetlen kereskedő sem jelentkezett a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(119)

Csak egy importőr jelentkezett a Bizottságnál. Ez az importőr azt állította, hogy az eltérő konstrukció és az alacsonyabb árak miatt szerezte be a FPFAF-t a KNK-ból, de nem tett észrevételt az intézkedések lehetséges bevezetésére vonatkozóan. Ez az importőr azonban, amely a Kínából származó behozatalok elhanyagolható hányadát képviselte, nem adott megindokolt választ a kérdőívre. Egyetlen kereskedő sem jelentkezett a Bizottságnál.

| (120) | Ezért lehetetlen volt, hogy az importőrök és kereskedők tekintetében megfelelően megvizsgálják, hogy milyen lehetséges hatásokat váltana ki az intézkedések megtétele, illetve meg nem tétele. Arra is emlékeztetni kell, hogy a dömpingellenes intézkedések nem a behozatalok megakadályozására szolgálnak, hanem annak biztosítására, hogy a behozatalok nem káros dömpingelt áron történnek. Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet a közösségi piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenységét nem érinti, ha a dömpingelt behozatalokkal szemben dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be. Továbbá az is alátámasztja ezt a következtetést, hogy a független importőröktől nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(120)

Ezért lehetetlen volt, hogy az importőrök és kereskedők tekintetében megfelelően megvizsgálják, hogy milyen lehetséges hatásokat váltana ki az intézkedések megtétele, illetve meg nem tétele. Arra is emlékeztetni kell, hogy a dömpingellenes intézkedések nem a behozatalok megakadályozására szolgálnak, hanem annak biztosítására, hogy a behozatalok nem káros dömpingelt áron történnek. Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet a közösségi piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenységét nem érinti, ha a dömpingelt behozatalokkal szemben dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be. Továbbá az is alátámasztja ezt a következtetést, hogy a független importőröktől nem érkezett észrevétel.

| (121) | Ezért azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem gyakorolna jelentős hatást az importőrökre. |
| --- | --- |

(121)

Ezért azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem gyakorolna jelentős hatást az importőrökre.

4.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (122) | Emlékeztetni kell arra, hogy egyes közösségi termelők vállalatcsoportoktól szerzik be a nyersanyagot (integrált termelők). Mások a közösségi termelőktől független beszállítóktól. |
| --- | --- |

(122)

Emlékeztetni kell arra, hogy egyes közösségi termelők vállalatcsoportoktól szerzik be a nyersanyagot (integrált termelők). Mások a közösségi termelőktől független beszállítóktól.

| (123) | A közösségi iparág panaszát támogatta a műselyem és szintetikus fonalakkal foglalkozó nemzetközi bizottság (International Rayon and Synthetic Fibres Committee), a fonalgyártók, többek között a FPFAF gyártásához szükséges nyersanyagot, a szintetikus végtelen szálból készült fonalat gyártók képviseleti szövetsége. Kiemelték, hogy a FPFAF közösségi termelői részére történő fonalértékesítés tagjaik össztermelésének 25 %-át teszi ki, így nagy fontosságú a tagok szempontjából. |
| --- | --- |

(123)

A közösségi iparág panaszát támogatta a műselyem és szintetikus fonalakkal foglalkozó nemzetközi bizottság (International Rayon and Synthetic Fibres Committee), a fonalgyártók, többek között a FPFAF gyártásához szükséges nyersanyagot, a szintetikus végtelen szálból készült fonalat gyártók képviseleti szövetsége. Kiemelték, hogy a FPFAF közösségi termelői részére történő fonalértékesítés tagjaik össztermelésének 25 %-át teszi ki, így nagy fontosságú a tagok szempontjából.

| (124) | Ezenkívül a közösségi ipar egy független nyersanyag-beszállítója jelentkezett a Bizottságnál. Azt állították, hogy a beruházások folytatásának képességét hátrányosan érintené, ha a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok továbbra is folytatódhatnának. |
| --- | --- |

(124)

Ezenkívül a közösségi ipar egy független nyersanyag-beszállítója jelentkezett a Bizottságnál. Azt állították, hogy a beruházások folytatásának képességét hátrányosan érintené, ha a KNK-ból származó dömpingelt behozatalok továbbra is folytatódhatnának.

| (125) | A fenti érvek figyelembevételével azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó FPFAF-re vonatkozó intézkedések bevezetése nem áll ellentétben a nyersanyag-beszállítók érdekével. |
| --- | --- |

(125)

A fenti érvek figyelembevételével azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó FPFAF-re vonatkozó intézkedések bevezetése nem áll ellentétben a nyersanyag-beszállítók érdekével.

5.   A felhasználók érdeke

| (126) | A FPFAF-t főleg a ruhaiparban használják. A pontos előírásoktól függően ruházati cikkek bélelésére, hálóruha és fehérnemű, valamint sportruházati, munkaruházati és felsőruházati cikkek készítésére használják. Bizonyos mértékig például autós gyerekülések, összecsukható gyerekkocsik stb. gyártásához is felhasználják. |
| --- | --- |

(126)

A FPFAF-t főleg a ruhaiparban használják. A pontos előírásoktól függően ruházati cikkek bélelésére, hálóruha és fehérnemű, valamint sportruházati, munkaruházati és felsőruházati cikkek készítésére használják. Bizonyos mértékig például autós gyerekülések, összecsukható gyerekkocsik stb. gyártásához is felhasználják.

| (127) | A FPFAF felhasználóitól kilenc beadvány érkezett. Közülük jelenleg csak egy felhasználó hozza be a KNK-ból a FPFAF részét. Ez utóbbi azzal érvelt, hogy a közösségi ipar által felszámított árak magasabbak, és hogy az intézkedéseket nem szabad bevezetni, mivel ez növelné a költségeiket és csökkentené termékük versenyképességét, különösen a KNK-ból származó ruházati cikkek behozatalához viszonyítva. Ez a felhasználó továbbá azzal érvelt, hogy mivel az FPFAF-t jelenleg közösségi és KNK-beli forrásokból is beszerzik, a versenyképességük elvesztését eredményező költségnövekedés nem csak őket, de a közösségi iparágat is kedvezőtlenül érintetné, ahonnan szintén vásárolnak. A többi felhasználó megjegyezte, hogy a vámok kivetése valószínűleg a behozott termék költségének növekedéséhez vezetne, de őket aligha érintené közvetlenül a költségnövekedés. |
| --- | --- |

(127)

A FPFAF felhasználóitól kilenc beadvány érkezett. Közülük jelenleg csak egy felhasználó hozza be a KNK-ból a FPFAF részét. Ez utóbbi azzal érvelt, hogy a közösségi ipar által felszámított árak magasabbak, és hogy az intézkedéseket nem szabad bevezetni, mivel ez növelné a költségeiket és csökkentené termékük versenyképességét, különösen a KNK-ból származó ruházati cikkek behozatalához viszonyítva. Ez a felhasználó továbbá azzal érvelt, hogy mivel az FPFAF-t jelenleg közösségi és KNK-beli forrásokból is beszerzik, a versenyképességük elvesztését eredményező költségnövekedés nem csak őket, de a közösségi iparágat is kedvezőtlenül érintetné, ahonnan szintén vásárolnak. A többi felhasználó megjegyezte, hogy a vámok kivetése valószínűleg a behozott termék költségének növekedéséhez vezetne, de őket aligha érintené közvetlenül a költségnövekedés.

| (128) | A következtetések figyelembevételével úgy ítélték, hogy a felhasználók szempontjából valószínűleg nem lenne jelentős költségnövekedés. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a KNK-ból származó behozatalok ezentúl is beléphetnek a Közösség piacára, de tisztességes árakon, valamint hogy az egyéb nem dömpingelt források továbbra is rendelkezésre állnak. Ezt tekintetbe véve azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-val szembeni ideiglenes intézkedések nem érintik lényegesen a felhasználók érdekét. |
| --- | --- |

(128)

A következtetések figyelembevételével úgy ítélték, hogy a felhasználók szempontjából valószínűleg nem lenne jelentős költségnövekedés. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a KNK-ból származó behozatalok ezentúl is beléphetnek a Közösség piacára, de tisztességes árakon, valamint hogy az egyéb nem dömpingelt források továbbra is rendelkezésre állnak. Ezt tekintetbe véve azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a KNK-val szembeni ideiglenes intézkedések nem érintik lényegesen a felhasználók érdekét.

6.   A Közösség érdekével kapcsolatos következtetés

| (129) | Az intézkedések bevezetése a közösségi iparág, az egyéb közösségi termelők és a közösségi iparág beszállítóinak érdekeit szolgálja. Lehetővé teszi a közösségi iparág számára, hogy növelje a termelést, az értékesítést és piaci részesedést, valamint visszaszerezze a nyereségességet. Ha nem kerülne sor az intézkedések bevezetésére, a közösségi iparágat várhatóan jelentős veszteségek érnék az értékesítés további csökkenése és a közösségi piacon tapasztalható állandó árleszorítás miatt, ami a KNK-ból származó növekvő behozatalokkal szembeni folyamatos piaci részesedés-vesztéshez és az értékesítési árak további romlásához vezetne, ahogy megpróbálnák lassítani a piaci részesedésük csökkenését. A közösségi iparágra vonatkozó e negatív hatások pedig kedvezőtlenül érintenék a közösségi iparág beszállítóit, akik a csökkenő kereslet miatt is kárt szenvednének, ami a termelés csökkentésére kényszerítené őket. |
| --- | --- |

(129)

Az intézkedések bevezetése a közösségi iparág, az egyéb közösségi termelők és a közösségi iparág beszállítóinak érdekeit szolgálja. Lehetővé teszi a közösségi iparág számára, hogy növelje a termelést, az értékesítést és piaci részesedést, valamint visszaszerezze a nyereségességet. Ha nem kerülne sor az intézkedések bevezetésére, a közösségi iparágat várhatóan jelentős veszteségek érnék az értékesítés további csökkenése és a közösségi piacon tapasztalható állandó árleszorítás miatt, ami a KNK-ból származó növekvő behozatalokkal szembeni folyamatos piaci részesedés-vesztéshez és az értékesítési árak további romlásához vezetne, ahogy megpróbálnák lassítani a piaci részesedésük csökkenését. A közösségi iparágra vonatkozó e negatív hatások pedig kedvezőtlenül érintenék a közösségi iparág beszállítóit, akik a csökkenő kereslet miatt is kárt szenvednének, ami a termelés csökkentésére kényszerítené őket.

| (130) | Bár az intézkedések várhatóan növelnék a behozatalok árát, az importőrök nem fejezték ki aggodalmukat a lehetséges intézkedésekkel kapcsolatban, és úgy ítélték, hogy az intézkedések bevezetése nem érintené őket lényegesen. A felhasználók tekintetében megállapították, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorolna jelentős hatást a haszonkulcsra, illetve ennélfogva a tevékenységükre, figyelembe véve az alternatív ellátási forrásokat és azt a tényt, hogy a felhasználók nagy része nem reagált. |
| --- | --- |

(130)

Bár az intézkedések várhatóan növelnék a behozatalok árát, az importőrök nem fejezték ki aggodalmukat a lehetséges intézkedésekkel kapcsolatban, és úgy ítélték, hogy az intézkedések bevezetése nem érintené őket lényegesen. A felhasználók tekintetében megállapították, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorolna jelentős hatást a haszonkulcsra, illetve ennélfogva a tevékenységükre, figyelembe véve az alternatív ellátási forrásokat és azt a tényt, hogy a felhasználók nagy része nem reagált.

| (131) | A különböző érintett felek érdekeinek mérlegelését követően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy nincs arra vonatkozó kényszerítő ok, hogy ne vezessenek be dömpingellenes intézkedéseket a KNK-ból származó FPFAF behozatalával szemben. |
| --- | --- |

(131)

A különböző érintett felek érdekeinek mérlegelését követően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy nincs arra vonatkozó kényszerítő ok, hogy ne vezessenek be dömpingellenes intézkedéseket a KNK-ból származó FPFAF behozatalával szemben.

F.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ JAVASLAT

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (132) | A dömping, a kár, az okozati összefüggés és a közösségi érdek tekintetében kialakult ideiglenes következtetések figyelembevételével ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágnak okozandó további kár megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(132)

A dömping, a kár, az okozati összefüggés és a közösségi érdek tekintetében kialakult ideiglenes következtetések figyelembevételével ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágnak okozandó további kár megelőzése érdekében.

| (133) | Az ideiglenes intézkedések szintjének megállapítása céljából mind a megállapított dömpingkülönbözetet, mind a közösségi iparág által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét figyelembe vették. |
| --- | --- |

(133)

Az ideiglenes intézkedések szintjének megállapítása céljából mind a megállapított dömpingkülönbözetet, mind a közösségi iparág által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét figyelembe vették.

| (134) | Az ideiglenes intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül elégséges az említett behozatalok által okozott megszüntetéséhez. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi iparág számára, hogy fedezze gyártási költségeit és egy olyan szintű, adózás előtti nyereséget érjen el, amilyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett – azaz dömpingelt behozatalok nélkül – a hasonló termék közösségi értékesítésével ésszerűen elérhetne. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 8 %-a (azaz 5,7 millió euró) volt, megegyezett tehát a Közösség által 1998-ban és 1999-ben elért haszonnal, mielőtt a kínai kivitel problémát kezdett okozni. Ennek alapján a hasonló terméknek a közösségi iparágnak kárt nem okozó árát a fent említett 8 %-os haszonkulcsnak a termelési költséghez való hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(134)

Az ideiglenes intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül elégséges az említett behozatalok által okozott megszüntetéséhez. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi iparág számára, hogy fedezze gyártási költségeit és egy olyan szintű, adózás előtti nyereséget érjen el, amilyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett – azaz dömpingelt behozatalok nélkül – a hasonló termék közösségi értékesítésével ésszerűen elérhetne. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 8 %-a (azaz 5,7 millió euró) volt, megegyezett tehát a Közösség által 1998-ban és 1999-ben elért haszonnal, mielőtt a kínai kivitel problémát kezdett okozni. Ennek alapján a hasonló terméknek a közösségi iparágnak kárt nem okozó árát a fent említett 8 %-os haszonkulcsnak a termelési költséghez való hozzáadásával számították ki.

| (135) | A szükséges áremelést ezután az alákínálási számításokhoz megállapított súlyozott átlag importár és a kárt nem okozó átlagár összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlítással kapott különbségeket ezt követően az átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. Ezek a különbségek minden esetben meghaladták a megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(135)

A szükséges áremelést ezután az alákínálási számításokhoz megállapított súlyozott átlag importár és a kárt nem okozó átlagár összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlítással kapott különbségeket ezt követően az átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. Ezek a különbségek minden esetben meghaladták a megállapított dömpingkülönbözetet.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (136) | A fentiek figyelembevételével úgy ítélik, hogy ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított legalacsonyabb dömping- és kárkülönbözet szintjében az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(136)

A fentiek figyelembevételével úgy ítélik, hogy ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított legalacsonyabb dömping- és kárkülönbözet szintjében az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

| (137) | Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó, a vállalkozások – azaz az itt említett konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalaira alkalmazhatók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem szereplő bármely más vállalat – a felsoroltakkal kapcsolatban állókat is beleértve – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekből a vámtételekből, és rájuk az „összes többi vállalatra” megállapított vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(137)

Az e rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó, a vállalkozások – azaz az itt említett konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalaira alkalmazhatók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem szereplő bármely más vállalat – a felsoroltakkal kapcsolatban állókat is beleértve – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekből a vámtételekből, és rájuk az „összes többi vállalatra” megállapított vámtétel vonatkozik.

| (138) | Az ezen egyéni vállalati dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell intézni, csatolva minden vonatkozó információt, különösen a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó olyan információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók pl. a névváltozással, illetve a termelési és értékesítési egységben bekövetkezett változással. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalkozások jegyzékének aktualizálásával megfelelőképpen módosítják. |
| --- | --- |

(138)

Az ezen egyéni vállalati dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell intézni, csatolva minden vonatkozó információt, különösen a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó olyan információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók pl. a névváltozással, illetve a termelési és értékesítési egységben bekövetkezett változással. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalkozások jegyzékének aktualizálásával megfelelőképpen módosítják.

| (139) | A javasolt dömpingellenes vámok a következők:






  Vállalkozás | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,8 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,4 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Az összes többi vállalkozás | 85,3 % |

(139)

A javasolt dömpingellenes vámok a következők:

Vállalkozás

Dömpingellenes vám

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,8 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,4 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Az összes többi vállalkozás

85,3 %

G.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (140) | A hatékony igazgatás érdekében ki kell jelölni egy olyan időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül meg kell állapítani, hogy e rendelet alkalmazásában a vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és végleges vám bevezetése céljából felülvizsgálatra szorulhatnak, |
| --- | --- |

(140)

A hatékony igazgatás érdekében ki kell jelölni egy olyan időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül meg kell állapítani, hogy e rendelet alkalmazásában a vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és végleges vám bevezetése céljából felülvizsgálatra szorulhatnak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, az 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 és az ex 5407 69 90 KN-kód (5407699010 TARIC-kód) alá tartozó, legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmazó szintetikus fonalból készült, festett vagy nyomott textilszövetre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalkozások által előállított termékek vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalkozás | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,80 % | A618 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,90 % | A623 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,90 % | A623 |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,40 % | A623 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Az összes többi vállalkozás | 85,30 % | A999 |

Vállalkozás

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,00 %

A617

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,80 %

A618

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,70 %

A619

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,90 %

A623

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,90 %

A623

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,40 %

A623

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Az összes többi vállalkozás

85,30 %

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék szabad forgalomba bocsátása a Közösségben az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztosíték letétbe helyezéséhez kötött.

(4)   Hacsak másképp nem határozzák meg, a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül, az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül kérhetik azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban közölhetik álláspontjukat, illetve kérhetik a Bizottság előtti szóbeli meghallgatást.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek a hatálybalépéstől számított 30 napon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszakra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 15-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 160/5., 2004.6.17., 5. o.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, Office J-79 5/16, B-1049 Brussels.

3

(Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. részleg, J-79 5/16 iroda, B-1049 Brüsszel).

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/34

---

A BIZOTTSÁG 427/2005/EK RENDELETE

(2005. március 15.)

a gabonaágazatban 2005. március 16. alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokra való alkalmazásának szabályairól szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait.

| (4) | A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép. |
| --- | --- |

(4)

A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép.

| (5) | A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni.

| (6) | Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni, |
| --- | --- |

(6)

Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett, gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett elemek alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. március 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 15-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1110/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 12. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2005. március 16-án alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/tonnában) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumbúza, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 6,62 |
| 1001 90 91 | Közönséges búza, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rozs | 34,06 |
| 1005 10 90 | Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével | 53,38 |
| 1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével (2) | 53,38 |
| 1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével | 34,06 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/tonnában)

1001 10 00

Durumbúza, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

6,62

1001 90 91

Közönséges búza, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

Rozs

34,06

1005 10 90

Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével

53,38

1005 90 00

Kukorica, a vetőmag kivételével (2)

53,38

1007 00 90

Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével

34,06

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra (az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése) az importőr vámcsökkentésben részesülhet, amely:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

A vámtételek kiszámításának tényezői

(a 1.3.2005–14.3.2005 közötti időszakban)

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:











  Tőzsdei jegyzések | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | közepes minőségű (1) | gyenge minőségű (2) | US barley 2 |
| Árfolyamjegyzés (EUR/t) | 113,59 (3) | 64,32 | 153,71 | 143,71 | 123,71 | 96,28 |
| Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t) | 44,94 | 12,64 | — | | | — |
| Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Tőzsdei jegyzések

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

közepes minőségű (1)

gyenge minőségű (2)

US barley 2

Árfolyamjegyzés (EUR/t)

113,59 (3)

64,32

153,71

143,71

123,71

96,28

Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t)

44,94

12,64

—

—

Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:
  Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 30,27 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 30,27 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam — EUR/t.

| 3. | Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  10 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(2)  30 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(3)  beleértve 14 EUR/t hozzáadás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/37

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. február 17.)

a Régiók Bizottsága tíz francia teljes jogú tagjának és hat francia póttagjának kinevezéséről

(2005/215/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a francia kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a 2002/60/EK határozatot (1) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a 2002/60/EK határozatot (1) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről.

| (2) | Jean-Pierre BAZIN (FR), Marc BELLET (FR), Yannick BODIN (FR), Mireille KERBAOL (FR), Robert SAVY (FR) és Jacques VALADE (FR) hivatali idejének lejártát követően, amelyről a Tanácsot 2004. április 9-én tájékoztatták, valamint Valéry GISCARD d'ESTAING (FR), hivatali idejének lejártát követően, amelyről a Tanácsot 2004. augusztus 7-én tájékoztatták, a Régiók Bizottságában hét teljes jogú tagsági hely betöltetlen maradt.
  Claude GIRARD (FR), halálát követően a Régiók Bizottságának egy teljes jogú tagsági helye betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. április 9-én tájékoztatták.
  Philippe RICHERT (FR), és Augustin BONREPAUX lemondását követően a Régiók Bizottságában két teljes jogú tagsági hely betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. november 11-én, illetve 2004. december 22-én tájékoztatták.
  Nicole GUILHAUDIN (FR), Alain PERELLE (FR) és Marie-Françoise JACQ (FR) hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottságában három póttagsági hely betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. április 9-én tájékoztatták.
  Claudy LEBRETON (FR) Mireille LACOMBE (FR) és Ambroise GUELLEC (FR) lemondását követően a Régiók Bizottságában három póttagsági hely betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. október 13-án, 2004. december 22-én, illetve 2005. január 19-én tájékoztatták, |
| --- | --- |

(2)

Jean-Pierre BAZIN (FR), Marc BELLET (FR), Yannick BODIN (FR), Mireille KERBAOL (FR), Robert SAVY (FR) és Jacques VALADE (FR) hivatali idejének lejártát követően, amelyről a Tanácsot 2004. április 9-én tájékoztatták, valamint Valéry GISCARD d'ESTAING (FR), hivatali idejének lejártát követően, amelyről a Tanácsot 2004. augusztus 7-én tájékoztatták, a Régiók Bizottságában hét teljes jogú tagsági hely betöltetlen maradt.

Claude GIRARD (FR), halálát követően a Régiók Bizottságának egy teljes jogú tagsági helye betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. április 9-én tájékoztatták.

Philippe RICHERT (FR), és Augustin BONREPAUX lemondását követően a Régiók Bizottságában két teljes jogú tagsági hely betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. november 11-én, illetve 2004. december 22-én tájékoztatták.

Nicole GUILHAUDIN (FR), Alain PERELLE (FR) és Marie-Françoise JACQ (FR) hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottságában három póttagsági hely betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. április 9-én tájékoztatták.

Claudy LEBRETON (FR) Mireille LACOMBE (FR) és Ambroise GUELLEC (FR) lemondását követően a Régiók Bizottságában három póttagsági hely betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2004. október 13-án, 2004. december 22-én, illetve 2005. január 19-én tájékoztatták,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Régiók Bizottsága tagjainak a következő személyeket nevezik ki:

| a) | teljes jogú tagként: | M. Camille de ROCCA SERRA
  Président de l'assemblée territoriale Corse |
| --- | --- | --- |

a)

teljes jogú tagként:

M. Camille de ROCCA SERRA

Président de l'assemblée territoriale Corse

| | M. Raymond FORNI
  Président du conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

M. Raymond FORNI

Président du conseil régional de Franche-Comté

| | Mme Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mme Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | M. Jean-Yves LE DRIAN
  Président du conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

M. Jean-Yves LE DRIAN

Président du conseil régional de Bretagne

| | M. Martin MALVY
  Président du conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Martin MALVY

Président du conseil régional Midi-Pyrénées

| | M. Raymond MARIGNE
  Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes |
| --- | --- |

M. Raymond MARIGNE

Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes

| | M. Daniel PERCHERON
  Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. Daniel PERCHERON

Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. Alain ROUSSET
  Président du conseil régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

M. Alain ROUSSET

Président du conseil régional d'Aquitaine

| | M. Michel THIERS
  Vice-président du conseil général du Rhône |
| --- | --- |

M. Michel THIERS

Vice-président du conseil général du Rhône

| | M. Adrien ZELLER
  Président du conseil régional d'Alsace |
| --- | --- |

M. Adrien ZELLER

Président du conseil régional d'Alsace

| b) | póttagként: | M. Jacques AUXIETTE
  Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

M. Jacques AUXIETTE

Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire

| | M. Pierre BERTRAND
  Vice-président du conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

M. Pierre BERTRAND

Vice-président du conseil général du Bas-Rhin

| | M. Charles JOSSELIN
  Vice-président du conseil général des Côtes d'Armor |
| --- | --- |

M. Charles JOSSELIN

Vice-président du conseil général des Côtes d'Armor

| | M. Jean-Jacques LOZACH
  Président du conseil général de la Creuse |
| --- | --- |

M. Jean-Jacques LOZACH

Président du conseil général de la Creuse

| | Mme Nathalie MANET
  Conseillère régionale d'Aquitaine |
| --- | --- |

Mme Nathalie MANET

Conseillère régionale d'Aquitaine

| | M. Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional de l'Île-de-France |
| --- | --- |

M. Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional de l'Île-de-France

a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-C. JUNCKER

---

(1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.

1

---

Bizottság

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 9.)

az állatok belföldi szállítására vonatkozó kilépési tilalom alóli mentesség tekintetében a 2003/828/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 544. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/216/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a kéknyelvbetegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjára és 12. cikkére,

mivel:

| (1) | A kéknyelvbetegséggel kapcsolatos védő- és megfigyelési körzetekről szóló, 2003. november 25-i 2003/828/EK bizottsági határozatot (2) a Közösségnek a kéknyelvbetegség kitörései által érintett régióiban kialakult helyzet alapján fogadták el. Ez a határozat különböző járványügyi helyzeteknek megfelelő védő- és megfigyelési körzeteket jelöl ki („korlátozás alá vont körzetek”), és megállapítja a 2000/75/EK irányelvben előírt, az állatok illetve azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak bizonyos, e körzetekből és e körzeteken keresztül történő szállítására vonatkozó tilalom alóli mentesség feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

A kéknyelvbetegséggel kapcsolatos védő- és megfigyelési körzetekről szóló, 2003. november 25-i 2003/828/EK bizottsági határozatot (2) a Közösségnek a kéknyelvbetegség kitörései által érintett régióiban kialakult helyzet alapján fogadták el. Ez a határozat különböző járványügyi helyzeteknek megfelelő védő- és megfigyelési körzeteket jelöl ki („korlátozás alá vont körzetek”), és megállapítja a 2000/75/EK irányelvben előírt, az állatok illetve azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak bizonyos, e körzetekből és e körzeteken keresztül történő szállítására vonatkozó tilalom alóli mentesség feltételeit.

| (2) | A kéknyelvbetegség által érintett közösségi régiók bizonyos részein a téli időjárás megszüntette a kórokozó-átvivők tevékenységét, és ennek következtében a kéknyelvbetegség vírusának terjedését. |
| --- | --- |

(2)

A kéknyelvbetegség által érintett közösségi régiók bizonyos részein a téli időjárás megszüntette a kórokozó-átvivők tevékenységét, és ennek következtében a kéknyelvbetegség vírusának terjedését.

| (3) | Ennek megfelelően meg kell állapítani az állatok szállítási tilalmát feloldó szabályokat a korlátozás alá vont körzetek bizonyos részeit illetően abban az időszakban, amikor a vírusterjedéssel és a kórokozó-átvivőkkel igazoltan nem kell számolni. |
| --- | --- |

(3)

Ennek megfelelően meg kell állapítani az állatok szállítási tilalmát feloldó szabályokat a korlátozás alá vont körzetek bizonyos részeit illetően abban az időszakban, amikor a vírusterjedéssel és a kórokozó-átvivőkkel igazoltan nem kell számolni.

| (4) | Amennyiben a kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően a szerokonverzió idejénél hosszabb idő telt el, a szeronegatív állatok elfogadható kockázati szint mellett szállíthatóak a korlátozás alá vont körzetekből, mivel azok nem lehetnek vagy válhatnak fertőzöttekké. A szeropozitív, de vírusnegatív (PCR negatív) állatok szintén szállíthatóak, mivel nem fertőzőek, és nem is válhatnak azzá. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően a szerokonverzió idejénél hosszabb idő telt el, a szeronegatív állatok elfogadható kockázati szint mellett szállíthatóak a korlátozás alá vont körzetekből, mivel azok nem lehetnek vagy válhatnak fertőzöttekké. A szeropozitív, de vírusnegatív (PCR negatív) állatok szintén szállíthatóak, mivel nem fertőzőek, és nem is válhatnak azzá.

| (5) | A kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően született állatok nem fertőződhetnek meg, éppen ezért a kórokozó-átvivők tevékenységének szünetelése esetén minden kockázat nélkül szállíthatók a korlátozás alá vont területről. |
| --- | --- |

(5)

A kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően született állatok nem fertőződhetnek meg, éppen ezért a kórokozó-átvivők tevékenységének szünetelése esetén minden kockázat nélkül szállíthatók a korlátozás alá vont területről.

| (6) | Mivel ezen állatok szállításának nyomon követhetősége szigorú ellenőrzéseknek van alávetve, a szállításokat a célgazdaság illetékes hatóságai által bejegyzett gazdaságokba történő, kizárólag belföldi szállításra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(6)

Mivel ezen állatok szállításának nyomon követhetősége szigorú ellenőrzéseknek van alávetve, a szállításokat a célgazdaság illetékes hatóságai által bejegyzett gazdaságokba történő, kizárólag belföldi szállításra kell korlátozni.

| (7) | Ezenkívül minden szállítást le kell állítani, amikor a kórokozó-átvivők újra aktívvá válnak az érintett, korlátozás alá vont körzet egy járványtani szempontból fontos területén. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül minden szállítást le kell állítani, amikor a kórokozó-átvivők újra aktívvá válnak az érintett, korlátozás alá vont körzet egy járványtani szempontból fontos területén.

| (8) | Az e határozatban előirányzott intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előirányzott intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/828/EK határozat 3. cikke a következőképpen módosul:

| a) | A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A (3) bekezdés a) pontja sérelme nélkül az I. mellékletben meghatározott korlátozás alá vont körzetekből az állatok és azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak belföldi szállítása mentesül a kilépési tilalom alól, amennyiben az állatok és azok spermája, petesejtjei és embriói megfelelnek a II. mellékletben meghatározott feltételeknek, illetve Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Portugália esetében megfelelnek a (2) bekezdésnek, valamint Görögország esetében megfelelnek a (3) bekezdésnek.” |
| --- | --- |

a)

A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A (3) bekezdés a) pontja sérelme nélkül az I. mellékletben meghatározott korlátozás alá vont körzetekből az állatok és azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak belföldi szállítása mentesül a kilépési tilalom alól, amennyiben az állatok és azok spermája, petesejtjei és embriói megfelelnek a II. mellékletben meghatározott feltételeknek, illetve Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Portugália esetében megfelelnek a (2) bekezdésnek, valamint Görögország esetében megfelelnek a (3) bekezdésnek.”

| b) | A (3) bekezdés a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
  „(3a)   Amennyiben az I. mellékletben meghatározott, korlátozás alá vont körzet egy járványtani szempontból fontos területén a kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően 40 nap eltelt, az illetékes hatóság engedélyezheti a következő állatok szállítási tilalom alóli mentességét:






  a) | Az e célból a rendeltetési hely illetékes hatósága által bejegyzett gazdaságokba, és az ilyen gazdaságokból kizárólag a vágóhídra szállítandó állatok; |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Amennyiben az I. mellékletben meghatározott, korlátozás alá vont körzet egy járványtani szempontból fontos területén a kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően 40 nap eltelt, az illetékes hatóság engedélyezheti a következő állatok szállítási tilalom alóli mentességét:

a)

Az e célból a rendeltetési hely illetékes hatósága által bejegyzett gazdaságokba, és az ilyen gazdaságokból kizárólag a vágóhídra szállítandó állatok;

| b) | a szerológiailag (ELISA vagy AGID) negatív, vagy szerológiailag pozitív, de vírusnegatív állatok; vagy |
| --- | --- |

b)

a szerológiailag (ELISA vagy AGID) negatív, vagy szerológiailag pozitív, de vírusnegatív állatok; vagy

| c) | a kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően született állatok. |
| --- | --- |

c)

a kórokozó-átvivők tevékenységének megszűnését követően született állatok.

Az illetékes hatóság az ebben a bekezdésben előírt mentességet kizárólag a kórokozó-átvivők tevékenységének szünetelési időszaka alatt engedélyezheti.

Ahol a 2000/75/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt járványmegfigyelési program alapján megállapítható, hogy a kórokozó-átvivők tevékenysége az érintett, korlátozás alá vont területen újrakezdődött, az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a mentesség ne maradjon érvényben.”

2. cikk

Ezt a határozatot 2005. március 19-től kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 9-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 327., 2000.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 311., 2003.11.27., 41. o. A legutóbb a 2005/138/EK határozattal (HL L 47., 2005.2.18., 38. o.) módosított határozat.

2

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 9.)

a szarvasmarha-embriók közösségi importjára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek a megállapításáról

(az értesítés a C(2005) 543. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/217/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére és 9. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A tagállamok által a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló, 1991. május 14-i 91/270/EGK bizottsági határozat (2) előírja, hogy a tagállamok csak a határozat mellékletében felsorolt harmadik országokból történő szarvasmarha-embriók behozatalát engedélyezhetik. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok által a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló, 1991. május 14-i 91/270/EGK bizottsági határozat (2) előírja, hogy a tagállamok csak a határozat mellékletében felsorolt harmadik országokból történő szarvasmarha-embriók behozatalát engedélyezhetik.

| (2) | A 89/556/EGK irányelv előírja a Közösségbe szánt szarvasmarha-embriók harmadik országban történő gyűjtésére, feldolgozására vagy tárolására feljogosított szarvasmarhaembrió-gyűjtő és -előállító munkacsoportok jegyzékének elkészítését. A harmadik országokban a szarvasmarha-embriók Közösségbe irányuló exportjára feljogosított embriógyűjtő munkacsoportok jegyzékének megállapításáról szóló, 1992. július 30-i 92/452/EGK tanácsi határozat (3) létrehozza ezt a jegyzéket. |
| --- | --- |

(2)

A 89/556/EGK irányelv előírja a Közösségbe szánt szarvasmarha-embriók harmadik országban történő gyűjtésére, feldolgozására vagy tárolására feljogosított szarvasmarhaembrió-gyűjtő és -előállító munkacsoportok jegyzékének elkészítését. A harmadik országokban a szarvasmarha-embriók Közösségbe irányuló exportjára feljogosított embriógyűjtő munkacsoportok jegyzékének megállapításáról szóló, 1992. július 30-i 92/452/EGK tanácsi határozat (3) létrehozza ezt a jegyzéket.

| (3) | A szarvasmarha-embriók harmadik országokból való behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló, 1992. szeptember 2-i 92/471/EGK bizottsági határozat (4) előírja, hogy a tagállamok csak azoknak a szarvasmarha-embrióknak az importálását engedélyezhetik, amelyek a határozat mellékletében az állat-egészségügyi bizonyítványban meghatározott garanciáknak megfelelnek. Ezek a mellékletek tartalmazzák a határozatban megfogalmazott állat-egészségügyi bizonyítványok használatára jogosult harmadik országok listáit is. |
| --- | --- |

(3)

A szarvasmarha-embriók harmadik országokból való behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételekről és a szükséges állatorvosi bizonyítványokról szóló, 1992. szeptember 2-i 92/471/EGK bizottsági határozat (4) előírja, hogy a tagállamok csak azoknak a szarvasmarha-embrióknak az importálását engedélyezhetik, amelyek a határozat mellékletében az állat-egészségügyi bizonyítványban meghatározott garanciáknak megfelelnek. Ezek a mellékletek tartalmazzák a határozatban megfogalmazott állat-egészségügyi bizonyítványok használatára jogosult harmadik országok listáit is.

| (4) | A 89/556/EGK irányelv értelmében a szarvasmarha-embriókat csak akkor lehet az egyik tagállam területéről a másik tagállam területére szállítani, ha azok mesterséges termékenyítés vagy az illetékes hatóság által a sperma gyűjtésére, feldolgozására és tárolására jóváhagyott spermagyűjtő központon tartott donor apaállattól származó spermával vagy a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelvvel (5) összhangban behozott spermával végzett in vitro megtermékenyítés útján fogantak. |
| --- | --- |

(4)

A 89/556/EGK irányelv értelmében a szarvasmarha-embriókat csak akkor lehet az egyik tagállam területéről a másik tagállam területére szállítani, ha azok mesterséges termékenyítés vagy az illetékes hatóság által a sperma gyűjtésére, feldolgozására és tárolására jóváhagyott spermagyűjtő központon tartott donor apaállattól származó spermával vagy a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelvvel (5) összhangban behozott spermával végzett in vitro megtermékenyítés útján fogantak.

| (5) | Bár bizonyos fertőző betegségek a Nemzetközi Embrióátültetési Társaság (IETS) által felmért embriókon keresztüli átvitelének kockázata elhanyagolható, feltéve hogy az embriókkal megfelelően bánnak a begyűjtés és az átültetés között. Mindazonáltal az állategészségügy érdekében megfelelő előzetes védintézkedéseket kell tenni a megtermékenyítéshez használt sperma vonatkozásában. |
| --- | --- |

(5)

Bár bizonyos fertőző betegségek a Nemzetközi Embrióátültetési Társaság (IETS) által felmért embriókon keresztüli átvitelének kockázata elhanyagolható, feltéve hogy az embriókkal megfelelően bánnak a begyűjtés és az átültetés között. Mindazonáltal az állategészségügy érdekében megfelelő előzetes védintézkedéseket kell tenni a megtermékenyítéshez használt sperma vonatkozásában.

| (6) | A szarvasmarha-embriók importjára vonatkozó közösségi előírásoknak legalább olyan szigorúnak kell lenniük, mint a szarvasmarha-embriók Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó előírásoknak, különösen a megtermékenyítésre használt sperma tekintetében. A 2004/786/EK határozattal módosított 92/471/EGK határozatban előírt új, szigorúbb előírások alkalmazását követően kereskedelmi problémák merültek fel. |
| --- | --- |

(6)

A szarvasmarha-embriók importjára vonatkozó közösségi előírásoknak legalább olyan szigorúnak kell lenniük, mint a szarvasmarha-embriók Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó előírásoknak, különösen a megtermékenyítésre használt sperma tekintetében. A 2004/786/EK határozattal módosított 92/471/EGK határozatban előírt új, szigorúbb előírások alkalmazását követően kereskedelmi problémák merültek fel.

| (7) | E problémák eredményeképpen az exportőrök és importőrök átmeneti időszakot kértek a közösségi exportra szánt embriók előállításához használt petesejtek megtermékenyítésére alkalmazott szarvasmarha spermára vonatkozó szigorúbb előírásokhoz való alkalmazkodás érdekében. Ezért helyénvaló megengedni – egy bizonyos ideig és bizonyos feltételek mellett – az e határozatnak a III. mellékletében megfogalmazott feltételek mellett gyűjtött vagy előállított szarvasmarha-embriók importját. |
| --- | --- |

(7)

E problémák eredményeképpen az exportőrök és importőrök átmeneti időszakot kértek a közösségi exportra szánt embriók előállításához használt petesejtek megtermékenyítésére alkalmazott szarvasmarha spermára vonatkozó szigorúbb előírásokhoz való alkalmazkodás érdekében. Ezért helyénvaló megengedni – egy bizonyos ideig és bizonyos feltételek mellett – az e határozatnak a III. mellékletében megfogalmazott feltételek mellett gyűjtött vagy előállított szarvasmarha-embriók importját.

| (8) | A közösségi jogszabályok érthetősége érdekében ezért helyénvaló a 91/270/EGK és 92/471/EGK határozatot hatályon kívül helyezni és ezzel a határozattal felváltani őket. |
| --- | --- |

(8)

A közösségi jogszabályok érthetősége érdekében ezért helyénvaló a 91/270/EGK és 92/471/EGK határozatot hatályon kívül helyezni és ezzel a határozattal felváltani őket.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok csak azon embrióit („az embriók”) importálják, amelyeket ennek a határozatnak az I. mellékletében felsorolt harmadik országokban lévő, a 92/452/EGK határozat mellékletében felsorolt jóváhagyott embriógyűjtő vagy -előállító munkacsoportok gyűjtöttek vagy állítottak elő.

2. cikk

A tagállamok a II. mellékletnek az állatorvosi bizonyítvány modelljében megfogalmazott kiegészítő garanciáknak megfelelő embriók importját engedélyezik.

3. cikk

A 2. cikktől eltérve, a tagállamok 2006. december 31-ig engedélyezik az I. mellékletben felsorolt harmadik országokból azoknak az embrióknak az importját, melyek megfelelnek:

| a) | a III. melléklet állatorvosi bizonyítvány modelljében megfogalmazott kiegészítő garanciáknak; és |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet állatorvosi bizonyítvány modelljében megfogalmazott kiegészítő garanciáknak; és

| b) | a következő feltételeknek:






  i. | az embriókat 2006. január 1. előtt kell gyűjteni vagy előállítani; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő feltételeknek:

i.

az embriókat 2006. január 1. előtt kell gyűjteni vagy előállítani;

| ii. | az embriókat csak a tagállamban vagy az állatorvosi bizonyítványban megjelölt rendeltetési helyen lévő nőivarú szarvasmarhafélékbe történő beültetésre lehet használni; |
| --- | --- |

ii.

az embriókat csak a tagállamban vagy az állatorvosi bizonyítványban megjelölt rendeltetési helyen lévő nőivarú szarvasmarhafélékbe történő beültetésre lehet használni;

| iii. | az embriók nem képezhetik Közösségen belüli kereskedelem tárgyát. |
| --- | --- |

iii.

az embriók nem képezhetik Közösségen belüli kereskedelem tárgyát.

4. cikk

A 91/270/EGK és 92/471/EGK határozatok hatályukat vesztik.

5. cikk

Ezt a határozatot 2005. április 5-től kell alkalmazni.

6. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 9-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 302., 1989.10.19., 1. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 134., 1991.5.29., 56. o. A legutóbb a 2004/52/EK határozattal (HL L 10., 2004.1.16., 67. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 250., 1992.8.29., 40. o. A legutóbb a 2005/29/EK határozattal (HL L 15., 2005.1.19., 34. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL L 270., 1992.9.15., 27. o. A legutóbb a 2004/786/EK határozattal (HL L 346., 2004.11.23., 32. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 194., 1988.7.22., 10. o. A legutóbb a 2004/101/EK bizottsági határozattal (HL L 30., 2004.2.4., 15. o.) módosított irányelv.

5

---

I. MELLÉKLET

| ISO-kód | Ország | Alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítvány | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Argentína | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| AU | Ausztrália | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | A II. vagy III. mellékletben lévő bizonyítvány 11.5.2. pontjával összhangban lévő kiegészítő garanciák kötelezőek. |
| CA | Kanada | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| CH | Svájc (2) | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| HR | Horvátország | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| IL | Izrael | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| MK | Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság (1) | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| NZ | Új-Zéland | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| RO | Románia | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |
| US | Amerikai Egyesült Államok | II. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET (3) | |

ISO-kód

Ország

Alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítvány

Megjegyzés

AR

Argentína

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

AU

Ausztrália

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

A II. vagy III. mellékletben lévő bizonyítvány 11.5.2. pontjával összhangban lévő kiegészítő garanciák kötelezőek.

CA

Kanada

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

CH

Svájc (2)

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

HR

Horvátország

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

IL

Izrael

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

MK

Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság (1)

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

NZ

Új-Zéland

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

RO

Románia

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

US

Amerikai Egyesült Államok

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET (3)

---

(1)  Ideiglenes kód, amely nem érinti az országnak a jelenleg az ENSZ-ben folyó tárgyalások befejezése után megadandó végső elnevezését.

(2)  A harmadik országokkal kötött bármely közösségi megállapodások által előírt különleges igazolási követelmények sérelme nélkül.

(3)  A 2005/217/EK határozat 4. cikkében jelzett dátumig alkalmazandó.

---

II. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

III. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/50

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 11.)

a Szaúd-Arábiából behozott halászati termékekre vonatkozó különleges feltételekről

(az értesítés a C(2005) 563. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/218/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról szóló, 1991. július 22-i 91/493/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság vizsgálatot végzett Szaúd-Arábiában, hogy ellenőrizze a halászati termékek előállításának, raktározásának és a Közösségbe történő feladásának a körülményeit. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság vizsgálatot végzett Szaúd-Arábiában, hogy ellenőrizze a halászati termékek előállításának, raktározásának és a Közösségbe történő feladásának a körülményeit.

| (2) | A szaúd-arábiai jogszabályok halászati termékekre vonatkozó egészségügyi ellenőrzésének és megfigyelésének követelményei a 91/493/EGK irányelvben meghatározottakkal azonosnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(2)

A szaúd-arábiai jogszabályok halászati termékekre vonatkozó egészségügyi ellenőrzésének és megfigyelésének követelményei a 91/493/EGK irányelvben meghatározottakkal azonosnak tekinthetők.

| (3) | Különösen a „Food and Environmental Hygiene Department (GDQCL)” képes a hatályos szabályok végrehajtásának hatékony ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(3)

Különösen a „Food and Environmental Hygiene Department (GDQCL)” képes a hatályos szabályok végrehajtásának hatékony ellenőrzésére.

| (4) | Az GDQCL hivatalos biztosítékokat nyújtott a 91/493/EGK irányelv mellékletének V. fejezetében meghatározott, a halászati termékek egészségügyi ellenőrzésére és megfigyelésére vonatkozó szabályokkal összhangban, valamint az említett irányelvben meghatározottakkal egyenértékű higiéniai követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Az GDQCL hivatalos biztosítékokat nyújtott a 91/493/EGK irányelv mellékletének V. fejezetében meghatározott, a halászati termékek egészségügyi ellenőrzésére és megfigyelésére vonatkozó szabályokkal összhangban, valamint az említett irányelvben meghatározottakkal egyenértékű higiéniai követelmények teljesítésére.

| (5) | Célszerű részletes rendelkezéseket hozni a Szaúd-Arábiából a Közösségbe behozott halászati termékekre vonatkozóan, a 91/493/EGK irányelvnek megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

Célszerű részletes rendelkezéseket hozni a Szaúd-Arábiából a Közösségbe behozott halászati termékekre vonatkozóan, a 91/493/EGK irányelvnek megfelelően.

| (6) | Szintén célszerű összeállítani az elfogadott létesítmények, feldolgozóhajók vagy hűtőházak listáját, valamint a 91/493/EGK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti, egyes vízi járművek fedélzetén előállított halászati termékekre alkalmazandó higiéniai minimumszabályok megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/48/EGK tanácsi irányelv előírásaival összhangban felszerelt fagyasztóhajók listáját. E listákat a GDQCL-tól a Bizottsághoz eljuttatott közlemény alapján kell létrehozni. |
| --- | --- |

(6)

Szintén célszerű összeállítani az elfogadott létesítmények, feldolgozóhajók vagy hűtőházak listáját, valamint a 91/493/EGK irányelv (2) 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti, egyes vízi járművek fedélzetén előállított halászati termékekre alkalmazandó higiéniai minimumszabályok megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/48/EGK tanácsi irányelv előírásaival összhangban felszerelt fagyasztóhajók listáját. E listákat a GDQCL-tól a Bizottsághoz eljuttatott közlemény alapján kell létrehozni.

| (7) | Célszerű e határozatot annak kihirdetésétől számított 3 nap elteltével alkalmazni, a szükséges átmeneti időszak biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Célszerű e határozatot annak kihirdetésétől számított 3 nap elteltével alkalmazni, a szükséges átmeneti időszak biztosítása érdekében.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Szaúd-Arábiában a „General Department of Quality Control Laboratories (GDQCL)” a halászati termékek 91/493/EGK irányelv rendelkezéseinek való megfelelését ellenőrző és igazoló kijelölt illetékes hatóság.

2. cikk

A Szaúd-Arábiából a Közösségbe behozott halászati termékeknek meg kell felelniük a 3., a 4. és az 5. cikk rendelkezéseinek.

3. cikk

(1)   Minden szállítmányt egy számozott, eredeti egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie az I. mellékletben szereplő mintának megfelelően, amely egyetlen, megfelelően kitöltött, aláírt és dátummal ellátott lapból áll.

(2)   Az egészségügyi bizonyítványt azon tagállam legalább egy hivatalos nyelvén kell kiállítani, ahol az ellenőrzéseket végzik.

(3)   Az egészségügyi bizonyítványokon fel kell tüntetni az GDQCL képviselőjének nevét, beosztását és aláírását, valamint az utóbbi hivatalos pecsétjét, amely színének különböznie kell a többi bejegyzés színétől.

4. cikk

A halászati termékeknek a II. mellékletben szereplő elfogadott létesítményekből, hűtőházakból vagy feldolgozóhajókról, illetve bejegyzett fagyasztóhajókról kell származnia.

5. cikk

Minden csomagon kitörölhetetlen módon fel kell tüntetni a „SZAÚD-ARÁBIA” szót, valamint a létesítmények, hűtőházak, feldolgozóhajók, illetve fagyasztóhajók származás szerinti engedély-/lajstromozási számát, kivéve az ömlesztett és tartós élelmiszerek gyártására szánt fagyasztott halászati termékek esetében.

6. cikk

Ezt a határozatot 2005. március 19-től kell alkalmazni.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 11-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 15. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 187., 1992.7.7., 41. o.

2

---

I. MELLÉKLET

EGÉSZSÉGÜGYI BIZONYÍTVÁNY

a Szaúd-Arábiából származó, az Európai Közösségbe kivitt halászati termékekre, beleértve a kéthéjú kagylókat, a tüskésbőrűeket, a zsákállatokat és a tengeri haslábúakat is, bármilyen formában

Image

Image

---

II. MELLÉKLET

A LÉTESÍTMÉNYEK ÉS HAJÓK LISTÁJA

| Engedélyszám | Név | Város/Régió | Az engedély lejárta | Kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KSA-01 | National Prawn Company | Al-Laith, Makkah Province | | PPa |
| A kategória jelmagyarázata: PPa: olyan üzem, amely kizárólag vagy részben akvakultúra-termékeket dolgoz fel. |

Engedélyszám

Név

Város/Régió

Az engedély lejárta

Kategória

KSA-01

National Prawn Company

Al-Laith, Makkah Province

PPa

A kategória jelmagyarázata: PPa: olyan üzem, amely kizárólag vagy részben akvakultúra-termékeket dolgoz fel.

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 11.)

az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló 97/296/EK határozat Szaúd-Arábia vonatkozásában történő módosításáról

(az értesítés a C(2005) 564. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/219/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes állati eredetű termékek, halászati termékek és élő kéthéjú kagylók tagállamokba történő behozatalára feljogosított harmadik országbeli létesítmények átmeneti időszakra szóló, ideiglenes jegyzékei összeállításának feltételeiről szóló, 1995. június 22-i 95/408/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló, 1997. április 22-i 97/296/EK bizottsági határozat (2) felsorolja azokat az országokat és területeket, ahonnan az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatala engedélyezett. A hivatkozott határozat mellékletének I. része a halászati termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról szóló, 1991. július 22-i 91/493/EGK tanácsi irányelv (3) alapján külön határozat alá tartozó országokat és területeket sorolja fel, a melléklet II. része pedig azokat az országokat és területeket, amelyek megfelelnek a 95/408/EK határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(1)

Az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatalára feljogosított harmadik országok jegyzékének megállapításáról szóló, 1997. április 22-i 97/296/EK bizottsági határozat (2) felsorolja azokat az országokat és területeket, ahonnan az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatala engedélyezett. A hivatkozott határozat mellékletének I. része a halászati termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról szóló, 1991. július 22-i 91/493/EGK tanácsi irányelv (3) alapján külön határozat alá tartozó országokat és területeket sorolja fel, a melléklet II. része pedig azokat az országokat és területeket, amelyek megfelelnek a 95/408/EK határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (2) | A 2005/218/EK bizottsági határozat (4) egyedi behozatali feltételeket határoz meg a Szaúd-Arábiából származó halászati termékekre. Ezért ennek az országnak a nevével ki kell egészíteni a 97/296/EK határozat melléklete I. részének a jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/218/EK bizottsági határozat (4) egyedi behozatali feltételeket határoz meg a Szaúd-Arábiából származó halászati termékekre. Ezért ennek az országnak a nevével ki kell egészíteni a 97/296/EK határozat melléklete I. részének a jegyzékét.

| (3) | Ezért a 97/296/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 97/296/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az egyértelműség érdekében az érintett teljes jegyzékek helyébe újakat kell léptetni. |
| --- | --- |

(4)

Az egyértelműség érdekében az érintett teljes jegyzékek helyébe újakat kell léptetni.

| (5) | Ez a határozat ugyanazon a napon lép hatályba, amikor a Szaúd-Arábiából származó halászati termékek behozataláról szóló 2005/218/EK határozat. |
| --- | --- |

(5)

Ez a határozat ugyanazon a napon lép hatályba, amikor a Szaúd-Arábiából származó halászati termékek behozataláról szóló 2005/218/EK határozat.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 97/296/EK határozat melléklete helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2005. március 19-től kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 11-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 1995.10.11., 17. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 122., 1997.5.14., 21. o. A legutóbb a 2005/71/EK határozattal (HL L 28., 2005.2.1., 45. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 268., 1991.9.24., 15. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a 50 oldalát.

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Azoknak az országoknak és területeknek a jegyzéke, amelyekből engedélyezett az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek behozatala

I.   A 91/493/EGK tanácsi irányelv értelmében hozott egyedi határozat hatálya alá tartozó országok és területek

AE– EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK

AG– ANTIGUA ÉS BARBUDA

AL– ALBÁNIA

AN– HOLLAND ANTILLÁK

AR– ARGENTÍNA

AU– AUSZTRÁLIA

BD– BANGLADES

BG– BULGÁRIA

BR– BRAZÍLIA

BZ– BELIZE

CA– KANADA

CH– SVÁJC

CI– ELEFÁNTCSONTPART

CL– CHILE

CN– KÍNA

CO– KOLUMBIA

CR– COSTA RICA

CS– SZERBIA és MONTENEGRÓ (1)

CU– KUBA

CV– ZÖLD-FOKI SZIGETEK

EC– ECUADOR

EG– EGYIPTOM

FK– FALKLAND-SZIGETEK

GA– GABON

GH– GHÁNA

GL– GRÖNLAND

GM– GAMBIA

GN– GUINEA-CONAKRY

GT– GUATEMALA

GY– GUYANA

HK– HONGKONG

HN– HONDURAS

HR– HORVÁTORSZÁG

ID– INDONÉZIA

IN– INDIA

IR– IRÁN

JM– JAMAICA

JP– JAPÁN

KE– KENYA

KR– DÉL-KOREA

KZ– KAZAHSZTÁN

LK– SRÍ LANKA

MA– MAROKKÓ

MG– MADAGASZKÁR

MR– MAURITÁNIA

MU– MAURITIUS

MV– MALDÍV-SZIGETEK

MX– MEXIKÓ

MY– MALAJZIA

MZ– MOZAMBIK

NA– NAMÍBIA

NC– ÚJ-KALEDÓNIA

NG– NIGÉRIA

NI– NICARAGUA

NZ– ÚJ-ZÉLAND

OM– OMÁN

PA– PANAMA

PE– PERU

PG– PÁPUA ÚJ-GUINEA

PH– FÜLÖP-SZIGETEK

PF– FRANCIA POLINÉZIA

PM– ST PIERRE ÉS MIQUELON

PK– PAKISZTÁN

RO– ROMÁNIA

RU– OROSZORSZÁG

SA– SZAÚD-ARÁBIA

SC– SEYCHELLE-SZIGETEK

SG– SZINGAPÚR

SN– SZENEGÁL

SR– SURINAME

SV– SALVADOR

TH– THAIFÖLD

TN– TUNÉZIA

TR– TÖRÖKORSZÁG

TW– TAJVAN

TZ– TANZÁNIA

UG– UGANDA

UY– URUGUAY

VE– VENEZUELA

VN– VIETNAM

YE– JEMEN

YT– MAYOTTE

ZA– DÉL-AFRIKA

ZW– ZIMBABWE

II.   A 95/408/EK tanácsi határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő országok és területek

AM– ÖRMÉNYORSZÁG (2)

AO– ANGOLA

AZ– AZERBAJDZSÁN (3)

BJ– BENIN

BS– BAHAMÁK

BY– BELARUSZ (FEHÉROROSZORSZÁG)

CG– KONGÓI KÖZTÁRSASÁG (4)

CM– KAMERUN

DZ– ALGÉRIA

ER– ERITREA

FJ– FIDZSI-SZIGETEK

GD– GRENADA

IL– IZRAEL

MM– MIANMAR

SB– SALAMON-SZIGETEK

SH– SZENT ILONA

TG– TOGO

US– AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK”

---

(1)  Koszovó kivételével, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244 határozata meghatározása szerint.

1

(2)  Az engedély kizárólag a közvetlen emberi fogyasztásra szánt élő folyami rák (Astacus leptodactylus) behozatalára érvényes.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Az engedély kizárólag a kaviár behozatalára érvényes.

3

(4)  Az engedély kizárólag a tengeren fogott, fagyasztott és végső csomagolásba helyezett halászati termékek behozatalára érvényes.

4

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/59

---

A TANÁCS 2005/220/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2005. március 14.)

a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről és a 2004/500/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 15. és 34. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács Tanács 2001. december 27-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács Tanács 2001. december 27-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A Tanács 2004. május 17-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről szóló 2004/500/KKBP közös álláspontot (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. május 17-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről szóló 2004/500/KKBP közös álláspontot (2).

| (3) | A 2001/931/KKBP közös álláspont rendszeres felülvizsgálatot ír elő. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/931/KKBP közös álláspont rendszeres felülvizsgálatot ír elő.

| (4) | Szükséges a 2001/931/KKBP közös álláspont mellékletének naprakésszé tétele, valamint a 2004/500/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezése. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges a 2001/931/KKBP közös álláspont mellékletének naprakésszé tétele, valamint a 2004/500/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezése.

| (5) | A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően listát állítottak össze, |
| --- | --- |

(5)

A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően listát állítottak össze,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1.cikk

A melléklet tartalmazza azon személyek, csoportok és szervezetek felsorolását, amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspontot alkalmazni kell.

2. cikk

A 2004/500/KKBP közös álláspont hatályát veszti.

3. cikk

Ez a közös álláspont az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. BODEN

---

(1)  HL L 344., 2001.12.28., 93. o. A legutóbb a 2004/500/KKBP közös állásponttal (HL L 196., 2004.6.3., 12. o.) módosított közös álláspont.

1

(2)  HL L 196., 2004.6.3., 12. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája (1)

1.   SZEMÉLYEK

| 1. | ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivista), született: 1963.10.7., Durango (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivista), született: 1963.10.7., Durango (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivista; a Gestoras Pro-amnisítia tagja), született: 1961.6.7., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivista; a Gestoras Pro-amnisítia tagja), született: 1961.6.7., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1971.11.10., Beasain (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1971.11.10., Beasain (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 10. | ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 11. | ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 12. | ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivista), született: 1957.11.8., Regil (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.927.20 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivista), született: 1957.11.8., Regil (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.927.20

| 14. | ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

| 15. | DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivista), született: 1977.12.20., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivista), született: 1977.12.20., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivista), született: 1958.1.10., Plencia (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivista), született: 1958.1.10., Plencia (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár) |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár)

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivista), született: 1967.4.29., Guernica (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivista), született: 1967.4.29., Guernica (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivista), született: 1961.4.25., Escoriaza (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivista), született: 1961.4.25., Escoriaza (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivista), született:1955.7.30., Santurce (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivista), született:1955.7.30., Santurce (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

| 25. | LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1967.3.15., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1967.3.15., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz), a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz), a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivista), született: 1961.2.23., Pamplona (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivista), született: 1961.2.23., Pamplona (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja), született: 1975.9.22., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja), született: 1975.9.22., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1974.10.17., Baracaldo (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1974.10.17., Baracaldo (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Ińaki (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja) született: 1964.9.18., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Ińaki (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja) született: 1964.9.18., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1968.2.27., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1968.2.27., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1963.9.18., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivista; a K.Madrid tagja), született: 1963.9.18., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 41. | SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek

| 42. | TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivista; a Herri Batasuna/E.H/Batasuna tagja), született: 1969.5.25., Ondarroa (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivista; a Herri Batasuna/E.H/Batasuna tagja), született: 1969.5.25., Ondarroa (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivista), született: 1976.5.21., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivista), született: 1976.5.21., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1970.3.12., Irún (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1970.3.12., Irún (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.254.214

2.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

| 1. | Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

| 2. | Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir és al-Hidzsra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir és al-Hidzsra

| 5. | * Imperialista-ellenes Területi Egységek (Nuclei Territoriali Antimperialisti) |
| --- | --- |

5.

* Imperialista-ellenes Területi Egységek (Nuclei Territoriali Antimperialisti)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini - Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini - Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Fegyveres Egységek a Kommunizmusért (Nuclei Armati per il Comunismo) |
| --- | --- |

7.

* Fegyveres Egységek a Kommunizmusért (Nuclei Armati per il Comunismo)

| 8. | Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Tőke-, Börtön-, Börtönőr- és Börtöncella-ellenes Sejt (CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) |
| --- | --- |

10.

* Tőke-, Börtön-, Börtönőr- és Börtöncella-ellenes Sejt (CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)

| 11. | * Folytonosság Ír Köztársasági Hadsereg (Continuity Irish Republican Army – CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Folytonosság Ír Köztársasági Hadsereg (Continuity Irish Republican Army – CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baszk Haza és Szabadság (ETA) (A következő szervezetek az ETA terroristacsoport részei: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (más néven Herri Batasuna, más néven Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baszk Haza és Szabadság (ETA) (A következő szervezetek az ETA terroristacsoport részei: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (más néven Herri Batasuna, más néven Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C) |
| --- | --- |

14.

Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Október Elseje Antifasiszta Ellenálló Csoportok (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Október Elseje Antifasiszta Ellenálló Csoportok (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

17.

Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 18. | Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF) |
| --- | --- |

18.

Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

| 19. | * Nemzetközi Szolidaritás (Solidarietà Internazionale) |
| --- | --- |

19.

* Nemzetközi Szolidaritás (Solidarietà Internazionale)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

| 22. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

22.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 23. | * Lojalista Önkéntes Erő (Loyalist Volunteer Force – LVF) |
| --- | --- |

23.

* Lojalista Önkéntes Erő (Loyalist Volunteer Force – LVF)

| 24. | Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága) |
| --- | --- |

24.

Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

| 25. | Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

25.

Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

| 26. | Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője) |
| --- | --- |

26.

Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője)

| 27. | * Narancssárga Önkéntesek (Orange Volunteers – OV) |
| --- | --- |

27.

* Narancssárga Önkéntesek (Orange Volunteers – OV)

| 28. | Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

28.

Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

| 29. | Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

29.

Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 30. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP |
| --- | --- |

30.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

| 31. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC) |
| --- | --- |

31.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

| 32. | * Igazi IRA (Real IRA) |
| --- | --- |

32.

* Igazi IRA (Real IRA)

| 33. | * Vörös Brigád a Harcoló Kommunista Párt Építéséért (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) |
| --- | --- |

33.

* Vörös Brigád a Harcoló Kommunista Párt Építéséért (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)

| 34. | * A Vörös Kéz Védelmezői (Red Hand Defenders - RHD) |
| --- | --- |

34.

* A Vörös Kéz Védelmezői (Red Hand Defenders - RHD)

| 35. | Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC) |
| --- | --- |

35.

Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

| 36. | * Forradalmi Sejtek/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

36.

* Forradalmi Sejtek/Epanastatiki Pirines

| 37. | * November 17. Forradalmi Szervezet/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

37.

* November 17. Forradalmi Szervezet/Dekati Evdomi Noemvri

| 38. | Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol) |
| --- | --- |

38.

Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

| 39. | * Forradalmi Népi Harc/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

39.

* Forradalmi Népi Harc/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 40. | Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL) |
| --- | --- |

40.

Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

| 41. | Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

41.

Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

| 42. | * Július Huszadika Brigád (Brigata XX Luglio) |
| --- | --- |

42.

* Július Huszadika Brigád (Brigata XX Luglio)

| 43. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

43.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 44. | Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

44.

Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

| 45. | * Egység a Forradalmi Proletár Kezdeményezésért (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) |
| --- | --- |

45.

* Egység a Forradalmi Proletár Kezdeményezésért (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)

| 46. | * Egységek a Proletár Kezdeményezésért (Nuclei di Iniziativa Proletaria) |
| --- | --- |

46.

* Egységek a Proletár Kezdeményezésért (Nuclei di Iniziativa Proletaria)

| 47. | * Nem hivatalos Anarchista Szövetség (F.A.I. - Federazione Anarchica Informale) |
| --- | --- |

47.

* Nem hivatalos Anarchista Szövetség (F.A.I. - Federazione Anarchica Informale)

---

(1)  A *-gal jelölt személyekre, csoportokra és szervezetekre kizárólag a 2001/931/KKBP közös álláspont 4. cikke vonatkozik.

---

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/64

---

A TANÁCS 2005/221/KKBP HATÁROZATA

(2005. március 14.)

a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2004/306/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK rendeletre (1), és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. április 2-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 2004/306/EK határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. április 2-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 2004/306/EK határozatot (2).

| (2) | Kívánatos elfogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik, |
| --- | --- |

(2)

Kívánatos elfogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista a következő:

| 1. | SZEMÉLYEK






  1. | ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- | --- |

1.

SZEMÉLYEK

1.

ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 6. | ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 7. | ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 8. | ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 9. | ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 10. | ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

| 11. | DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

| 16. | LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz),a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz),a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 21. | RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 25. | SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek

| 26. | TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK






  1. | Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete) |
| --- | --- | --- |

2.

CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

1.

Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

| 2. | Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir és al-Hidzsra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir és al-Hidzsra

| 5. | Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C |
| --- | --- |

8.

Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C

| 9. | Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

10.

Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 11. | Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF) |
| --- | --- |

11.

Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

| 14. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

14.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 15. | Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága) |
| --- | --- |

15.

Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

| 16. | Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16.

Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

| 17. | Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője) |
| --- | --- |

17.

Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője)

| 18. | Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

18.

Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

| 19. | Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

19.

Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 20. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP |
| --- | --- |

20.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

| 21. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC) |
| --- | --- |

21.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

| 22. | Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC) |
| --- | --- |

22.

Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

| 23. | Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol) |
| --- | --- |

23.

Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

| 24. | Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL) |
| --- | --- |

24.

Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

| 25. | Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

25.

Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

| 26. | Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

26.

Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

2. cikk

A 2004/306/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a határozat kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. BODEN

---

(1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A 745/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 106., 2003.4.29., 22. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 99., 2004.4.3., 28. o.

2

---

Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/67

---

A TANÁCS 2005/222/IB KERETHATÁROZATA

(2005. február 24.)

az információs rendszerek elleni támadásokról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére, 30. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, 31. cikke (1) bekezdésének e) pontjára valamint 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | E kerethatározat célja a tagállamok igazságügyi és egyéb hatóságai – beleértve a rendőrséget és egyéb bűnüldözési szakszolgálatokat – közötti együttműködés javítása a tagállamok büntető jogszabályainak az információs rendszerek elleni támadások terén történő közelítése révén. |
| --- | --- |

(1)

E kerethatározat célja a tagállamok igazságügyi és egyéb hatóságai – beleértve a rendőrséget és egyéb bűnüldözési szakszolgálatokat – közötti együttműködés javítása a tagállamok büntető jogszabályainak az információs rendszerek elleni támadások terén történő közelítése révén.

| (2) | Bizonyítékok állnak rendelkezésre az információs rendszerek elleni támadásokról, különösen a szervezett bűnözésből eredő fenyegetések eredményeképpen, és egyre nagyobb aggodalmat okoz a tagállamok kritikus infrastruktúrájának részét képező információs rendszerek elleni terrortámadások lehetősége. Ez veszélyezteti a biztonságosabb információs társadalom, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítását, ezért az Európai Unió szintjén kell fellépni ellene. |
| --- | --- |

(2)

Bizonyítékok állnak rendelkezésre az információs rendszerek elleni támadásokról, különösen a szervezett bűnözésből eredő fenyegetések eredményeképpen, és egyre nagyobb aggodalmat okoz a tagállamok kritikus infrastruktúrájának részét képező információs rendszerek elleni terrortámadások lehetősége. Ez veszélyezteti a biztonságosabb információs társadalom, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítását, ezért az Európai Unió szintjén kell fellépni ellene.

| (3) | Az e fenyegetések elleni hatékony fellépéshez átfogó megközelítésre van szükség a hálózat- és információbiztonság tekintetében – amint azt az eEurópa cselekvési terv, a Bizottság „Hálózat- és információbiztonság: megközelítési javaslat egy európai politikára” című közleménye és a hálózat- és információbiztonság terén alkalmazandó közös megközelítésről és különös intézkedésekről szóló, 2002. január 28-i tanácsi állásfoglalás (2). |
| --- | --- |

(3)

Az e fenyegetések elleni hatékony fellépéshez átfogó megközelítésre van szükség a hálózat- és információbiztonság tekintetében – amint azt az eEurópa cselekvési terv, a Bizottság „Hálózat- és információbiztonság: megközelítési javaslat egy európai politikára” című közleménye és a hálózat- és információbiztonság terén alkalmazandó közös megközelítésről és különös intézkedésekről szóló, 2002. január 28-i tanácsi állásfoglalás (2).

| (4) | Az Európai Parlament 2001. szeptember 5-i állásfoglalása kiemelte az információbiztonsághoz kapcsolódó problémák fokozottabb megismertetésének és a gyakorlati segítségnyújtásnak a szükségességét is. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament 2001. szeptember 5-i állásfoglalása kiemelte az információbiztonsághoz kapcsolódó problémák fokozottabb megismertetésének és a gyakorlati segítségnyújtásnak a szükségességét is.

| (5) | A tagállami jogszabályokban az e területre vonatkozó szabályozottság mértékében és módjában fennálló jelentős különbségek akadályozhatják a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet, és megnehezíthetik a hatékony rendőrségi és igazságügyi együttműködést az információs rendszerek elleni támadások területén. A modern információs rendszerek transznacionális és határok nélküli jellegéből adódóan az ilyen rendszerek elleni támadások gyakran szintén határokon átnyúló természetűek, így hangsúlyozottan sürgős szükség van a büntető jogszabályok e területen történő közelítését célzó további intézkedésekre. |
| --- | --- |

(5)

A tagállami jogszabályokban az e területre vonatkozó szabályozottság mértékében és módjában fennálló jelentős különbségek akadályozhatják a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelmet, és megnehezíthetik a hatékony rendőrségi és igazságügyi együttműködést az információs rendszerek elleni támadások területén. A modern információs rendszerek transznacionális és határok nélküli jellegéből adódóan az ilyen rendszerek elleni támadások gyakran szintén határokon átnyúló természetűek, így hangsúlyozottan sürgős szükség van a büntető jogszabályok e területen történő közelítését célzó további intézkedésekre.

| (6) | A Tanács és a Bizottság cselekvési terve az Amszterdami Szerződés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó rendelkezéseinek (3) lehető legjobb végrehajtásáról, az 1999. október 15–16-i tamperei Európai Tanács, a 2000. június 19–20-i santa maria da feira-i Európai Tanács, a Bizottság „eredménytáblája” és az Európai Parlament 2000. május 19-i állásfoglalása rámutat, illetve felhív a csúcstechnológiával kapcsolatos bűnözés elleni jogalkotói fellépés szükségességére, beleértve a fogalmak, tényállási elemek és szankciók közös meghatározását is. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács és a Bizottság cselekvési terve az Amszterdami Szerződés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó rendelkezéseinek (3) lehető legjobb végrehajtásáról, az 1999. október 15–16-i tamperei Európai Tanács, a 2000. június 19–20-i santa maria da feira-i Európai Tanács, a Bizottság „eredménytáblája” és az Európai Parlament 2000. május 19-i állásfoglalása rámutat, illetve felhív a csúcstechnológiával kapcsolatos bűnözés elleni jogalkotói fellépés szükségességére, beleértve a fogalmak, tényállási elemek és szankciók közös meghatározását is.

| (7) | A nemzetközi szervezetek által végzett munkát, különösen az Európa Tanács által a büntető jogszabályok közelítése terén, valamint a G-8 által a csúcstechnológiával kapcsolatos bűnözés területén történő transznacionális együttműködéssel kapcsolatban végzett munkát, ki kell egészíteni az Európai Unión belül e téren kialakítandó közös szemlélettel. E felhívás további kidolgozásra került a Bizottságnak a „Biztonságosabb információs társadalom megteremtése az információs infrastruktúrák biztonságának javítása és a számítógépes bűncselekmények elleni küzdelem révén” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához címzett közleményében. |
| --- | --- |

(7)

A nemzetközi szervezetek által végzett munkát, különösen az Európa Tanács által a büntető jogszabályok közelítése terén, valamint a G-8 által a csúcstechnológiával kapcsolatos bűnözés területén történő transznacionális együttműködéssel kapcsolatban végzett munkát, ki kell egészíteni az Európai Unión belül e téren kialakítandó közös szemlélettel. E felhívás további kidolgozásra került a Bizottságnak a „Biztonságosabb információs társadalom megteremtése az információs infrastruktúrák biztonságának javítása és a számítógépes bűncselekmények elleni küzdelem révén” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához címzett közleményében.

| (8) | Az információs rendszerek elleni támadásokhoz kapcsolódó bűncselekmények területén való lehető legnagyobb mértékű rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemhez való hozzájárulás érdekében közelíteni kell egymáshoz a büntető jogszabályokat az információs rendszerek elleni támadások területén. |
| --- | --- |

(8)

Az információs rendszerek elleni támadásokhoz kapcsolódó bűncselekmények területén való lehető legnagyobb mértékű rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemhez való hozzájárulás érdekében közelíteni kell egymáshoz a büntető jogszabályokat az információs rendszerek elleni támadások területén.

| (9) | Az Európa Tanácsnak az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i egyezményét az összes tagállam megerősítette. Az e kerethatározat végrehajtásával összefüggésben feldolgozott személyes adatokat az említett egyezmény elveinek megfelelő védelemben kell részesíteni. |
| --- | --- |

(9)

Az Európa Tanácsnak az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i egyezményét az összes tagállam megerősítette. Az e kerethatározat végrehajtásával összefüggésben feldolgozott személyes adatokat az említett egyezmény elveinek megfelelő védelemben kell részesíteni.

| (10) | A kerethatározat alkalmazása során a tagállamok következetes szemléletének biztosítása érdekében fontos a közös meghatározások kialakítása e téren, különösen az információs rendszerek és a számítógépes adatok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A kerethatározat alkalmazása során a tagállamok következetes szemléletének biztosítása érdekében fontos a közös meghatározások kialakítása e téren, különösen az információs rendszerek és a számítógépes adatok vonatkozásában.

| (11) | A bűncselekmények tényállási elemeivel kapcsolatos közös szemléletet kell kialakítani az információs rendszerhez való jogsértő hozzáférés, valamint a rendszerekbe, illetve adatokba való jogsértő beavatkozás egységesen meghatározott bűncselekményeiről való rendelkezés révén. |
| --- | --- |

(11)

A bűncselekmények tényállási elemeivel kapcsolatos közös szemléletet kell kialakítani az információs rendszerhez való jogsértő hozzáférés, valamint a rendszerekbe, illetve adatokba való jogsértő beavatkozás egységesen meghatározott bűncselekményeiről való rendelkezés révén.

| (12) | A számítógépes bűncselekmények elleni küzdelem érdekében minden tagállamnak biztosítania kell a hatékony igazságügyi együttműködést a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett elkövetési magatartástípusokkal elkövetett bűncselekmények tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A számítógépes bűncselekmények elleni küzdelem érdekében minden tagállamnak biztosítania kell a hatékony igazságügyi együttműködést a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett elkövetési magatartástípusokkal elkövetett bűncselekmények tekintetében.

| (13) | A büntetőjogi túlszabályozást – különösen az enyhébb esetekben –, továbbá a jogosultak és engedéllyel rendelkező személyek büntetőjogi felelősségre vonását el kell kerülni. |
| --- | --- |

(13)

A büntetőjogi túlszabályozást – különösen az enyhébb esetekben –, továbbá a jogosultak és engedéllyel rendelkező személyek büntetőjogi felelősségre vonását el kell kerülni.

| (14) | Szükséges, hogy a tagállamok szankciókat állapítsanak meg az információs rendszerek elleni támadásokra. A megállapított szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(14)

Szükséges, hogy a tagállamok szankciókat állapítsanak meg az információs rendszerek elleni támadásokra. A megállapított szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (15) | Helyénvaló súlyosabb büntetéseket megállapítani, amennyiben az információs rendszer elleni támadást valamely bűnszervezet keretén belül követték el, az Európai Unió tagállamaiban a bűnszervezetben való részvétel bűncselekménnyé nyilvánításáról szóló, 1998. december 21-i 98/733/IB együttes fellépés (4) meghatározása szerint. Szintén helyénvaló a súlyosabb büntetések megállapítása, amennyiben az ilyen támadás súlyos kárt vagy alapvető érdeksérelmet okozott. |
| --- | --- |

(15)

Helyénvaló súlyosabb büntetéseket megállapítani, amennyiben az információs rendszer elleni támadást valamely bűnszervezet keretén belül követték el, az Európai Unió tagállamaiban a bűnszervezetben való részvétel bűncselekménnyé nyilvánításáról szóló, 1998. december 21-i 98/733/IB együttes fellépés (4) meghatározása szerint. Szintén helyénvaló a súlyosabb büntetések megállapítása, amennyiben az ilyen támadás súlyos kárt vagy alapvető érdeksérelmet okozott.

| (16) | Az információs rendszerek elleni támadásokkal szemben történő hatékony fellépés érdekében a tagállamok közötti együttműködés céljaira is meg kell hozni a szükséges intézkedéseket. Ennélfogva, az információcsere céljaira a tagállamoknak célszerű igénybe venni a csúcstechnológiához kapcsolódó bűnözés elleni küzdelem érdekében 24 órás szolgálatot biztosító kapcsolattartókról szóló, 2001. június 25-i tanácsi ajánlásban (5) említett operatív kapcsolattartók meglévő hálózatát. |
| --- | --- |

(16)

Az információs rendszerek elleni támadásokkal szemben történő hatékony fellépés érdekében a tagállamok közötti együttműködés céljaira is meg kell hozni a szükséges intézkedéseket. Ennélfogva, az információcsere céljaira a tagállamoknak célszerű igénybe venni a csúcstechnológiához kapcsolódó bűnözés elleni küzdelem érdekében 24 órás szolgálatot biztosító kapcsolattartókról szóló, 2001. június 25-i tanácsi ajánlásban (5) említett operatív kapcsolattartók meglévő hálózatát.

| (17) | Mivel e kerethatározat célkitűzéseit – vagyis annak biztosítását, hogy az információs rendszerek elleni támadásokat minden tagállamban hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntessék, valamint a lehetséges nehézségek kiküszöbölése révén javítsák és ösztönözzék az igazságügyi együttműködést – a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, mivel a szabályoknak egységesnek és összeegyeztethetőnek kell lenniük, és ezért az Unió szintjén jobban megvalósíthatóak, az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e kerethatározat nem haladja meg az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(17)

Mivel e kerethatározat célkitűzéseit – vagyis annak biztosítását, hogy az információs rendszerek elleni támadásokat minden tagállamban hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal büntessék, valamint a lehetséges nehézségek kiküszöbölése révén javítsák és ösztönözzék az igazságügyi együttműködést – a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, mivel a szabályoknak egységesnek és összeegyeztethetőnek kell lenniük, és ezért az Unió szintjén jobban megvalósíthatóak, az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e kerethatározat nem haladja meg az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (18) | E kerethatározat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében elismert és az Európai Unió alapjogi chartájában, nevezetesen annak II. és VI. fejezetében kifejezésre juttatott alapelveket, |
| --- | --- |

(18)

E kerethatározat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében elismert és az Európai Unió alapjogi chartájában, nevezetesen annak II. és VI. fejezetében kifejezésre juttatott alapelveket,

ELFOGADTA EZT A KERETHATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E kerethatározat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „Információs rendszer”: minden olyan eszköz vagy összekapcsolt vagy kapcsolódó eszközökből álló eszközcsoport, amelyek közül egy vagy több valamely program alapján automatikus adatfeldolgozást hajt végre számítógépes adatokon, valamint a működése, használata, védelme és karbantartása céljából általa tárolt, feldolgozott, helyreállított vagy továbbított számítógépes adatokon. |
| --- | --- |

a)

„Információs rendszer”: minden olyan eszköz vagy összekapcsolt vagy kapcsolódó eszközökből álló eszközcsoport, amelyek közül egy vagy több valamely program alapján automatikus adatfeldolgozást hajt végre számítógépes adatokon, valamint a működése, használata, védelme és karbantartása céljából általa tárolt, feldolgozott, helyreállított vagy továbbított számítógépes adatokon.

| b) | „Számítógépes adatok”: tények, információk vagy fogalmak megjelenítése olyan formában, amely alkalmassá teszi azokat egy információs rendszer általi feldolgozásra, beleértve azon programokat is, amelyek alkalmasak valamely funkciónak egy információs rendszer általi elvégeztetésére. |
| --- | --- |

b)

„Számítógépes adatok”: tények, információk vagy fogalmak megjelenítése olyan formában, amely alkalmassá teszi azokat egy információs rendszer általi feldolgozásra, beleértve azon programokat is, amelyek alkalmasak valamely funkciónak egy információs rendszer általi elvégeztetésére.

| c) | „Jogi személy”: bármely jogalany, amely az alkalmazandó nemzeti jog szerint ilyen jogállással bír, kivéve az államokat, illetve az állami hatáskört gyakorló közjogi szervezeteket, valamint a nemzetközi közjogi szervezeteket. |
| --- | --- |

c)

„Jogi személy”: bármely jogalany, amely az alkalmazandó nemzeti jog szerint ilyen jogállással bír, kivéve az államokat, illetve az állami hatáskört gyakorló közjogi szervezeteket, valamint a nemzetközi közjogi szervezeteket.

| d) | „Jogosulatlanul”: olyan módon történő hozzáférés vagy beavatkozás a rendszerbe, amelyet a rendszernek vagy a rendszer részének tulajdonosa vagy egyéb jogosultja nem engedélyezett, vagy amelyet a nemzeti jogszabályok nem tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

d)

„Jogosulatlanul”: olyan módon történő hozzáférés vagy beavatkozás a rendszerbe, amelyet a rendszernek vagy a rendszer részének tulajdonosa vagy egyéb jogosultja nem engedélyezett, vagy amelyet a nemzeti jogszabályok nem tesznek lehetővé.

2. cikk

Információs rendszerekhez való jogsértő hozzáférés

(1)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a valamely információs rendszerhez vagy annak egy részéhez való szándékos jogosulatlan hozzáférés legalább a jelentősebb esetekben bűncselekménynek minősüljön.

(2)   Minden tagállam határozhat úgy, hogy az (1) bekezdésben említett magatartás csak akkor minősüljön bűncselekménynek, ha azt valamely biztonsági intézkedés megsértése által követték el.

3. cikk

Rendszerbe való jogsértő beavatkozás

Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy valamely információs rendszer működésének számítógépes adatok bevitele, továbbítása, megrongálása, törlése, minőségi rontása, megváltoztatása, elrejtése vagy hozzáférhetetlenné tétele révén történő szándékos és súlyos akadályozása vagy megszakítása, amennyiben azt jogosulatlanul követték el, legalább a jelentősebb esetekben bűncselekménynek minősüljön.

4. cikk

Adatokba való jogsértő beavatkozás

Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a valamely információs rendszer számítógépes adatainak szándékos törlése, megrongálása, minőségi rontása, megváltoztatása, elrejtése vagy hozzáférhetetlenné tétele legalább a jelentősebb esetekben bűncselekménynek minősüljön.

5. cikk

Felbujtás, bűnrészesség, bűnpártolás és kísérlet

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a 2., 3. és 4. cikkben említett bármely bűncselekményre való felbujtás, az abban való bűnrészesség, valamint bűnpártolás bűncselekménynek minősüljön.

(2)   Minden tagállam biztosítja, hogy a 2., 3. és 4. cikkben említett bűncselekmények elkövetésére irányuló kísérlet bűncselekménynek minősüljön.

(3)   Minden tagállam határozhat úgy, hogy a 2. cikkben említett bűncselekmények esetében nem alkalmazza a (2) bekezdést.

6. cikk

Szankciók

(1)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett bűncselekményeket hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókkal sújtsák.

(2)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 3. és 4. cikkben említett bűncselekmények maximálisan legalább 1 évtől 3 évig terjedő szabadságvesztéssel legyenek büntetendők.

7. cikk

Súlyosbító körülmények

(1)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében említett bűncselekmény, valamint a 3. és 4. cikkben említett bűncselekmény maximálisan legalább 2 évtől 5 évig terjedő szabadságvesztéssel legyen büntetendő, amennyiben azokat a 98/733/IB együttes fellépés meghatározása szerint bűnszervezetben követték el, az ott említett büntetési tételtől eltekintve.

(2)   A tagállamok meghozhatják az (1) bekezdésben említett intézkedéseket is, amennyiben a bűncselekmény súlyos kárt vagy alapvető érdeksérelmet okozott.

8. cikk

A jogi személyek felelőssége

(1)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a jogi személyek felelősségre vonhatók legyenek a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett azon cselekményekért, amelyeket akár saját nevükben eljárva, akár a jogi személy valamely szervének tagjaként eljárva olyan személy követett el a jogi személy javára, aki a jogi személyen belül vezető tisztséget tölt be, amely a következők egyikén alapul:

| a) | a jogi személy képviseletének joga; vagy |
| --- | --- |

a)

a jogi személy képviseletének joga; vagy

| b) | a jogi személy nevében történő döntéshozatal joga; vagy |
| --- | --- |

b)

a jogi személy nevében történő döntéshozatal joga; vagy

| c) | a jogi személyen belüli ellenőrzés joga. |
| --- | --- |

c)

a jogi személyen belüli ellenőrzés joga.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott eseteken túlmenően a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a jogi személy felelősségre vonható legyen akkor is, amennyiben az (1) bekezdésben említett személy által gyakorolt felügyelet vagy ellenőrzés hiánya tette lehetővé, hogy egy neki alárendelt személy az adott jogi személy javára a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett valamely bűncselekményt elkövesse.

(3)   A jogi személynek az (1) és (2) bekezdés alapján fennálló felelőssége nem zárja ki a büntetőeljárást azok ellen a természetes személyek ellen, akik a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett bűncselekmények valamelyikét tettesként, felbujtóként vagy bűnsegédként követik el.

9. cikk

A jogi személyekkel szemben alkalmazható szankciók

(1)   Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 8. cikk (1) bekezdése alapján felelősséggel tartozó jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal legyen sújtható, beleértve a büntetőjogi és nem büntetőjogi pénzbírságokat és egyéb szankciókat is, mint például:

| a) | kizárás az állami kedvezményekből és támogatásokból; |
| --- | --- |

a)

kizárás az állami kedvezményekből és támogatásokból;

| b) | kereskedelmi tevékenység folytatásától való átmeneti vagy végleges eltiltás; |
| --- | --- |

b)

kereskedelmi tevékenység folytatásától való átmeneti vagy végleges eltiltás;

| c) | bírósági felügyelet alá helyezés; vagy |
| --- | --- |

c)

bírósági felügyelet alá helyezés; vagy

| d) | bíróság által elrendelt felszámolás. |
| --- | --- |

d)

bíróság által elrendelt felszámolás.

(2)   Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 8. cikk (2) bekezdése értelmében felelősséggel tartozó jogi személyt hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal vagy intézkedésekkel legyen sújtható.

10. cikk

Joghatóság

(1)   Minden tagállam megállapítja joghatóságát a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett bűncselekmények tekintetében, amennyiben a bűncselekményt:

| a) | egészben vagy részben a területén követték el; vagy |
| --- | --- |

a)

egészben vagy részben a területén követték el; vagy

| b) | az elkövető az adott tagállam állampolgára; vagy |
| --- | --- |

b)

az elkövető az adott tagállam állampolgára; vagy

| c) | olyan jogi személy javára követték el, amelynek tevékenysége végzésének központja a tagállam területén található. |
| --- | --- |

c)

olyan jogi személy javára követték el, amelynek tevékenysége végzésének központja a tagállam területén található.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti joghatóság megállapításakor minden tagállam biztosítja, hogy a joghatóság kiterjedjen azokra az esetekre, amelyekben

| a) | az elkövető a bűncselekmény elkövetésekor fizikailag jelen van az adott állam területén, függetlenül attól, hogy a bűncselekmény a területén található információs rendszer ellen irányul-e; vagy |
| --- | --- |

a)

az elkövető a bűncselekmény elkövetésekor fizikailag jelen van az adott állam területén, függetlenül attól, hogy a bűncselekmény a területén található információs rendszer ellen irányul-e; vagy

| b) | a bűncselekmény a területén található információs rendszer ellen irányul, függetlenül attól, hogy az elkövető a bűncselekmény elkövetésekor fizikailag jelen van-e az adott állam területén. |
| --- | --- |

b)

a bűncselekmény a területén található információs rendszer ellen irányul, függetlenül attól, hogy az elkövető a bűncselekmény elkövetésekor fizikailag jelen van-e az adott állam területén.

(3)   Minden olyan tagállam, amely nemzeti joga alapján nem adja ki vagy nem adja át a saját állampolgárát, megteszi a szükséges intézkedéseket joghatóság megállapítására és – adott esetben – a büntetőeljárás lefolytatására a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett bűncselekményekre vonatkozóan, amennyiben a bűncselekményt a saját állampolgára a területén kívül követte el.

(4)   Amennyiben a bűncselekmény egynél több tagállam joghatósága alá tartozik és az érintett tagállamok bármelyike ugyanazon tények alapján jogszerűen büntetőeljárást indíthat, akkor azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, az eljárásokat egy tagállam folytassa le, az érintett tagállamoknak együtt kell működniük annak eldöntésében, hogy melyikük fog eljárást indítani az elkövető ellen. E célból a tagállamok bármely, az Európai Unión belül létrehozott szervhez vagy mechanizmushoz folyamodhatnak az igazságügyi hatóságaik közötti együttműködés megkönnyítése és intézkedéseik összehangolása érdekében. A megadott sorrendben az alábbi tényezők vehetők figyelembe:

| — | az az illetékes tagállam, amelynek területén a bűncselekményeket az (1) bekezdés a) pontja és a (2) bekezdés szerint elkövették, |
| --- | --- |

—

az az illetékes tagállam, amelynek területén a bűncselekményeket az (1) bekezdés a) pontja és a (2) bekezdés szerint elkövették,

| — | az az illetékes tagállam, amelynek az elkövető az állampolgára, |
| --- | --- |

—

az az illetékes tagállam, amelynek az elkövető az állampolgára,

| — | az az illetékes tagállam, amelynek területén az elkövetőt megtalálták. |
| --- | --- |

—

az az illetékes tagállam, amelynek területén az elkövetőt megtalálták.

(5)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy nem alkalmazzák vagy csak egyedi esetekben vagy különleges körülmények fennállása esetén alkalmazzák az (1) bekezdés b) és c) pontjában a joghatóságra vonatkozóan meghatározott szabályokat.

(6)   A tagállamok tájékoztatják a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot, amennyiben az (5) bekezdés alkalmazásáról határoznak, és adott esetben közlik, hogy a határozatot mely egyedi esetekben vagy különleges körülmények között alkalmazzák.

11. cikk

Információcsere

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2., 3., 4. és 5. cikkben említett bűncselekményekre vonatkozó információk cseréjének céljára és az adatvédelmi szabályokkal összhangban, a meglévő, a hét minden napjának huszonnégy órájában rendelkezésre álló operatív kapcsolattartási hálózatot igénybe veszik.

(2)   Az általa az információs rendszerek elleni támadásokhoz kapcsolódó bűncselekményekre vonatkozó információ cseréjére kijelölt kapcsolattartóról minden tagállam tájékoztatja a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot. A Főtitkárság továbbítja ezt az információt a többi tagállamhoz.

12. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy e kerethatározatnak rendelkezéseinek 2007. március 16-án megfeleljenek.

(2)   A tagállamok 2007. március 16-án eljuttatják a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak azoknak a rendelkezéseknek a szövegét, amelyekkel az e kerethatározatban előírt kötelezettségeket nemzeti jogukba átültetik. Az e tájékoztatás alapján elkészített jelentés és a Bizottság által készített írásbeli jelentés alapján a Tanács 2007. szeptemeber 16-án megvizsgálja, hogy a tagállamok mennyiben felelnek meg e kerethatározat rendelkezéseinek.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a kerethatározat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL C 300. E, 2003.12.11., 26. o.

1

(2)  HL C 43., 2002.2.16., 2. o.

2

(3)  HL C 19., 1999.1.23., 1. o.

3

(4)  HL L 351., 1998.12.29., 1. o.

4

(5)  HL C 187., 2001.7.3., 5. o.

5

---

Helyesbítések

| 16.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 69/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 69/72

---

Helyesbítés a a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról szóló, 2005. március 10-i 398/2005/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 65., 2005. március 11.
  )

A 3. oldalon, az 1. cikkben, „A tisztítatlan gyapot világpiaci ára”:

a következő szövegrész:

„19,209 EUR/100 kg”

helyesen:

„19,192 EUR/100 kg”.

---