# Euroopa Liidu L 85/2. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 85 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide2. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 85

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide2. aprill 2005

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 30. märts 2004, toetuskava kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Gibraltari valitsuse läbiviidava ettevõtte tulumaksu reformi suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 929 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2004, Prantsusmaa poolt Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (CELF) abimeetme rakendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1361 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni otsus, 4. märts 2005, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 440)

   (
  1
  ) | 58 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 30. märts 2004, toetuskava kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Gibraltari valitsuse läbiviidava ettevõtte tulumaksu reformi suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 929 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 929 all)

1

1

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2004, Prantsusmaa poolt Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (CELF) abimeetme rakendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1361 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1361 all)

1

27

*

Komisjoni otsus, 4. märts 2005, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 440)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 440)

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 2.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/1

---

KOMISJONI OTSUS,

30. märts 2004,

toetuskava kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Gibraltari valitsuse läbiviidava ettevõtte tulumaksu reformi suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 929 all)

(Autentne on üksnes ingliskeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/261/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles tegema märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse kõnealuseid märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUSKORD

| (1) | Ühendkuningriik teatas komisjonile 12. augusti 2002. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. augustil (SG(2002) A/8328), vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 Gibraltari valitsuse läbiviidavast ettevõtte tulumaksu reformist (edaspidi “reform”). |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriik teatas komisjonile 12. augusti 2002. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. augustil (SG(2002) A/8328), vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 Gibraltari valitsuse läbiviidavast ettevõtte tulumaksu reformist (edaspidi “reform”).

| (2) | 16. oktoobril 2002. aastal otsustas komisjon algatada reformi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse (K(2002) 3734). Ühendkuningriigile teatati sellest otsusest 18. oktoobril 2002. aastal (SG(2002) D/232221). Pärast tähtaja pikendamist vastas Ühendkuningriik 16. detsembril 2002. aastal kirjaga (A/39214). |
| --- | --- |

(2)

16. oktoobril 2002. aastal otsustas komisjon algatada reformi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse (K(2002) 3734). Ühendkuningriigile teatati sellest otsusest 18. oktoobril 2002. aastal (SG(2002) D/232221). Pärast tähtaja pikendamist vastas Ühendkuningriik 16. detsembril 2002. aastal kirjaga (A/39214).

| (3) | Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas, kus kutsuti huvitatud isikuid tegema märkusi. (2) Märkusi tegid Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsioon (Confederación Española de Organizaciones Empresariales) 30. detsembril 2002. aastal (A/39469), Ahvenamaa maavanem (Ålands Landskapsstyrelse) Soomest 2. jaanuaril 2003. aastal (A/30002), Hispaania valitsus 2. ja 3. jaanuaril 2003. aastal (A/30003 ja A/30018) ning Gibraltari valitsus 3. jaanuaril 2003. aastal (A/30011). Kõnealused märkused saadeti Ühendkuningriigile, kes vastas kirjaga 13. veebruaril 2003. aastal (A/31313). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas, kus kutsuti huvitatud isikuid tegema märkusi. (2) Märkusi tegid Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsioon (Confederación Española de Organizaciones Empresariales) 30. detsembril 2002. aastal (A/39469), Ahvenamaa maavanem (Ålands Landskapsstyrelse) Soomest 2. jaanuaril 2003. aastal (A/30002), Hispaania valitsus 2. ja 3. jaanuaril 2003. aastal (A/30003 ja A/30018) ning Gibraltari valitsus 3. jaanuaril 2003. aastal (A/30011). Kõnealused märkused saadeti Ühendkuningriigile, kes vastas kirjaga 13. veebruaril 2003. aastal (A/31313).

II.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (4) | Järgnevas kirjelduses on arvesse võetud muudatusi, mida Gibraltari valitsus tegi reformi ettepanekusse vastuseks riigiabi ametliku uurimismenetluse algatamisele. Kõnealused muudatused on loetletud Ühendkuningriigi 16. detsembri 2002. aasta kirjas. Nende kokkuvõte on toodud allpool lõigetes 27 — 30. |
| --- | --- |

(4)

Järgnevas kirjelduses on arvesse võetud muudatusi, mida Gibraltari valitsus tegi reformi ettepanekusse vastuseks riigiabi ametliku uurimismenetluse algatamisele. Kõnealused muudatused on loetletud Ühendkuningriigi 16. detsembri 2002. aasta kirjas. Nende kokkuvõte on toodud allpool lõigetes 27 — 30.

| (5) | Reformi väidetav eesmärk on vastu võtta uus üldine ettevõtte tulumaksu süsteem, mis ei sisalda riigiabi komponente, anda Gibraltaris tegutsevatele ettevõtetele õiguskindlus ja tagada Gibraltari valitsusele ettevõtete maksustamisest piisavad tulud. Reformiga on kavandatud ka tagada ELi ettevõtete maksustamise tegevusjuhendi (3) (edaspidi “tegevusjuhend”) ja kahjustavat maksukonkurentsi käsitleva OECD aruande (4) järgimine. Gibraltari valitsuse sõnul on reformi oluline osa ettevõtte kasumi maksustamise üldine tühistamine, välja arvatud kommunaal- ja finantsteenuste lisamaksude osas. Reformi ettepanekud põhinevad kogu diskrimineerimise täielikul kaotamisel residentide ja mitteresidentide või siseriikliku ja välismaise majandustegevuse vahel, st niinimetatud ringkaitset võimaldavate sätete kaotamisel. Tunnistatakse kehtetuks õigusaktid, mis käsitlevad maksuvabastusega ja soodustuse saamise tingimustele vastavaid ettevõtteid. Seega kaotatakse niinimetatud offshore- ja onshore-majanduse ametlik eristamine. |
| --- | --- |

(5)

Reformi väidetav eesmärk on vastu võtta uus üldine ettevõtte tulumaksu süsteem, mis ei sisalda riigiabi komponente, anda Gibraltaris tegutsevatele ettevõtetele õiguskindlus ja tagada Gibraltari valitsusele ettevõtete maksustamisest piisavad tulud. Reformiga on kavandatud ka tagada ELi ettevõtete maksustamise tegevusjuhendi (3) (edaspidi “tegevusjuhend”) ja kahjustavat maksukonkurentsi käsitleva OECD aruande (4) järgimine. Gibraltari valitsuse sõnul on reformi oluline osa ettevõtte kasumi maksustamise üldine tühistamine, välja arvatud kommunaal- ja finantsteenuste lisamaksude osas. Reformi ettepanekud põhinevad kogu diskrimineerimise täielikul kaotamisel residentide ja mitteresidentide või siseriikliku ja välismaise majandustegevuse vahel, st niinimetatud ringkaitset võimaldavate sätete kaotamisel. Tunnistatakse kehtetuks õigusaktid, mis käsitlevad maksuvabastusega ja soodustuse saamise tingimustele vastavaid ettevõtteid. Seega kaotatakse niinimetatud offshore- ja onshore-majanduse ametlik eristamine.

| (6) | Reformiga kehtestatav üldine maksusüsteem hõlmab kõikide Gibraltari ettevõtete suhtes kohaldatavat palgafondimaksu, vara kasutusmaksu ja registreerimistasu. Gibraltari valitsuse hinnangul säilib uue, kõnealusel kolmel kõigi Gibraltari ettevõtete suhtes kohaldataval üldisel maksul põhineva maksusüsteemi korral tema praegu väga piiratud, kuid oluline tulu ettevõtte maksudest suurusega 13,7 miljonit naelsterlingit (umbes 20 miljonit eurot), mis moodustab 9,25 % kogu valitsussektori tulust. Võrreldes sellega on üksikisiku tulumaksu suuruseks 53,6 miljonit naelsterlingit (umbes 77 miljonit eurot), moodustades 36,3 % tulust. Finants- ja kommunaalteenuste lisamaksudest saadav sissetulek on väike, kuid kompenseerib tõenäoliselt üldise süsteemi raames ettevõtte maksutulust puudujääva osa. |
| --- | --- |

(6)

Reformiga kehtestatav üldine maksusüsteem hõlmab kõikide Gibraltari ettevõtete suhtes kohaldatavat palgafondimaksu, vara kasutusmaksu ja registreerimistasu. Gibraltari valitsuse hinnangul säilib uue, kõnealusel kolmel kõigi Gibraltari ettevõtete suhtes kohaldataval üldisel maksul põhineva maksusüsteemi korral tema praegu väga piiratud, kuid oluline tulu ettevõtte maksudest suurusega 13,7 miljonit naelsterlingit (umbes 20 miljonit eurot), mis moodustab 9,25 % kogu valitsussektori tulust. Võrreldes sellega on üksikisiku tulumaksu suuruseks 53,6 miljonit naelsterlingit (umbes 77 miljonit eurot), moodustades 36,3 % tulust. Finants- ja kommunaalteenuste lisamaksudest saadav sissetulek on väike, kuid kompenseerib tõenäoliselt üldise süsteemi raames ettevõtte maksutulust puudujääva osa.

| (7) | Reformi rakendamisel tuginetakse järgmistele õigusaktidele:






  — | ettevõtete palgafondimaksu seadlus (The Companies (Payroll Tax) Ordinance); |
| --- | --- | --- |

(7)

Reformi rakendamisel tuginetakse järgmistele õigusaktidele:

—

ettevõtete palgafondimaksu seadlus (The Companies (Payroll Tax) Ordinance);

| — | ettevõtete iga-aastase registreerimistasu seadlus (The Companies (Annual Registration Fee) Ordinance); |
| --- | --- |

—

ettevõtete iga-aastase registreerimistasu seadlus (The Companies (Annual Registration Fee) Ordinance);

| — | maksumäärade seadlus (The Rates Ordinance); |
| --- | --- |

—

maksumäärade seadlus (The Rates Ordinance);

| — | ettevõtete määratud tegevusalade maksustamise seadlus (The Companies (Taxation of Designated Activities) Ordinance). |
| --- | --- |

—

ettevõtete määratud tegevusalade maksustamise seadlus (The Companies (Taxation of Designated Activities) Ordinance).

| (8) | Gibraltari valitsus rakendab kõnealuseid õigusakte pärast nende vastuvõtmist Gibraltari parlamendis (the House of Assembly). Reformi osana tunnistatakse viivitamata kehtetuks ettevõtete maksustamise ja kontsessioonide seadlus (Companies Taxation & Concessions Ordinance) (maksuvabastusega ettevõtteid reguleeriv õigusakt) ja tulumaksu (soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete) määrused (the Income Tax (Qualifying Companies) Regulations) (soodustuse saamise tingimustele vastavaid ettevõtteid käsitlevad õigusaktid). Tulumaksuseadlust muudetakse ettevõtte tulumaksu käsitlevate sätete kehtetuks tunnistamise või nõuetekohase muutmisega. |
| --- | --- |

(8)

Gibraltari valitsus rakendab kõnealuseid õigusakte pärast nende vastuvõtmist Gibraltari parlamendis (the House of Assembly). Reformi osana tunnistatakse viivitamata kehtetuks ettevõtete maksustamise ja kontsessioonide seadlus (Companies Taxation & Concessions Ordinance) (maksuvabastusega ettevõtteid reguleeriv õigusakt) ja tulumaksu (soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete) määrused (the Income Tax (Qualifying Companies) Regulations) (soodustuse saamise tingimustele vastavaid ettevõtteid käsitlevad õigusaktid). Tulumaksuseadlust muudetakse ettevõtte tulumaksu käsitlevate sätete kehtetuks tunnistamise või nõuetekohase muutmisega.

| (9) | Kõnesolevat korda haldab Gibraltari tulumaksuvolinik (Gibraltar Commissioner for Income Tax). Kõik Gibraltari ettevõtted peavad ettevõtete registrile esitama oma avalikud raamatupidamisaruanded vastavalt EÜ neljandale ja seitsmendale äriühinguõiguse direktiivile. Kõik Gibraltari maksukohustuslikud ettevõtted peavad volinikule esitama oma maksuraamatupidamise aruanded ja nende kohustuste järgimise tagamiseks kehtestatakse ranged meetmed. Esmakordselt luuakse Gibraltaris ettevõtte maksustamise küsimusi käsitlev spetsiaalne kohus (nimetatakse ettevõtete määratud tegevusalade maksustamise kohtuks — Companies Taxation of Designated Activities Tribunal), mille eesmärk on kasutada uute õigusaktide toimimisest tulenevate kaebuste ja muude küsimustega seotud volitusi. Nende volituste hulka kuulub õigus nõuda ettevõttelt, et see võimaldaks kohtul kontrollida selliseid arveraamatuid, raamatupidamisaruandeid, tööraamatuid ja muid dokumente, mis kohtu arvates sisaldavad või võivad sisaldada menetlusobjektiga seotud teavet. |
| --- | --- |

(9)

Kõnesolevat korda haldab Gibraltari tulumaksuvolinik (Gibraltar Commissioner for Income Tax). Kõik Gibraltari ettevõtted peavad ettevõtete registrile esitama oma avalikud raamatupidamisaruanded vastavalt EÜ neljandale ja seitsmendale äriühinguõiguse direktiivile. Kõik Gibraltari maksukohustuslikud ettevõtted peavad volinikule esitama oma maksuraamatupidamise aruanded ja nende kohustuste järgimise tagamiseks kehtestatakse ranged meetmed. Esmakordselt luuakse Gibraltaris ettevõtte maksustamise küsimusi käsitlev spetsiaalne kohus (nimetatakse ettevõtete määratud tegevusalade maksustamise kohtuks — Companies Taxation of Designated Activities Tribunal), mille eesmärk on kasutada uute õigusaktide toimimisest tulenevate kaebuste ja muude küsimustega seotud volitusi. Nende volituste hulka kuulub õigus nõuda ettevõttelt, et see võimaldaks kohtul kontrollida selliseid arveraamatuid, raamatupidamisaruandeid, tööraamatuid ja muid dokumente, mis kohtu arvates sisaldavad või võivad sisaldada menetlusobjektiga seotud teavet.

| (10) | Kasumil põhinev maksustamine asendatakse üldise palgafondimaksuga, mille kohaselt peavad kõik Gibraltari ettevõtted maksma igal aastal 3 000 naelsterlingit ühe töötaja kohta. Kõik Gibraltari “tööandjad” peavad palgafondimaksu maksma kõikide oma täis- ja osaajaga “Gibraltaris töötavate”“töötajate” pealt. Kõnealused kasutatud põhimõisted määratletakse järgmiselt:






  — | tööandja — ettevõte, mis on asutatud või registreeritud Gibraltaris kehtivate õigusaktide alusel ja mis maksab rahalist tasu iseendale või teeb makseid mõnele isikule teenuse või teenuste eest, mida on osutanud töötajana käsitletav üksikisik; |
| --- | --- | --- |

(10)

Kasumil põhinev maksustamine asendatakse üldise palgafondimaksuga, mille kohaselt peavad kõik Gibraltari ettevõtted maksma igal aastal 3 000 naelsterlingit ühe töötaja kohta. Kõik Gibraltari “tööandjad” peavad palgafondimaksu maksma kõikide oma täis- ja osaajaga “Gibraltaris töötavate”“töötajate” pealt. Kõnealused kasutatud põhimõisted määratletakse järgmiselt:

—

tööandja — ettevõte, mis on asutatud või registreeritud Gibraltaris kehtivate õigusaktide alusel ja mis maksab rahalist tasu iseendale või teeb makseid mõnele isikule teenuse või teenuste eest, mida on osutanud töötajana käsitletav üksikisik;

| — | töötaja — üksikisik, kaasa arvatud direktorid, kellele maksti või makstakse rahalist tasu, välja arvatud direktorid, kelle ainus ametiülesanne on olla direktor, ning osalise tööajaga töötajad ja juhuslik tööjõud; |
| --- | --- |

—

töötaja — üksikisik, kaasa arvatud direktorid, kellele maksti või makstakse rahalist tasu, välja arvatud direktorid, kelle ainus ametiülesanne on olla direktor, ning osalise tööajaga töötajad ja juhuslik tööjõud;

| — | Gibraltaris töötav — Gibraltaris töötav töötaja, kes teeb tööd Gibraltaris või Gibraltarist või kelle ajutine elukoht on Gibraltaris. |
| --- | --- |

—

Gibraltaris töötav — Gibraltaris töötav töötaja, kes teeb tööd Gibraltaris või Gibraltarist või kelle ajutine elukoht on Gibraltaris.

| (11) | Gibraltari valitsus kehtestab üksikasjalikud maksude vältimise vastased eeskirjad, mille eesmärk on kõrvaldada igasugune kuritarvitamise võimalus. See tähendab “töötajana käsitlemise” mõiste kasutuselevõtmist ja väljaspool Gibraltarit tegutseda võivaid töötajaid käsitlevate eeskirjade kehtestamist. Mõistete “töötajad” ja “Gibraltaris töötav” tähenduse kombineeritud mõju peab hõlmama olulise osa füüsiliselt Gibraltaris olevatest töötajatest. Ühendkuningriigi andmete kohaselt on Gibraltaris kokku 14 000 töötajat, 10 100 inimest töötavad erasektoris. |
| --- | --- |

(11)

Gibraltari valitsus kehtestab üksikasjalikud maksude vältimise vastased eeskirjad, mille eesmärk on kõrvaldada igasugune kuritarvitamise võimalus. See tähendab “töötajana käsitlemise” mõiste kasutuselevõtmist ja väljaspool Gibraltarit tegutseda võivaid töötajaid käsitlevate eeskirjade kehtestamist. Mõistete “töötajad” ja “Gibraltaris töötav” tähenduse kombineeritud mõju peab hõlmama olulise osa füüsiliselt Gibraltaris olevatest töötajatest. Ühendkuningriigi andmete kohaselt on Gibraltaris kokku 14 000 töötajat, 10 100 inimest töötavad erasektoris.

| (12) | Kõik Gibraltaris ärieesmärkidel vara kasutavad ettevõtted maksavad ärivara kasutusmaksu määraga, mis on võrdne nende maksukohustuse osaga Gibraltaris vara eest makstava maksu üldistest määradest (praegu arvatakse kõnealuseks määraks 100 %). |
| --- | --- |

(12)

Kõik Gibraltaris ärieesmärkidel vara kasutavad ettevõtted maksavad ärivara kasutusmaksu määraga, mis on võrdne nende maksukohustuse osaga Gibraltaris vara eest makstava maksu üldistest määradest (praegu arvatakse kõnealuseks määraks 100 %).

| (13) | Palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustuse ülempiir on 15 % kasumist. Seega maksavad ettevõtted palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu vaid kasumi teenimise korral, kuid see summa ei ületa 15 % kasumist. |
| --- | --- |

(13)

Palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustuse ülempiir on 15 % kasumist. Seega maksavad ettevõtted palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu vaid kasumi teenimise korral, kuid see summa ei ületa 15 % kasumist.

| (14) | Suur osa Gibraltari ettevõtteid maksavad üksnes palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu. Gibraltari valitsuse sõnade kohaselt ei ole võimalik hinnata Gibraltari ettevõtete arvu, kelle palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustus ületab 15 % kasumist ja kes selle kehtestatud piiri tõttu maksavad maksu määraga 15 % kasumist, kuna see arv erineb aastate lõikes ja sõltub iga üksiku ettevõtte eriomasest olukorrast. |
| --- | --- |

(14)

Suur osa Gibraltari ettevõtteid maksavad üksnes palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu. Gibraltari valitsuse sõnade kohaselt ei ole võimalik hinnata Gibraltari ettevõtete arvu, kelle palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustus ületab 15 % kasumist ja kes selle kehtestatud piiri tõttu maksavad maksu määraga 15 % kasumist, kuna see arv erineb aastate lõikes ja sõltub iga üksiku ettevõtte eriomasest olukorrast.

| (15) | Gibraltari valitsus asendab praegu Gibraltaris ettevõtete makstavad tasud (suurusega umbes 40 naelsterlingit aastas) kõikide Gibraltari ettevõtete suhtes kohaldatava registreerimistasuga, mis oleks tulu mittesaavate ettevõtete puhul 150 naelsterlingit aastas ja tulu saavate ettevõtete puhul 300 naelsterlingit aastas. |
| --- | --- |

(15)

Gibraltari valitsus asendab praegu Gibraltaris ettevõtete makstavad tasud (suurusega umbes 40 naelsterlingit aastas) kõikide Gibraltari ettevõtete suhtes kohaldatava registreerimistasuga, mis oleks tulu mittesaavate ettevõtete puhul 150 naelsterlingit aastas ja tulu saavate ettevõtete puhul 300 naelsterlingit aastas.

| (16) | Teatavate määratud tegevusalade, täpsemalt finants- ja kommunaalteenuste suhtes kohaldatakse nendel tegevusaladel teenitud kasumi suhtes täiendavat lisa- või karistusmaksu. Vastavaid lisamakse kohaldatakse ainult kasumite suhtes, mida on võimalik seostada kõnealuste määratletud tegevusaladega. Ühendkuningriigi hinnangul peavad umbes 29 000-st Gibraltari ettevõttest 179 maksma lisamaksu finantsteenuste eest ja 23 kommunaalteenuste eest. |
| --- | --- |

(16)

Teatavate määratud tegevusalade, täpsemalt finants- ja kommunaalteenuste suhtes kohaldatakse nendel tegevusaladel teenitud kasumi suhtes täiendavat lisa- või karistusmaksu. Vastavaid lisamakse kohaldatakse ainult kasumite suhtes, mida on võimalik seostada kõnealuste määratletud tegevusaladega. Ühendkuningriigi hinnangul peavad umbes 29 000-st Gibraltari ettevõttest 179 maksma lisamaksu finantsteenuste eest ja 23 kommunaalteenuste eest.

| (17) | Mõiste “finantsteenuseid osutav ettevõte” hõlmab muuhulgas:






  — | krediidiasutusi; |
| --- | --- | --- |

(17)

Mõiste “finantsteenuseid osutav ettevõte” hõlmab muuhulgas:

—

krediidiasutusi;

| — | laenuandjast finantseerimisasutusi; |
| --- | --- |

—

laenuandjast finantseerimisasutusi;

| — | investeerimisühinguid, -diilereid, -maaklereid, -nõustajaid või -juhte; |
| --- | --- |

—

investeerimisühinguid, -diilereid, -maaklereid, -nõustajaid või -juhte;

| — | elukindlustuse ja kollektiivsete investeerimise skeemide vahendajaid; |
| --- | --- |

—

elukindlustuse ja kollektiivsete investeerimise skeemide vahendajaid;

| — | kollektiivsete investeerimise skeemide operaatoreid või haldureid; |
| --- | --- |

—

kollektiivsete investeerimise skeemide operaatoreid või haldureid;

| — | kindlustusmaaklereid, -agente või -juhte; |
| --- | --- |

—

kindlustusmaaklereid, -agente või -juhte;

| — | professionaale haldureid; |
| --- | --- |

—

professionaale haldureid;

| — | ettevõtete juhte; |
| --- | --- |

—

ettevõtete juhte;

| — | valuutavahetuskontoreid; |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskontoreid;

| — | audiitoreid. |
| --- | --- |

—

audiitoreid.

Finantsteenuste mõiste hõlmab ka ettevõtteid, mis nõustavad või pakuvad teenuseid rahanduse, õiguse, maksunduse või raamatupidamise alal.

| (18) | Mõiste “kommunaalteenused” hõlmab teenuste osutamist ning seadmete või ruumide pakkumist järgmistele valdkondadele:






  — | telekommunikatsioon (telefonside, faksiteenused, andmeside ja -ülekanne, tagasihelistamis- ja edasisuunamisteenused); |
| --- | --- | --- |

(18)

Mõiste “kommunaalteenused” hõlmab teenuste osutamist ning seadmete või ruumide pakkumist järgmistele valdkondadele:

—

telekommunikatsioon (telefonside, faksiteenused, andmeside ja -ülekanne, tagasihelistamis- ja edasisuunamisteenused);

| — | elekter (tootmine, jaotamine ja tarnimine); |
| --- | --- |

—

elekter (tootmine, jaotamine ja tarnimine);

| — | vesi (tootmine, import/eksport, joogivee või soolase vee tarnimine); |
| --- | --- |

—

vesi (tootmine, import/eksport, joogivee või soolase vee tarnimine);

| — | reovesi (kanalisatsioonitorude pakkumine, käitamine, juhtimine, hooldus, parandus, asendamine, modifitseerimine, renoveerimine, uuendamine ja reovee puhastamine/käitlemine); |
| --- | --- |

—

reovesi (kanalisatsioonitorude pakkumine, käitamine, juhtimine, hooldus, parandus, asendamine, modifitseerimine, renoveerimine, uuendamine ja reovee puhastamine/käitlemine);

| — | nafta (kütteõli kogumine, tootmine, import/eksport, käitlemise parendamine, pumpamine, ladustamine, jaotamine ja tarne). |
| --- | --- |

—

nafta (kütteõli kogumine, tootmine, import/eksport, käitlemise parendamine, pumpamine, ladustamine, jaotamine ja tarne).

| (19) | Lisaks palgafondimaksule ja varamaksudele peavad finantsteenuseid osutavad ettevõtted maksma finantsteenustest saadud kasumist lisamaksu suurusega 8 % kasumist (arvutatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandarditele). Finantsteenuseid osutavate ettevõtete kogu aastase palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja lisamaksu kohustusele määratakse üldpiir suurusega 15 % kasumist. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks palgafondimaksule ja varamaksudele peavad finantsteenuseid osutavad ettevõtted maksma finantsteenustest saadud kasumist lisamaksu suurusega 8 % kasumist (arvutatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandarditele). Finantsteenuseid osutavate ettevõtete kogu aastase palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja lisamaksu kohustusele määratakse üldpiir suurusega 15 % kasumist.

| (20) | Lisaks palgafondimaksule ja varamaksudele peavad kommunaalettevõtted maksma kommunaalteenustest saadud kasumist lisamaksu suurusega 35 % kasumist (arvutatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandarditele). Sellised ettevõtted tohivad palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu arvata maha oma lisamaksu kohustusest. Kuigi kommunaalettevõtete aastasele palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustusele määratakse samuti üldpiir suurusega 15 % kasumist, tagab kommunaalteenuste lisamaks selle, et nende ettevõtete makstav maks on alati 35 % kasumist. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks palgafondimaksule ja varamaksudele peavad kommunaalettevõtted maksma kommunaalteenustest saadud kasumist lisamaksu suurusega 35 % kasumist (arvutatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandarditele). Sellised ettevõtted tohivad palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu arvata maha oma lisamaksu kohustusest. Kuigi kommunaalettevõtete aastasele palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustusele määratakse samuti üldpiir suurusega 15 % kasumist, tagab kommunaalteenuste lisamaks selle, et nende ettevõtete makstav maks on alati 35 % kasumist.

| (21) | Lisamaksude kohustus määratakse asjakohastele tegevusaladele tuginedes. Finants- ja kommunaalteenuste suhtes kehtib üks ja sama kord. Seetõttu kehtib nn hübriidettevõtte suhtes järgmine kord:






  — | kommunaalteenuste ja üldise tegevusega tegelevad ettevõtted peavad oma kommunaalteenustest saadud kasumilt maksma maksu 35 %; |
| --- | --- | --- |

(21)

Lisamaksude kohustus määratakse asjakohastele tegevusaladele tuginedes. Finants- ja kommunaalteenuste suhtes kehtib üks ja sama kord. Seetõttu kehtib nn hübriidettevõtte suhtes järgmine kord:

—

kommunaalteenuste ja üldise tegevusega tegelevad ettevõtted peavad oma kommunaalteenustest saadud kasumilt maksma maksu 35 %;

| — | finantsteenuste ja üldise tegevusega tegelevad ettevõtted peavad oma finantsteenustest saadud kasumilt maksma maksu 8 %; |
| --- | --- |

—

finantsteenuste ja üldise tegevusega tegelevad ettevõtted peavad oma finantsteenustest saadud kasumilt maksma maksu 8 %;

| — | kommunaal- ja finantsteenustega tegelevad ettevõtted peavad oma kommunaalteenustest saadud kasumilt maksma maksu 35 % ja finantsteenustest saadud kasumilt 8 %. |
| --- | --- |

—

kommunaal- ja finantsteenustega tegelevad ettevõtted peavad oma kommunaalteenustest saadud kasumilt maksma maksu 35 % ja finantsteenustest saadud kasumilt 8 %.

| (22) | Samasugune eristamine kehtib teenimata kasumi puhul, eriti igasuguse kasumi puhul, mida hübriidettevõte teenib rendilt, kasutustasudelt, lisatasudelt või muudelt Gibraltari kinnisvaralt saadud tuludelt, dividendidelt, intressidelt või hinnasoodustustelt. Kõnealust teenimata kasumit maksustatakse 8 % või 35 % lisamaksuga vastavalt sellele, millise protsendi ettevõtte teenitud kogukasumist või -tuludest moodustavad finants- või kommunaalteenustest saadud kasumid ja tulud. |
| --- | --- |

(22)

Samasugune eristamine kehtib teenimata kasumi puhul, eriti igasuguse kasumi puhul, mida hübriidettevõte teenib rendilt, kasutustasudelt, lisatasudelt või muudelt Gibraltari kinnisvaralt saadud tuludelt, dividendidelt, intressidelt või hinnasoodustustelt. Kõnealust teenimata kasumit maksustatakse 8 % või 35 % lisamaksuga vastavalt sellele, millise protsendi ettevõtte teenitud kogukasumist või -tuludest moodustavad finants- või kommunaalteenustest saadud kasumid ja tulud.

| (23) | Maksumäärade seadluse järgi on teatavad tööruumid maksuvabad. Nende maksuvabade tööruumide hulka kuuluvad kohtud, kirikud, surnuaiad, avalikud aiad, inimasustuseta sõjaväerajatised, tsiviilkaitserajatised, tuletornid ja Gibraltari Muuseum. Niisiis vabastatakse sellised tööruumid täiendavast maksust, ärivara kasutusmaksust. Gibraltari ametivõimud võivad vabastada ka üldistest maksudest või neid makse vähendada, kui see on “Gibraltari arengu huvides”. |
| --- | --- |

(23)

Maksumäärade seadluse järgi on teatavad tööruumid maksuvabad. Nende maksuvabade tööruumide hulka kuuluvad kohtud, kirikud, surnuaiad, avalikud aiad, inimasustuseta sõjaväerajatised, tsiviilkaitserajatised, tuletornid ja Gibraltari Muuseum. Niisiis vabastatakse sellised tööruumid täiendavast maksust, ärivara kasutusmaksust. Gibraltari ametivõimud võivad vabastada ka üldistest maksudest või neid makse vähendada, kui see on “Gibraltari arengu huvides”.

| (24) | Nii ettevõtete (palgafondimaksu) seadlus kui ettevõtete (määratud tegevusalade maksustamise) seadlus kehtestavad kasumi või tulude arvutamise korra. See kord on vajalik, et kohaldada palgafondimaksu kohustuse puhul piiri suurusega 15 % kasumist ja määrata kindlaks finantsteenuste ja -tegevuste lisamaksu kohustus. Kasumi suurust arvutatakse Ühendkuningriigi raamatupidamisstandardite alusel, mida on Gibraltari atesteeritud ja diplomeeritud raamatupidamisorganite ühing (Gibraltar Society of Chartered and Certified Accountancy Bodies) Gibraltari tarbeks kohandanud. |
| --- | --- |

(24)

Nii ettevõtete (palgafondimaksu) seadlus kui ettevõtete (määratud tegevusalade maksustamise) seadlus kehtestavad kasumi või tulude arvutamise korra. See kord on vajalik, et kohaldada palgafondimaksu kohustuse puhul piiri suurusega 15 % kasumist ja määrata kindlaks finantsteenuste ja -tegevuste lisamaksu kohustus. Kasumi suurust arvutatakse Ühendkuningriigi raamatupidamisstandardite alusel, mida on Gibraltari atesteeritud ja diplomeeritud raamatupidamisorganite ühing (Gibraltar Society of Chartered and Certified Accountancy Bodies) Gibraltari tarbeks kohandanud.

| (25) | Kasumi suuruse arvutamisel ei arvestata kapitalitulusid ega -kulusid. |
| --- | --- |

(25)

Kasumi suuruse arvutamisel ei arvestata kapitalitulusid ega -kulusid.

| (26) | Kasumi suuruse arvutamisel arvatakse maha muuhulgas järgmised kapitalipaigutused:






  — | 4 % aastas teatavate meelelahutuskeskuste, tehaste, vabrikute ja muude tööruumide suhtes; |
| --- | --- | --- |

(26)

Kasumi suuruse arvutamisel arvatakse maha muuhulgas järgmised kapitalipaigutused:

—

4 % aastas teatavate meelelahutuskeskuste, tehaste, vabrikute ja muude tööruumide suhtes;

| — | masinate ja seadmete osas kuni 30 000 naelsterlingit kulutuse tegemise esimesel aastal (kuni 50 000 naelsterlingit arvutiseadmete korral) ja järgmistel aastatel 33 1/3 % järelejäänud summast. |
| --- | --- |

—

masinate ja seadmete osas kuni 30 000 naelsterlingit kulutuse tegemise esimesel aastal (kuni 50 000 naelsterlingit arvutiseadmete korral) ja järgmistel aastatel 33 1/3 % järelejäänud summast.

| (27) | Vastuseks ametliku riigiabi uurimismenetluse algatamisele tegi Gibraltari valitsus maksureformi ettepanekutesse järgmised muudatused. |
| --- | --- |

(27)

Vastuseks ametliku riigiabi uurimismenetluse algatamisele tegi Gibraltari valitsus maksureformi ettepanekutesse järgmised muudatused.

| (28) | Jäetakse välja sätted, mis määraksid palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja, kui seda kohaldatakse, ka finantsteenuste 8 %lise lisamaksu piiriks 500 000 naelsterlingit. Summaarse maksupiiri kaotamisega kaasneb finantsteenuseid osutavate ettevõtete lisamaksu määra langetamine 8 %lt kasumist ühtsele, kuid veel kindlaksmääramata tasemele vahemikus 4 — 6 %. |
| --- | --- |

(28)

Jäetakse välja sätted, mis määraksid palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja, kui seda kohaldatakse, ka finantsteenuste 8 %lise lisamaksu piiriks 500 000 naelsterlingit. Summaarse maksupiiri kaotamisega kaasneb finantsteenuseid osutavate ettevõtete lisamaksu määra langetamine 8 %lt kasumist ühtsele, kuid veel kindlaksmääramata tasemele vahemikus 4 — 6 %.

| (29) | Sätted, mis vabastaksid Gibraltari Upper Rock'i teatavad tööruumid maksude arvutamisel aluseks võtmisest (ja seega ka ärivara kasutusmaksust), on jäetud välja. |
| --- | --- |

(29)

Sätted, mis vabastaksid Gibraltari Upper Rock'i teatavad tööruumid maksude arvutamisel aluseks võtmisest (ja seega ka ärivara kasutusmaksust), on jäetud välja.

| (30) | Välja on jäetud sätted, mis võimaldaksid kasumi suuruse arvutamisel mitte arvestada järgmisi tulusid:






  — | mis tahes maksustatava ettevõtte intressid, mida saadi Gibraltari majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise arengukavasse tehtud investeeringu rahastamise eesmärgil mõnele isikule antud laenult, kui sellise laenu tingimused on sel eesmärgil Gibraltari ametivõimude poolt kirjalikult heakskiidetud; |
| --- | --- | --- |

(30)

Välja on jäetud sätted, mis võimaldaksid kasumi suuruse arvutamisel mitte arvestada järgmisi tulusid:

—

mis tahes maksustatava ettevõtte intressid, mida saadi Gibraltari majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise arengukavasse tehtud investeeringu rahastamise eesmärgil mõnele isikule antud laenult, kui sellise laenu tingimused on sel eesmärgil Gibraltari ametivõimude poolt kirjalikult heakskiidetud;

| — | konsolideeritud fondist (st Gibraltari riigikassast — Consolidated Fund) antud mis tahes laenu intressid alates Gibraltari ametivõimude kinnituses täpsustatud kuupäevast ja seal nimetatud ulatuses maksmisele kuuluvad laenuintressid. |
| --- | --- |

—

konsolideeritud fondist (st Gibraltari riigikassast — Consolidated Fund) antud mis tahes laenu intressid alates Gibraltari ametivõimude kinnituses täpsustatud kuupäevast ja seal nimetatud ulatuses maksmisele kuuluvad laenuintressid.

III.   MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

| (31) | Komisjon leidis Ühendkuningriigi teatises esitatud teabe hindamisel, et mitmed reformi ettepanekute omadused annavad eelisseisundi Gibraltari ettevõtetele. Eriti:






  — | annab kogu süsteem Gibraltari ettevõtetele eelisseisundi võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega (piirkondlik selektiivsus); |
| --- | --- | --- |

(31)

Komisjon leidis Ühendkuningriigi teatises esitatud teabe hindamisel, et mitmed reformi ettepanekute omadused annavad eelisseisundi Gibraltari ettevõtetele. Eriti:

—

annab kogu süsteem Gibraltari ettevõtetele eelisseisundi võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega (piirkondlik selektiivsus);

| — | annab kasumi teenimise nõue enne palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustuse tekkimist eelisseisundi kahjumlikele ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

annab kasumi teenimise nõue enne palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohustuse tekkimist eelisseisundi kahjumlikele ettevõtetele;

| — | annab palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu 15 %ne kasumil põhinev piir eelisseisundi nendele ettevõtetele, kelle suhtes seda kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

annab palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu 15 %ne kasumil põhinev piir eelisseisundi nendele ettevõtetele, kelle suhtes seda kohaldatakse;

| — | annab palgafondimaksu ja varamaksude kohustuse summaarne piir suurusega 500 000 naelsterlingit eelisseisundi nendele ettevõtetele, kelle suhtes seda kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

annab palgafondimaksu ja varamaksude kohustuse summaarne piir suurusega 500 000 naelsterlingit eelisseisundi nendele ettevõtetele, kelle suhtes seda kohaldatakse;

| — | põhjustavad riigiabi reformi mõned tehnilised omadused (teatav vabastus maksudest/ärivara kasutusmaksust ning teatava kindla intressitulu mittearvestamine kasumi suuruse arvutamisel). |
| --- | --- |

—

põhjustavad riigiabi reformi mõned tehnilised omadused (teatav vabastus maksudest/ärivara kasutusmaksust ning teatava kindla intressitulu mittearvestamine kasumi suuruse arvutamisel).

| (32) | Komisjon leidis ka, et neid eeliseid antaks riiklikest vahenditest, need mõjutaksid liikmesriikidevahelist kaubandust ja oleksid selektiivsed. Komisjon leidis ka, et ei kohaldata ühtegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud riigiabi üldise keelustamise eranditest. Neil põhjustel kahtles komisjon meetmete kokkusobivuses ühisturuga ja seetõttu otsustas ta algatada ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon leidis ka, et neid eeliseid antaks riiklikest vahenditest, need mõjutaksid liikmesriikidevahelist kaubandust ja oleksid selektiivsed. Komisjon leidis ka, et ei kohaldata ühtegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud riigiabi üldise keelustamise eranditest. Neil põhjustel kahtles komisjon meetmete kokkusobivuses ühisturuga ja seetõttu otsustas ta algatada ametliku uurimismenetluse.

IV.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

| (33) | Ühendkuningriigi märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(33)

Ühendkuningriigi märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (34) | Komisjoni vastulaused reformi ettepanekutele, mis esitati ametliku riigiabi uurimismenetluse algatamise otsuses, on jagatud kuude rubriiki, mis põhinevad järgmistel eripäradel:






  — | asjaolul, et ettevõtted on maksukohustuslased vaid juhul, kui nad teenivad kasumit, annaks eelisseisundi kahjumlikele ettevõtetele võrreldes kasumlikega; |
| --- | --- | --- |

(34)

Komisjoni vastulaused reformi ettepanekutele, mis esitati ametliku riigiabi uurimismenetluse algatamise otsuses, on jagatud kuude rubriiki, mis põhinevad järgmistel eripäradel:

—

asjaolul, et ettevõtted on maksukohustuslased vaid juhul, kui nad teenivad kasumit, annaks eelisseisundi kahjumlikele ettevõtetele võrreldes kasumlikega;

| — | 15 %se kasumil põhineva piiri rakendamine soodustaks ettevõtteid, mille suhtes seda kohaldatakse, alandades nende palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja kohaldatavuse korral ka finantsteenuste lisamaksu kohustust; |
| --- | --- |

—

15 %se kasumil põhineva piiri rakendamine soodustaks ettevõtteid, mille suhtes seda kohaldatakse, alandades nende palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja kohaldatavuse korral ka finantsteenuste lisamaksu kohustust;

| — | 500 000 naelsterlingi suuruse summaarse piiri rakendamine soodustaks ettevõtteid, mille suhtes seda kohaldatakse, alandades nende palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja kohaldatavuse korral ka finantsteenuste lisamaksu kohustust; |
| --- | --- |

—

500 000 naelsterlingi suuruse summaarse piiri rakendamine soodustaks ettevõtteid, mille suhtes seda kohaldatakse, alandades nende palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja kohaldatavuse korral ka finantsteenuste lisamaksu kohustust;

| — | Upper Rock'i teatavate äripindade vabastamine maksudest annab maksusoodustuse selliseid äriruume kasutavatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

Upper Rock'i teatavate äripindade vabastamine maksudest annab maksusoodustuse selliseid äriruume kasutavatele ettevõtetele;

| — | kaks sätet, mis jätavad teatavad laenuintressid välja kasumi suuruse arvutamisest seoses ettevõtte tulumaksu korraga, annavad eelisseisundi teatavatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

kaks sätet, mis jätavad teatavad laenuintressid välja kasumi suuruse arvutamisest seoses ettevõtte tulumaksu korraga, annavad eelisseisundi teatavatele ettevõtetele;

| — | mitmed kavandatud maksusüsteemi omadused põhjustavad Gibraltari ettevõtetele võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega madalama maksukoorma ja seetõttu annavad Gibraltari ettevõtetele eelisseisundi (nn piirkondlik erisus). |
| --- | --- |

—

mitmed kavandatud maksusüsteemi omadused põhjustavad Gibraltari ettevõtetele võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega madalama maksukoorma ja seetõttu annavad Gibraltari ettevõtetele eelisseisundi (nn piirkondlik erisus).

| (35) | Ei Ühendkuningriik ega Gibraltari valitsus ei jaga komisjoni kahtlusi reformide teatavate osade võimalike riigiabile omaste tunnuste kohta. Siiski, sõltumata sellest, kas esialgsed reformi ettepanekud sisaldavad mingisuguseid riigiabi osi, Gibraltari valitsus:






  — | jätab 500 000 naelsterlingi suuruse piiri kavandatud uuest maksusüsteemist välja; |
| --- | --- | --- |

(35)

Ei Ühendkuningriik ega Gibraltari valitsus ei jaga komisjoni kahtlusi reformide teatavate osade võimalike riigiabile omaste tunnuste kohta. Siiski, sõltumata sellest, kas esialgsed reformi ettepanekud sisaldavad mingisuguseid riigiabi osi, Gibraltari valitsus:

—

jätab 500 000 naelsterlingi suuruse piiri kavandatud uuest maksusüsteemist välja;

| — | jätab välja Gibraltari Upper Rock'i teatavate tööruumide maksuvabastuse (ja seega ka ärivara kasutusmaksu vabastuse); |
| --- | --- |

—

jätab välja Gibraltari Upper Rock'i teatavate tööruumide maksuvabastuse (ja seega ka ärivara kasutusmaksu vabastuse);

| — | jätab välja sätte, mis jätab teatava intressitulu välja kasumi suuruse arvutamisest. |
| --- | --- |

—

jätab välja sätte, mis jätab teatava intressitulu välja kasumi suuruse arvutamisest.

| (36) | Kolm ülejäänud vastulauset ei ole seotud riigiabiga. |
| --- | --- |

(36)

Kolm ülejäänud vastulauset ei ole seotud riigiabiga.

| (37) | Kasumi mitteteenimise korral maksukohustuse puudumine ei põhjusta selektiivsust. See on tõsi, et ei palgafondimaksu ega ärivara kasutusmaksu ei tule maksta juhul, kui maksumaksjast ettevõttel ei ole kasumit. Kasum on kohustuse eeltingimus. Kuid see ei ole maksubaas. See on kõnealuse maksu kohustusele eelnev tingimus. See on loomulik, sest kasumit mitteteeniva ettevõtte maksustamisel muutub maks ettevõtte kapitalimaksuks. Vastupidiselt komisjoni väitele ei ole palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu nn rakendusjuhuks kasum. Rakendusjuhuks on tööjõu ja vara tulutoov kasutus. See ei tähenda, et palgafond või ärivara kasutamine oleksid teisejärgulised tegurid. Kavandatud süsteemi loogika on kahene — töösuhe ja vara kasutamine on maksubaas, samas kui kasumlikkus on maksukohustuse puhul esmane kvantitatiivne künnis. Nii maksubaas kui ka kvantitatiivne piirmäär on üldise laadiga, kohaldatavad kõikide ettevõtete suhtes ühel ja samal viisil sõltumata nende suurusest või tegevusvaldkonnast. |
| --- | --- |

(37)

Kasumi mitteteenimise korral maksukohustuse puudumine ei põhjusta selektiivsust. See on tõsi, et ei palgafondimaksu ega ärivara kasutusmaksu ei tule maksta juhul, kui maksumaksjast ettevõttel ei ole kasumit. Kasum on kohustuse eeltingimus. Kuid see ei ole maksubaas. See on kõnealuse maksu kohustusele eelnev tingimus. See on loomulik, sest kasumit mitteteeniva ettevõtte maksustamisel muutub maks ettevõtte kapitalimaksuks. Vastupidiselt komisjoni väitele ei ole palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu nn rakendusjuhuks kasum. Rakendusjuhuks on tööjõu ja vara tulutoov kasutus. See ei tähenda, et palgafond või ärivara kasutamine oleksid teisejärgulised tegurid. Kavandatud süsteemi loogika on kahene — töösuhe ja vara kasutamine on maksubaas, samas kui kasumlikkus on maksukohustuse puhul esmane kvantitatiivne künnis. Nii maksubaas kui ka kvantitatiivne piirmäär on üldise laadiga, kohaldatavad kõikide ettevõtete suhtes ühel ja samal viisil sõltumata nende suurusest või tegevusvaldkonnast.

| (38) | Isegi kui kvantitatiivne piirmäär oleks selektiivne, tuleneb see kavandatud ettevõtte tulumaksu süsteemi olemusest ja loogikast, mille järgi ettevõtteid maksustatakse üksnes juhul, kui nad teenivad raha, millest maksu maksta. Komisjon ise nõustus teatise punktis 25 riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta ettevõtete otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (5) (edaspidi “teatis”), et selline selektiivsus on maksusüsteemi olemuse tõttu õigustatud. See kehtib nii maksusüsteemi osas, mis tugineb tööjõu ja vara tulutooval kasutamisele, kui ka “puhtalt” kasumile tugineva süsteemi osas, kus kasumit mitteteenivaid ettevõtteid ei maksustata. Seda ei saa võrrelda sotsiaalkindlustusmaksetega, sest neil on erinev, ettevõtte kasumlikkusest sõltumatu eesmärk. |
| --- | --- |

(38)

Isegi kui kvantitatiivne piirmäär oleks selektiivne, tuleneb see kavandatud ettevõtte tulumaksu süsteemi olemusest ja loogikast, mille järgi ettevõtteid maksustatakse üksnes juhul, kui nad teenivad raha, millest maksu maksta. Komisjon ise nõustus teatise punktis 25 riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta ettevõtete otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (5) (edaspidi “teatis”), et selline selektiivsus on maksusüsteemi olemuse tõttu õigustatud. See kehtib nii maksusüsteemi osas, mis tugineb tööjõu ja vara tulutooval kasutamisele, kui ka “puhtalt” kasumile tugineva süsteemi osas, kus kasumit mitteteenivaid ettevõtteid ei maksustata. Seda ei saa võrrelda sotsiaalkindlustusmaksetega, sest neil on erinev, ettevõtte kasumlikkusest sõltumatu eesmärk.

| (39) | Kavandatud piirmäär ei ole selektiivne. Et maksumeetmel oleks riigiabile omased tunnused, peaks maksumeede olema selektiivne, eelistades teatavaid ettevõtteid ja/või sektoreid teistele. 15 %lise piiri kohaldamine sõltub kasumi ja töötajate arvu vahelisest suhtest asjaomasel aastal. Sellest saavad suurusest ja majandussektorist olenemata võimalusel kasu kõik ettevõtted, mis saavutavad asjaomasel aastal selle kasumi ja palgafondi suhte taseme. Ettevõtete konkreetset rühma, kelle suhtes kohaldatakse maksukohustuse piirangut, ei saa määratleda ja igal juhul muutub see rühm aastate lõikes. Seda korda kohaldatakse ja see on kättesaadav kõikidele Gibraltari ettevõtetele. Komisjon ise selgitas teatise punktis 14, et asjaolu, et mõned ettevõtted või mõned sektorid saavad maksumeetmetest rohkem kasu kui teised, ei tähenda tingimata, et see meede kuulub riigiabi eeskirjade alla. |
| --- | --- |

(39)

Kavandatud piirmäär ei ole selektiivne. Et maksumeetmel oleks riigiabile omased tunnused, peaks maksumeede olema selektiivne, eelistades teatavaid ettevõtteid ja/või sektoreid teistele. 15 %lise piiri kohaldamine sõltub kasumi ja töötajate arvu vahelisest suhtest asjaomasel aastal. Sellest saavad suurusest ja majandussektorist olenemata võimalusel kasu kõik ettevõtted, mis saavutavad asjaomasel aastal selle kasumi ja palgafondi suhte taseme. Ettevõtete konkreetset rühma, kelle suhtes kohaldatakse maksukohustuse piirangut, ei saa määratleda ja igal juhul muutub see rühm aastate lõikes. Seda korda kohaldatakse ja see on kättesaadav kõikidele Gibraltari ettevõtetele. Komisjon ise selgitas teatise punktis 14, et asjaolu, et mõned ettevõtted või mõned sektorid saavad maksumeetmetest rohkem kasu kui teised, ei tähenda tingimata, et see meede kuulub riigiabi eeskirjade alla.

| (40) | Gibraltari valitsus on kavandanud üldise maksusüsteemi, mis põhineb lihtsatel teguritel nagu vara ja palgafond kui ka kasumlikkuse olemasolu. Samaaegselt otsustas ta, et soovib maksu kohaldada regressiivselt. Seega on kaks maksude rühma, mis põhinevad kogukasumil. Kui maksusumma on alla 15 % kogukasumist, tuleb maksu maksta täies ulatuses. Kui maksusumma ületab 15 % kogukasumist, kohaldatakse ületava osa suhtes nullmäära. Selline otsus on ka täielikult kooskõlas Gibraltari valitsuse vabadusega töötada välja oma maksukord ilma riigiabi eeskirju kaasamata. |
| --- | --- |

(40)

Gibraltari valitsus on kavandanud üldise maksusüsteemi, mis põhineb lihtsatel teguritel nagu vara ja palgafond kui ka kasumlikkuse olemasolu. Samaaegselt otsustas ta, et soovib maksu kohaldada regressiivselt. Seega on kaks maksude rühma, mis põhinevad kogukasumil. Kui maksusumma on alla 15 % kogukasumist, tuleb maksu maksta täies ulatuses. Kui maksusumma ületab 15 % kogukasumist, kohaldatakse ületava osa suhtes nullmäära. Selline otsus on ka täielikult kooskõlas Gibraltari valitsuse vabadusega töötada välja oma maksukord ilma riigiabi eeskirju kaasamata.

| (41) | Gibraltari valitsus soovib uue süsteemiga piirata ettevõtete maksimaalset maksusummat. Kui erinevatel “rühmadel” on erinevad maksumäärad (kui maksubaas on suuruselt erinev), siis on üks maksumäär alati teisest väiksem ja seetõttu soodustab mõnes mõttes maksumaksjaid, kellel on õnne või kes suudavad oma tööd vastavalt korraldada, et maksta madalamate maksumäärade alusel. Kuid see ei kuulu riigiabi määratluse alla. |
| --- | --- |

(41)

Gibraltari valitsus soovib uue süsteemiga piirata ettevõtete maksimaalset maksusummat. Kui erinevatel “rühmadel” on erinevad maksumäärad (kui maksubaas on suuruselt erinev), siis on üks maksumäär alati teisest väiksem ja seetõttu soodustab mõnes mõttes maksumaksjaid, kellel on õnne või kes suudavad oma tööd vastavalt korraldada, et maksta madalamate maksumäärade alusel. Kuid see ei kuulu riigiabi määratluse alla.

| (42) | Isegi kui 15 %ne piir annab konkreetse eelisseisundi ettevõtetele, mille suhtes seda kohaldatakse, õigustaks sellist piiri ikkagi selle süsteemi olemus või üldplaan, mille osa ta on. Kõik Gibraltari otsesed maksud peavad leidma optimaalse tasakaalu maksutulu maksimeerimise ja üksiku maksumaksja maksimaalse kohustuse piiramise vahel, nii et see kohustus ei ületaks tema maksuvõimet. Seetõttu võib olla vajalik muuta otsesed maksud mõnel tasemel regressiivseks. Mõningane selline piiramine on vajalik Gibraltari majanduse konkreetse olukorra, näiteks tema piiratud geograafia ja tööjõu tõttu. Gibraltari majandus on väike ning erinevate jurisdiktsioonide vahelise loomuliku ja ausa maksukonkurentsi põhjustatud šokid haavavad teda rohkem kui enamikku teisi. Ettevõtetel ei ole suurest liikmesriigist võib-olla võimalik lahkuda nii lihtsalt, kui nad saavad lahkuda sellisest väikesest majanduskeskkonnast nagu Gibraltar. Kui maksubaasi suhtes ei kohaldata kvantitatiivseid piirmäärasid, siis võivad turuhindade kõikumised ohustada mis tahes maksusüsteemi peamist eesmärki — tagada riigi kulude katmiseks vajalikud tulud. |
| --- | --- |

(42)

Isegi kui 15 %ne piir annab konkreetse eelisseisundi ettevõtetele, mille suhtes seda kohaldatakse, õigustaks sellist piiri ikkagi selle süsteemi olemus või üldplaan, mille osa ta on. Kõik Gibraltari otsesed maksud peavad leidma optimaalse tasakaalu maksutulu maksimeerimise ja üksiku maksumaksja maksimaalse kohustuse piiramise vahel, nii et see kohustus ei ületaks tema maksuvõimet. Seetõttu võib olla vajalik muuta otsesed maksud mõnel tasemel regressiivseks. Mõningane selline piiramine on vajalik Gibraltari majanduse konkreetse olukorra, näiteks tema piiratud geograafia ja tööjõu tõttu. Gibraltari majandus on väike ning erinevate jurisdiktsioonide vahelise loomuliku ja ausa maksukonkurentsi põhjustatud šokid haavavad teda rohkem kui enamikku teisi. Ettevõtetel ei ole suurest liikmesriigist võib-olla võimalik lahkuda nii lihtsalt, kui nad saavad lahkuda sellisest väikesest majanduskeskkonnast nagu Gibraltar. Kui maksubaasi suhtes ei kohaldata kvantitatiivseid piirmäärasid, siis võivad turuhindade kõikumised ohustada mis tahes maksusüsteemi peamist eesmärki — tagada riigi kulude katmiseks vajalikud tulud.

| (43) | Tööjõud on Gibraltaris kasin maksustatav vara. Siiski ei saa tööjõumaks järgida sama progressiivsuse põhimõtet ja loogikat nagu kasumimaks. Tööjõumaks peab samaaegselt arvestama nii ettevõtte võimet luua maksustatavat tulu kui ka vajadust tagada tööjõu piisav stabiilsus. Arvestades majanduse ja ettevõtete kasumlikkuse tsüklilist laadi, võib regressiivse komponendita tööjõumaks tsüklilise turuhinna kõikumise või majanduslanguse ajal vallandada massilise vallandamise ning ebastabiilsuse. Kuna tegemist on väga väikese majanduskeskkonnaga, võivad üldisest majanduslikust kõikumisest põhjustatud juhuslikud variatsioonid avaldada Gibraltarile proportsionaalselt palju suuremat mõju kui suuremale majanduskeskkonnale. Seetõttu õigustab kavandatud palgafondimaksu süsteemi sisemine loogika palgafondi kohustuse piiramist seoses kasumiga. |
| --- | --- |

(43)

Tööjõud on Gibraltaris kasin maksustatav vara. Siiski ei saa tööjõumaks järgida sama progressiivsuse põhimõtet ja loogikat nagu kasumimaks. Tööjõumaks peab samaaegselt arvestama nii ettevõtte võimet luua maksustatavat tulu kui ka vajadust tagada tööjõu piisav stabiilsus. Arvestades majanduse ja ettevõtete kasumlikkuse tsüklilist laadi, võib regressiivse komponendita tööjõumaks tsüklilise turuhinna kõikumise või majanduslanguse ajal vallandada massilise vallandamise ning ebastabiilsuse. Kuna tegemist on väga väikese majanduskeskkonnaga, võivad üldisest majanduslikust kõikumisest põhjustatud juhuslikud variatsioonid avaldada Gibraltarile proportsionaalselt palju suuremat mõju kui suuremale majanduskeskkonnale. Seetõttu õigustab kavandatud palgafondimaksu süsteemi sisemine loogika palgafondi kohustuse piiramist seoses kasumiga.

| (44) | Vastupidiselt eelnevale on kommunaalettevõtete maksukohustus 35 % kasumist. Seda õigustavad süsteemi olemus ja loogika, sest tööjõu stabiilsuse tagab see, et kommunaalettevõtetel on tihe seos teeninduspiirkonnaga ja Gibraltari turu väiksuse otsese tagajärjena on neil loomulik monopoolne või poolmonopoolne seisund, mis muudab nad väga kasumlikeks. Seetõttu ei ole kommunaalettevõtete suhtes kohaldatava maksu puhul regressiivse komponendi kasutamiseks samasugust vajadust. |
| --- | --- |

(44)

Vastupidiselt eelnevale on kommunaalettevõtete maksukohustus 35 % kasumist. Seda õigustavad süsteemi olemus ja loogika, sest tööjõu stabiilsuse tagab see, et kommunaalettevõtetel on tihe seos teeninduspiirkonnaga ja Gibraltari turu väiksuse otsese tagajärjena on neil loomulik monopoolne või poolmonopoolne seisund, mis muudab nad väga kasumlikeks. Seetõttu ei ole kommunaalettevõtete suhtes kohaldatava maksu puhul regressiivse komponendi kasutamiseks samasugust vajadust.

| (45) | Ei ole õiguslikku alust väiteks, et kui ühes liikmesriigis eksisteerivad kaks eraldiseisvat täielikult autonoomset maksujurisdiktsiooni, siis saab kahe jurisdiktsiooni maksumäärasid võrrelda ja madalamat maksumäära käsitleda riigiabina lihtsalt seetõttu, et see on teisest maksumäärast madalam. See tähendaks, et riigiabi esineb alati, kui autonoomne piirkondlik maksuorgan, mis vastutab riiklike kulutuste juhtimise eest selles piirkonnas, otsustab demokraatlikult väljendatud avalikkuse eelistusele tuginedes vähendada kulutusi ja alandada makse. Seda teemat on arutanud kohtujurist, (6) kuid seda ei ole kunagi käsitlenud kohus, sest asjaomased kohtuasjad võeti tagasi. Ühes järjestikku esitatud Baski provintse käsitlenud kohtuasjadest väitis esimese astme kohus hiljuti, et vaidlustatud otsusel ei olnud mõju Álava pädevusele vastu võtta üldised, kogu piirkonna suhtes kohaldatavad maksumeetmed. (7) |
| --- | --- |

(45)

Ei ole õiguslikku alust väiteks, et kui ühes liikmesriigis eksisteerivad kaks eraldiseisvat täielikult autonoomset maksujurisdiktsiooni, siis saab kahe jurisdiktsiooni maksumäärasid võrrelda ja madalamat maksumäära käsitleda riigiabina lihtsalt seetõttu, et see on teisest maksumäärast madalam. See tähendaks, et riigiabi esineb alati, kui autonoomne piirkondlik maksuorgan, mis vastutab riiklike kulutuste juhtimise eest selles piirkonnas, otsustab demokraatlikult väljendatud avalikkuse eelistusele tuginedes vähendada kulutusi ja alandada makse. Seda teemat on arutanud kohtujurist, (6) kuid seda ei ole kunagi käsitlenud kohus, sest asjaomased kohtuasjad võeti tagasi. Ühes järjestikku esitatud Baski provintse käsitlenud kohtuasjadest väitis esimese astme kohus hiljuti, et vaidlustatud otsusel ei olnud mõju Álava pädevusele vastu võtta üldised, kogu piirkonna suhtes kohaldatavad maksumeetmed. (7)

| (46) | Sellised piirkondlikud erinevused autonoomsete jurisdiktsioonide vahel ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. Riigiabi meede esineb üksnes juhul, kui kasutatakse riiklikke ressursse tasumata jäänud maksu kaudu. Selline hinnang eeldab, et teatavale tegevusalale on üks kogu liikmesriigis kohaldatav maksumäär, mida ei saa maksustamise territoriaalse autonoomia puhul olla, vastandina maksumäärale, mis kehtestatakse ühetaolisena ja seejärel teisendatakse vastavalt asukohale. Sarnaselt tugineb selektiivse soodustuse analüüs eeldusel, et on olemas mingi maksutase, mida muidu kohaldataks teatava tegevusala suhtes asjaomasel territooriumil. |
| --- | --- |

(46)

Sellised piirkondlikud erinevused autonoomsete jurisdiktsioonide vahel ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. Riigiabi meede esineb üksnes juhul, kui kasutatakse riiklikke ressursse tasumata jäänud maksu kaudu. Selline hinnang eeldab, et teatavale tegevusalale on üks kogu liikmesriigis kohaldatav maksumäär, mida ei saa maksustamise territoriaalse autonoomia puhul olla, vastandina maksumäärale, mis kehtestatakse ühetaolisena ja seejärel teisendatakse vastavalt asukohale. Sarnaselt tugineb selektiivse soodustuse analüüs eeldusel, et on olemas mingi maksutase, mida muidu kohaldataks teatava tegevusala suhtes asjaomasel territooriumil.

| (47) | Riigiabi kui sellise kriteeriumid eeldavad, et oletatavat abi saab võrrelda ühtse või tavalise maksumääraga. Oletatav meede saab olla riigiabi üksnes juhul, kui see on teatavas mõttes erand või välistus standardist, mida muidu kohaldataks seda saava ettevõtte suhtes. “Abi” olemasolu üle otsustamisel ei saa õigeks võrdlusstandardiks olla maksumäär, mida oletatava abimeetme saaja suhtes ei kohaldataks — isegi siis mitte, kui kaotada sel hetkel rakendatav määr, mis on väidetavalt abi. Ainus võimalik võrdlusstandard selektiivsuse hindamiseks on maksuregulatsioon, mida muidu samas maksujurisdiktsioonis kohaldataks. Kui see kord töötatakse välja kohalikul tasandil nagu Gibraltaris, ei ole sellel tähendust. |
| --- | --- |

(47)

Riigiabi kui sellise kriteeriumid eeldavad, et oletatavat abi saab võrrelda ühtse või tavalise maksumääraga. Oletatav meede saab olla riigiabi üksnes juhul, kui see on teatavas mõttes erand või välistus standardist, mida muidu kohaldataks seda saava ettevõtte suhtes. “Abi” olemasolu üle otsustamisel ei saa õigeks võrdlusstandardiks olla maksumäär, mida oletatava abimeetme saaja suhtes ei kohaldataks — isegi siis mitte, kui kaotada sel hetkel rakendatav määr, mis on väidetavalt abi. Ainus võimalik võrdlusstandard selektiivsuse hindamiseks on maksuregulatsioon, mida muidu samas maksujurisdiktsioonis kohaldataks. Kui see kord töötatakse välja kohalikul tasandil nagu Gibraltaris, ei ole sellel tähendust.

| (48) | Komisjoni seisukoht muudaks igale maksujurisdiktsioonile, mis ei kata kogu liikmesriiki, võimatuks kehtestada teist maksumäära kui see, mida kohaldatakse liikmesriigi teises maksujurisdiktsioonis. Ta ei saaks vastu võtta madalamat määra, sest see tähendaks automaatselt ja üksnes võrdluse tulemusel riigiabi. Kuid maksujurisdiktsioon ei saaks kehtestada ka kõrgemat maksumäära, sest maksumäär ülejäänud liikmesriigis oleks siis automaatselt riigiabi. See muudaks peaaegu iga maksuautonoomia kasutamise riigiabi loovaks meetmeks kas siis kõnealuses jurisdiktsioonis või, mis on veel absurdsem, mujal liikmesriigis. Liikmesriikides on territoriaalse alajaotuse erinevate tasandite tõttu sageli erinevusi ettevõtete otsesel maksustamisel isegi madalaimal kohaliku omavalitsuse tasandil. Selles osas saab paralleeli tõmmata WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga, kus on selgelt öeldud, et “üldiselt kohaldatavate maksumäärade kehtestamist või muutmist kõikide selleks volitatud valitsustasandite poolt ei loeta konkreetseks subsiidiumiks”, sellise korra rakendamisel, mis keelab selliste subsiidiumide andmise (artikli 2 lõige 2). |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni seisukoht muudaks igale maksujurisdiktsioonile, mis ei kata kogu liikmesriiki, võimatuks kehtestada teist maksumäära kui see, mida kohaldatakse liikmesriigi teises maksujurisdiktsioonis. Ta ei saaks vastu võtta madalamat määra, sest see tähendaks automaatselt ja üksnes võrdluse tulemusel riigiabi. Kuid maksujurisdiktsioon ei saaks kehtestada ka kõrgemat maksumäära, sest maksumäär ülejäänud liikmesriigis oleks siis automaatselt riigiabi. See muudaks peaaegu iga maksuautonoomia kasutamise riigiabi loovaks meetmeks kas siis kõnealuses jurisdiktsioonis või, mis on veel absurdsem, mujal liikmesriigis. Liikmesriikides on territoriaalse alajaotuse erinevate tasandite tõttu sageli erinevusi ettevõtete otsesel maksustamisel isegi madalaimal kohaliku omavalitsuse tasandil. Selles osas saab paralleeli tõmmata WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga, kus on selgelt öeldud, et “üldiselt kohaldatavate maksumäärade kehtestamist või muutmist kõikide selleks volitatud valitsustasandite poolt ei loeta konkreetseks subsiidiumiks”, sellise korra rakendamisel, mis keelab selliste subsiidiumide andmise (artikli 2 lõige 2).

| (49) | Kui Ühendkuningriik ja Hispaania sõlmiksid lepingu, et luua Gibraltari üle ühine võim, oleks komisjoni seisukohal piirkondliku erisuse küsimuses absurdne efekt, nimelt Gibraltaris valitsev maksumäär peaks võrduma nii Ühendkuningriigis kehtiva maksumääraga kui ka Hispaanias kehtiva maksumääraga. Vastasel juhul esineks riigiabi selles jurisdiktsioonis, kus kohaldatakse madalamat maksumäära. |
| --- | --- |

(49)

Kui Ühendkuningriik ja Hispaania sõlmiksid lepingu, et luua Gibraltari üle ühine võim, oleks komisjoni seisukohal piirkondliku erisuse küsimuses absurdne efekt, nimelt Gibraltaris valitsev maksumäär peaks võrduma nii Ühendkuningriigis kehtiva maksumääraga kui ka Hispaanias kehtiva maksumääraga. Vastasel juhul esineks riigiabi selles jurisdiktsioonis, kus kohaldatakse madalamat maksumäära.

| (50) | Komisjon paistab väitvat, et juhul, kui samas liikmesriigis on kaks eraldiseisvat maksujurisdiktsiooni, tähendaks erinevate maksuvälistuste kohaldamine või erinevate maksusoodustuste andmine isegi ametliku maksumäära samasuse korral seda, et soodustusi või välistusi saavad ettevõtted saavad abi, kui nad oleksid maksnud muude asjaolude muutumatuse korral teises jurisdiktsioonis kõrgemat maksumäära. Siiski ei ole komisjoni teooria asjakohane Gibraltari juhtumi asjaolude puhul. Ettevõtte kasumimaksu maksubaasi ja maksustruktuuri võrdlust teise jurisdiktsiooni ettevõtte kasumimaksuga võib mõnikord teha. Kuid kasulik või mõttekas võrdlus maksusüsteemide vahel, mis on maksubaasi erinevuse tõttu täiesti erinevad, on lihtsalt võimatu. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon paistab väitvat, et juhul, kui samas liikmesriigis on kaks eraldiseisvat maksujurisdiktsiooni, tähendaks erinevate maksuvälistuste kohaldamine või erinevate maksusoodustuste andmine isegi ametliku maksumäära samasuse korral seda, et soodustusi või välistusi saavad ettevõtted saavad abi, kui nad oleksid maksnud muude asjaolude muutumatuse korral teises jurisdiktsioonis kõrgemat maksumäära. Siiski ei ole komisjoni teooria asjakohane Gibraltari juhtumi asjaolude puhul. Ettevõtte kasumimaksu maksubaasi ja maksustruktuuri võrdlust teise jurisdiktsiooni ettevõtte kasumimaksuga võib mõnikord teha. Kuid kasulik või mõttekas võrdlus maksusüsteemide vahel, mis on maksubaasi erinevuse tõttu täiesti erinevad, on lihtsalt võimatu.

| (51) | Kui komisjon jääb oma argumentatsiooni juurde piirkondliku erisuse kohta, ei austaks ta ELi õiguse subsidiaarsuse põhimõtet ja see võiks tähendada tema volituste kuritarvitust. EÜ asutamislepingu subsidiaarsuse põhimõtte järgi ei ole komisjoni ülesanne sekkuda liikmesriigi konstitutsionaalsesse korraldusse, kui asjaomane liikmesriik saab toimida kahe või enama autonoomse maksujurisdiktsiooniga, mis konkureerivad tema territooriumil ettevõtte maksutulude puhul, konkurentsi olulisel määral moonutamata. Paistab, et komisjon püüab riigiabi eeskirju kasutada tegelikult selleks, et saavutada maksude ühetaolisus ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

(51)

Kui komisjon jääb oma argumentatsiooni juurde piirkondliku erisuse kohta, ei austaks ta ELi õiguse subsidiaarsuse põhimõtet ja see võiks tähendada tema volituste kuritarvitust. EÜ asutamislepingu subsidiaarsuse põhimõtte järgi ei ole komisjoni ülesanne sekkuda liikmesriigi konstitutsionaalsesse korraldusse, kui asjaomane liikmesriik saab toimida kahe või enama autonoomse maksujurisdiktsiooniga, mis konkureerivad tema territooriumil ettevõtte maksutulude puhul, konkurentsi olulisel määral moonutamata. Paistab, et komisjon püüab riigiabi eeskirju kasutada tegelikult selleks, et saavutada maksude ühetaolisus ELi liikmesriikides.

| (52) | Komisjon võib väita, et liikmesriik ei saa ühenduse õigusega sätestatud kohustute vältimiseks toetuda oma siseriiklikule õigusnormile, isegi mitte konstitutsioonile. Kuid see põhimõte ei ole seotud selektiivsuse küsimusega. Selektiivsuse küsimus kerkib üles väite tõttu, et vaadeldavad maksusätted on soodsamad kui muidu kohaldatav üldine maksukord. See ei saa muuta liikmesriigi fundamentaalset õigust korraldada oma maksusüsteemi nii, et autonoomsed maksupiirkonnad saavad sõltumatult ja ilma diskrimineerimata koguda riiklike ülesannete rahastamiseks vajalikke tulusid. Ainuüksi piirkondliku erisuse olemasolu tõttu ei saa olla riigiabi, kui on olemas tõeliselt autonoomne maksujurisdiktsioon nagu Gibraltaris, mis määrab sõltumatult oma maksusüsteemi ja kus ei tule maksta liikmesriigi teise maksujurisdiktsiooni kehtestatud makse. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon võib väita, et liikmesriik ei saa ühenduse õigusega sätestatud kohustute vältimiseks toetuda oma siseriiklikule õigusnormile, isegi mitte konstitutsioonile. Kuid see põhimõte ei ole seotud selektiivsuse küsimusega. Selektiivsuse küsimus kerkib üles väite tõttu, et vaadeldavad maksusätted on soodsamad kui muidu kohaldatav üldine maksukord. See ei saa muuta liikmesriigi fundamentaalset õigust korraldada oma maksusüsteemi nii, et autonoomsed maksupiirkonnad saavad sõltumatult ja ilma diskrimineerimata koguda riiklike ülesannete rahastamiseks vajalikke tulusid. Ainuüksi piirkondliku erisuse olemasolu tõttu ei saa olla riigiabi, kui on olemas tõeliselt autonoomne maksujurisdiktsioon nagu Gibraltaris, mis määrab sõltumatult oma maksusüsteemi ja kus ei tule maksta liikmesriigi teise maksujurisdiktsiooni kehtestatud makse.

| (53) | Komisjoni seisukoht sekkuks olulisel määral liikmesriikide võimalusse detsentraliseerida oma volitusi ja kehtestada sellega piirkondades vajalik rahanduslik autonoomia katmaks selliselt detsentraliseeritud volituste kasutamisega kaasnevaid kulutusi. See muudaks piirkondade ja maksujurisdiktsioonide jaoks võimatuks tõsta või alandada oma makse, põhjustamata sellega riigiabi kas siis oma piirkonnas (kui maksu alandati) või mujal (kui maksu tõsteti). Absurdne oleks väita, et riigiabi eeskirju tuleks tõlgendada viisil, mis võtaks liikmesriigilt võimaluse oma konstitutsiooni muutmisel efektiivselt detsentraliseerida oma maksustamisvolitusi. |
| --- | --- |

(53)

Komisjoni seisukoht sekkuks olulisel määral liikmesriikide võimalusse detsentraliseerida oma volitusi ja kehtestada sellega piirkondades vajalik rahanduslik autonoomia katmaks selliselt detsentraliseeritud volituste kasutamisega kaasnevaid kulutusi. See muudaks piirkondade ja maksujurisdiktsioonide jaoks võimatuks tõsta või alandada oma makse, põhjustamata sellega riigiabi kas siis oma piirkonnas (kui maksu alandati) või mujal (kui maksu tõsteti). Absurdne oleks väita, et riigiabi eeskirju tuleks tõlgendada viisil, mis võtaks liikmesriigilt võimaluse oma konstitutsiooni muutmisel efektiivselt detsentraliseerida oma maksustamisvolitusi.

| (54) | Komisjon väidab, et konkreetse ettevõtte maksustamiskorra puudumisel Gibraltaris kehtiks Gibraltari ettevõtete suhtes Ühendkuningriigi ühtne maksukord. See tähendab Gibraltari konstitutsioonilise seisundi tõsist mittemõistmist. Ühendkuningriigi ühtset maksusüsteemi kohaldatakse Ühendkuningriigis. Seda ei kohaldata teistes maksujurisdiktsioonides. See ei ole standardne või muudel juhtudel kehtiv kord, mida kohaldatakse eriomaste õigusnormide puudumisel. See, et Ühendkuningriik vastutab Gibraltari välissuhete eest, ei tähenda, et Ühendkuningriigi õigusnorme kohaldatakse Gibraltaris automaatselt. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon väidab, et konkreetse ettevõtte maksustamiskorra puudumisel Gibraltaris kehtiks Gibraltari ettevõtete suhtes Ühendkuningriigi ühtne maksukord. See tähendab Gibraltari konstitutsioonilise seisundi tõsist mittemõistmist. Ühendkuningriigi ühtset maksusüsteemi kohaldatakse Ühendkuningriigis. Seda ei kohaldata teistes maksujurisdiktsioonides. See ei ole standardne või muudel juhtudel kehtiv kord, mida kohaldatakse eriomaste õigusnormide puudumisel. See, et Ühendkuningriik vastutab Gibraltari välissuhete eest, ei tähenda, et Ühendkuningriigi õigusnorme kohaldatakse Gibraltaris automaatselt.

| (55) | Gibraltar on Ühendkuningriigi ülemereterritoorium. See on osa Tema Majesteedi kuninganna dominioonist, kuid see ei ole osa Ühendkuningriigist. Gibraltar ei ole mingil moel Ühendkuningriigi üks piirkond. Tal on oma konstitutsiooniline kord ja oma asutused, mis erinevad Ühendkuningriigi omadest. Gibraltar võtab vastu ka omaenda õigusnorme. Kindlaksmääratud siseküsimustes on Gibraltar autonoomne ja omavalitsuslik. Gibraltaril on majanduslikult isemajandav autonoomne maksujurisdiktsioon. Ta ei saa Ühendkuningriigilt mingit rahalist toetust ja Ühendkuningriigi maksualaseid õigusnorme ei kohaldata Gibraltaris. Gibraltari valitsus peab maksustamise kaudu saama piisavalt tulusid, et rahastada autonoomselt oma kulutusi, ja tal on Gibraltari õigusnormide algatamise ning Gibraltaris ettevõtte maksustamise õigusnormide jõustamise pädevus. Gibraltari ja Ühendkuningriigi majandused on kaks täiesti erinevat ja eraldiseisvat majandust. Seega on Gibraltar Ühendkuningriigist igas mõttes ja eriti just konstitutsiooni, poliitika, seadusandluse, maksunduse, maksukogumise ja geograafia mõttes täiesti erinev. |
| --- | --- |

(55)

Gibraltar on Ühendkuningriigi ülemereterritoorium. See on osa Tema Majesteedi kuninganna dominioonist, kuid see ei ole osa Ühendkuningriigist. Gibraltar ei ole mingil moel Ühendkuningriigi üks piirkond. Tal on oma konstitutsiooniline kord ja oma asutused, mis erinevad Ühendkuningriigi omadest. Gibraltar võtab vastu ka omaenda õigusnorme. Kindlaksmääratud siseküsimustes on Gibraltar autonoomne ja omavalitsuslik. Gibraltaril on majanduslikult isemajandav autonoomne maksujurisdiktsioon. Ta ei saa Ühendkuningriigilt mingit rahalist toetust ja Ühendkuningriigi maksualaseid õigusnorme ei kohaldata Gibraltaris. Gibraltari valitsus peab maksustamise kaudu saama piisavalt tulusid, et rahastada autonoomselt oma kulutusi, ja tal on Gibraltari õigusnormide algatamise ning Gibraltaris ettevõtte maksustamise õigusnormide jõustamise pädevus. Gibraltari ja Ühendkuningriigi majandused on kaks täiesti erinevat ja eraldiseisvat majandust. Seega on Gibraltar Ühendkuningriigist igas mõttes ja eriti just konstitutsiooni, poliitika, seadusandluse, maksunduse, maksukogumise ja geograafia mõttes täiesti erinev.

| (56) | Samamoodi, nagu Gibraltar ei ole Ühendkuningriigi osa, ja loomulikult selsamal põhjusel ei ole Gibraltar Ühendkuningriigi osa ühenduse õiguse kohaldamisel. Ühenduse õigust kohaldatakse Gibraltaris EÜ asutamislepingu artikli 299 lõike 4 alusel ja mitte artikli 299 lõike 1 alusel. Järgmised punktid selgitavad Gibraltari erilist, eraldiseisvat staatust ja asjaolu, et Gibraltarit ei saa riigiabi mõistes lugeda Ühendkuningriigi piirkonnaks:






  — | Gibraltari ühenduse liikmelisuse ulatus erineb Ühendkuningriigi omast. Eriti ei kuulu Gibraltar ainsasse ühenduse tasandil määratletud maksupiirkonda (st ühenduse käibemaksu piirkonda); |
| --- | --- | --- |

(56)

Samamoodi, nagu Gibraltar ei ole Ühendkuningriigi osa, ja loomulikult selsamal põhjusel ei ole Gibraltar Ühendkuningriigi osa ühenduse õiguse kohaldamisel. Ühenduse õigust kohaldatakse Gibraltaris EÜ asutamislepingu artikli 299 lõike 4 alusel ja mitte artikli 299 lõike 1 alusel. Järgmised punktid selgitavad Gibraltari erilist, eraldiseisvat staatust ja asjaolu, et Gibraltarit ei saa riigiabi mõistes lugeda Ühendkuningriigi piirkonnaks:

—

Gibraltari ühenduse liikmelisuse ulatus erineb Ühendkuningriigi omast. Eriti ei kuulu Gibraltar ainsasse ühenduse tasandil määratletud maksupiirkonda (st ühenduse käibemaksu piirkonda);

| — | Euroopa Ühenduse õigus kehtib Gibraltaris 1972. aasta Euroopa Ühenduse seadluse, so Gibraltari parlamendi esmase õigusakti alusel ja mitte 1972. aasta Euroopa Ühenduse seaduse alusel, mis jõustab ühenduse õiguse Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse õigus kehtib Gibraltaris 1972. aasta Euroopa Ühenduse seadluse, so Gibraltari parlamendi esmase õigusakti alusel ja mitte 1972. aasta Euroopa Ühenduse seaduse alusel, mis jõustab ühenduse õiguse Ühendkuningriigis;

| — | Gibraltari seadusandlik võim rakendab EÜ direktiive Gibraltaris sõltumatult Ühendkuningriigi rakendustegevusest; |
| --- | --- |

—

Gibraltari seadusandlik võim rakendab EÜ direktiive Gibraltaris sõltumatult Ühendkuningriigi rakendustegevusest;

| — | kui ühenduse õigus nõuab pädevate asutuste loomist, loob Gibraltar omaenda pädevad asutused, mis erinevad Ühendkuningriigi poolt samal eesmärgil loodutest, ja |
| --- | --- |

—

kui ühenduse õigus nõuab pädevate asutuste loomist, loob Gibraltar omaenda pädevad asutused, mis erinevad Ühendkuningriigi poolt samal eesmärgil loodutest, ja

| — | Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseni Matthews'i kohtuasja kohta ei saanud Gibraltar osaleda Euroopa Parlamendi valimistel, kuigi see keeld tulenes 1976. aasta otseste valimiste seaduse II lisast, mis oli sõnastatud järgmiselt: “Ühendkuningriik kohaldab käesoleva seaduse sätteid üksnes Ühendkuningriigi suhtes.” |
| --- | --- |

—

Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseni Matthews'i kohtuasja kohta ei saanud Gibraltar osaleda Euroopa Parlamendi valimistel, kuigi see keeld tulenes 1976. aasta otseste valimiste seaduse II lisast, mis oli sõnastatud järgmiselt: “Ühendkuningriik kohaldab käesoleva seaduse sätteid üksnes Ühendkuningriigi suhtes.”

| (57) | Komisjon paistab kartvat, et Gibraltari kavandatud uus ettevõtte tulumaksu süsteem võib kinnistada kahjuliku maksukonkurentsi. Nii Ühendkuningriik kui Gibraltari valitsus usuvad, et kavandatud maksureform on vastavuses ettevõtete maksustamise tegevusjuhendiga ja kahjustavat maksukonkurentsi käsitleva OECD aruandega. Kahjulikud maksumeetmed tähendavad tavaliselt läbipaistvuse puudumist, teabevahetuse puudumist ja mitteresidentidest ettevõtete soodsamat maksukohtlemist võrreldes residentidega. Kavandatud reformiga kaotab Gibraltar kõik sellised praeguste maksuvabastuse ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete maksustamise kahjulikud aspektid. Isegi kui Gibraltari loetaks soodsaks maksupiirkonnaks, ei saa seda probleemi käsitleda riigiabi eeskirju kohaldades, kui riigiabi ei esine. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon paistab kartvat, et Gibraltari kavandatud uus ettevõtte tulumaksu süsteem võib kinnistada kahjuliku maksukonkurentsi. Nii Ühendkuningriik kui Gibraltari valitsus usuvad, et kavandatud maksureform on vastavuses ettevõtete maksustamise tegevusjuhendiga ja kahjustavat maksukonkurentsi käsitleva OECD aruandega. Kahjulikud maksumeetmed tähendavad tavaliselt läbipaistvuse puudumist, teabevahetuse puudumist ja mitteresidentidest ettevõtete soodsamat maksukohtlemist võrreldes residentidega. Kavandatud reformiga kaotab Gibraltar kõik sellised praeguste maksuvabastuse ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete maksustamise kahjulikud aspektid. Isegi kui Gibraltari loetaks soodsaks maksupiirkonnaks, ei saa seda probleemi käsitleda riigiabi eeskirju kohaldades, kui riigiabi ei esine.

V.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (58) | Märkusi saadi Gibraltari valitsuselt, Hispaanialt, Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsioonilt ja Ahvenamaa maavanemalt. |
| --- | --- |

(58)

Märkusi saadi Gibraltari valitsuselt, Hispaanialt, Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsioonilt ja Ahvenamaa maavanemalt.

| (59) | Gibraltari valitsus on teadlik Ühendkuningriigi väidetest (8) ja toetab neid täielikult. Gibraltari valitsuse enda märkustes esitatud täiendavad punktid saab kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(59)

Gibraltari valitsus on teadlik Ühendkuningriigi väidetest (8) ja toetab neid täielikult. Gibraltari valitsuse enda märkustes esitatud täiendavad punktid saab kokku võtta järgmiselt.

| (60) | Gibraltari valitsusel ei ole mingit õigust maksustada Ühendkuningriigi ettevõtteid. Sarnaselt ei ole Ühendkuningriigi valitsusel mingit õigust maksustada Gibraltari ettevõtteid. Gibraltari maksuseadusi jõustavad eranditult Gibraltari ametivõimud. |
| --- | --- |

(60)

Gibraltari valitsusel ei ole mingit õigust maksustada Ühendkuningriigi ettevõtteid. Sarnaselt ei ole Ühendkuningriigi valitsusel mingit õigust maksustada Gibraltari ettevõtteid. Gibraltari maksuseadusi jõustavad eranditult Gibraltari ametivõimud.

| (61) | Reformi eesmärk on kehtestada ettevõtte tulumaksu kord, mis järgib nii riigiabi eeskirju kui ka tegevusjuhendit. Reform on ka osa laiemast eesmärgist kindlustada vastavus finantsregulatsiooni ja -järelevalve rahvusvahelistele standarditele ning saavutada hea positsioon rahvusvahelises finantskogukonnas. Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), rahapesuvastane töökond (FATF) ja OECD on varasemalt leidnud, et Gibraltar on “maksuparadiis”. IMFi ja FATFi aruanded Gibraltari kohta (9) kinnitavad Gibraltari vastavust peamistele finantsregulatsiooni ja -järelevalve rahvusvahelistele standarditele. Gibraltari valitsuse kohustused OECD (10) ees tagavad teabevahetuse ja läbipaistvuse nõuete järgimise. Gibraltari maksureform selle muudetud kujul tagab de facto vastavuse ELi tegevusjuhendile. Reform tagab ka riigiabi eeskirjade järgimise. Riigiabi eeskirjade täitmine on viimane takistus tagamisel, et Gibraltar on kaotanud vastavalt rahvusvaheliste ringkondade, kaasa arvatud Euroopa Liidu nõuetele kõik maksuparadiisile omased negatiivsed aspektid. |
| --- | --- |

(61)

Reformi eesmärk on kehtestada ettevõtte tulumaksu kord, mis järgib nii riigiabi eeskirju kui ka tegevusjuhendit. Reform on ka osa laiemast eesmärgist kindlustada vastavus finantsregulatsiooni ja -järelevalve rahvusvahelistele standarditele ning saavutada hea positsioon rahvusvahelises finantskogukonnas. Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), rahapesuvastane töökond (FATF) ja OECD on varasemalt leidnud, et Gibraltar on “maksuparadiis”. IMFi ja FATFi aruanded Gibraltari kohta (9) kinnitavad Gibraltari vastavust peamistele finantsregulatsiooni ja -järelevalve rahvusvahelistele standarditele. Gibraltari valitsuse kohustused OECD (10) ees tagavad teabevahetuse ja läbipaistvuse nõuete järgimise. Gibraltari maksureform selle muudetud kujul tagab de facto vastavuse ELi tegevusjuhendile. Reform tagab ka riigiabi eeskirjade järgimise. Riigiabi eeskirjade täitmine on viimane takistus tagamisel, et Gibraltar on kaotanud vastavalt rahvusvaheliste ringkondade, kaasa arvatud Euroopa Liidu nõuetele kõik maksuparadiisile omased negatiivsed aspektid.

| (62) | Gibraltari kaks meedet, maksuvabastusega ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete korrad, kuulusid üheteistkümne meetme hulka, mille suhtes algatas komisjon 11. juulil 2001. aasta ametlikud riigiabi uurimismenetlused. Kõik üksteist kuulusid nende arvukate maksumeetmete hulka, mida tegevusjuhendi rühm (11) tuvastas kahjulikena. Need toodi esile komisjoni volituste raames jõustada riigiabi eeskirjad, rakendades mõnel juhul selektiivsuskriteeriumi uusi tõlgendusi, mis on olulised riigiabi mõiste jaoks. Üksnes fakt, et maksukord on tegevusjuhendi alusel nimetatud kahjulikuks, ei tähenda siiski tingimata, et sellega oleks seotud riigiabi (teatise punkt 30). Sellisel viisil tegutsedes on komisjon asunud teostama strateegiat, mis võib konkurentsipoliitikale kergesti tuua kaasa soovimatuid tagajärgi, kus poliitilistel põhjustel jäetakse puutumata maksumeetmed, mis kujutavad endast konkurentsi märkimisväärset moonutamist ja kahjustavad ühisturu efektiivset toimimist — komisjon hoidub kasutamast asjakohaseid maksuühtlustamise meetmeid, samas kui komisjon esitab visalt vastuväiteid vähem kahjulikele maksusüsteemidele viisil, mis ei austa võrdse kohtlemise põhimõtet. Ettevõtete maksustamise ühtse taseme saavutamiseks kogu Euroopa Liidus, kui see on eesmärk, peab komisjon otsima abi maksuühtlustamise meetmetest. Vastasel juhul võib olla tegemist õiguste kuritarvitusega. Teatise punkt 15 kinnitab, et maksusüsteemide erinevusi kui selliseid ei reguleeri riigiabi eeskirjad, vaid neid peaks pigem käsitlema EÜ asutamislepingu artiklite 95 — 97 alusel. |
| --- | --- |

(62)

Gibraltari kaks meedet, maksuvabastusega ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete korrad, kuulusid üheteistkümne meetme hulka, mille suhtes algatas komisjon 11. juulil 2001. aasta ametlikud riigiabi uurimismenetlused. Kõik üksteist kuulusid nende arvukate maksumeetmete hulka, mida tegevusjuhendi rühm (11) tuvastas kahjulikena. Need toodi esile komisjoni volituste raames jõustada riigiabi eeskirjad, rakendades mõnel juhul selektiivsuskriteeriumi uusi tõlgendusi, mis on olulised riigiabi mõiste jaoks. Üksnes fakt, et maksukord on tegevusjuhendi alusel nimetatud kahjulikuks, ei tähenda siiski tingimata, et sellega oleks seotud riigiabi (teatise punkt 30). Sellisel viisil tegutsedes on komisjon asunud teostama strateegiat, mis võib konkurentsipoliitikale kergesti tuua kaasa soovimatuid tagajärgi, kus poliitilistel põhjustel jäetakse puutumata maksumeetmed, mis kujutavad endast konkurentsi märkimisväärset moonutamist ja kahjustavad ühisturu efektiivset toimimist — komisjon hoidub kasutamast asjakohaseid maksuühtlustamise meetmeid, samas kui komisjon esitab visalt vastuväiteid vähem kahjulikele maksusüsteemidele viisil, mis ei austa võrdse kohtlemise põhimõtet. Ettevõtete maksustamise ühtse taseme saavutamiseks kogu Euroopa Liidus, kui see on eesmärk, peab komisjon otsima abi maksuühtlustamise meetmetest. Vastasel juhul võib olla tegemist õiguste kuritarvitusega. Teatise punkt 15 kinnitab, et maksusüsteemide erinevusi kui selliseid ei reguleeri riigiabi eeskirjad, vaid neid peaks pigem käsitlema EÜ asutamislepingu artiklite 95 — 97 alusel.

| (63) | Uus süsteem käsitleb võimaliku kahjuliku maksukonkurentsi probleeme. Esiteks kõrvaldab reform igasuguse residendist ja mitteresidendist ettevõtete eristamise (niinimetatud “ringkaitse”), mis on olnud tegevusjuhendi, OECD kahjuliku maksukonkurentsi aruande ning maksuvabastusega ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete õigusnormide selektiivsusaspekti keskmes. Reformi kohaldatakse ühtsel viisil kõikide Gibraltaris registreeritud ettevõtete suhtes. Teiseks kaasneb sellega süsteemi läbipaistvus, sest kõik ettevõtted peavad esitama maksuaruandeid. Lisaks sellele ei vabastata finantsteenuseid osutavaid ettevõtteid Gibraltaris maksustamisest, vaid nende suhtes rakendatakse sellistest tegevustest saadud kasumilt võetavat täiendavat lisamaksu. |
| --- | --- |

(63)

Uus süsteem käsitleb võimaliku kahjuliku maksukonkurentsi probleeme. Esiteks kõrvaldab reform igasuguse residendist ja mitteresidendist ettevõtete eristamise (niinimetatud “ringkaitse”), mis on olnud tegevusjuhendi, OECD kahjuliku maksukonkurentsi aruande ning maksuvabastusega ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete õigusnormide selektiivsusaspekti keskmes. Reformi kohaldatakse ühtsel viisil kõikide Gibraltaris registreeritud ettevõtete suhtes. Teiseks kaasneb sellega süsteemi läbipaistvus, sest kõik ettevõtted peavad esitama maksuaruandeid. Lisaks sellele ei vabastata finantsteenuseid osutavaid ettevõtteid Gibraltaris maksustamisest, vaid nende suhtes rakendatakse sellistest tegevustest saadud kasumilt võetavat täiendavat lisamaksu.

| (64) | 15 % kasumil põhinev piir ja kasumita ettevõtete mittemaksustamine on üldiselt kohaldatavad ega kujuta endast varalist selektiivsust. Üksnes fakt, et üks ettevõte võib asjaomasel aastal üldisest korrast rohkem kasu saada kui teine ettevõte samas maksujurisdiktsioonis, ei saa olla piisav tähendamaks riigiabi vastavalt EÜ asutamislepingule. Seda tulemust ei ole teatise punktides 13 — 14 ilmselgelt kaalutud. |
| --- | --- |

(64)

15 % kasumil põhinev piir ja kasumita ettevõtete mittemaksustamine on üldiselt kohaldatavad ega kujuta endast varalist selektiivsust. Üksnes fakt, et üks ettevõte võib asjaomasel aastal üldisest korrast rohkem kasu saada kui teine ettevõte samas maksujurisdiktsioonis, ei saa olla piisav tähendamaks riigiabi vastavalt EÜ asutamislepingule. Seda tulemust ei ole teatise punktides 13 — 14 ilmselgelt kaalutud.

| (65) | Piirkondlik selektiivsus võiks esineda juhul, kui oleks olemas kogu riigis kohaldatav maks, kuid piirkondlikel parlamentidel või ametivõimudel oleks oma piirkonnas õigus selle maksu määra alandada (või sellest vabastust anda). Selektiivsuse probleem saab seetõttu kerkida esile juhul, kui väidetavalt abi andva piirkonna maksustamisõigus on mingil moel teisejärguline või täiendav õigusele muuta ühtset või muudel juhtudel kehtivat korda. Mõnedes liikmesriikides võib selline situatsioon olla, kuid mitte Gibraltaris. Olukord on täiesti erinev, kui väidetavalt abi andev maksujurisdiktsioon on praegu ja on igal asjakohasel ajahetkel olnud tõeliselt autonoomne maksujurisdiktsioon, mis määrab oma maksusüsteemi sõltumatult ja isemajandamise põhimõtte alusel ning milles ei tule maksta riigi teise maksujurisdiktsiooni kehtestatud makse. |
| --- | --- |

(65)

Piirkondlik selektiivsus võiks esineda juhul, kui oleks olemas kogu riigis kohaldatav maks, kuid piirkondlikel parlamentidel või ametivõimudel oleks oma piirkonnas õigus selle maksu määra alandada (või sellest vabastust anda). Selektiivsuse probleem saab seetõttu kerkida esile juhul, kui väidetavalt abi andva piirkonna maksustamisõigus on mingil moel teisejärguline või täiendav õigusele muuta ühtset või muudel juhtudel kehtivat korda. Mõnedes liikmesriikides võib selline situatsioon olla, kuid mitte Gibraltaris. Olukord on täiesti erinev, kui väidetavalt abi andev maksujurisdiktsioon on praegu ja on igal asjakohasel ajahetkel olnud tõeliselt autonoomne maksujurisdiktsioon, mis määrab oma maksusüsteemi sõltumatult ja isemajandamise põhimõtte alusel ning milles ei tule maksta riigi teise maksujurisdiktsiooni kehtestatud makse.

| (66) | Piiramata seda, kas riigieelarvega mitte mingit seost omava täielikult autonoomse piirkonna (vastupidiselt ad hoc volituste delegeerimise raames tegutsevale piirkonnale) vastu võetud siseriikliku normi üldiselt kohaldatavad erandid tähendavad riigiabi või mitte, on Gibraltari maksureform ka selles osas põhjapanevalt erinev. Tegemist ei ole mitte üksnes tõelise, sui generis autonoomiaga territooriumil, vaid seda autonoomiat kasutatakse, et töötada sõltumatult välja täiesti erinev ja eraldiseisev süsteem, mis mingil moel ei põhine Ühendkuningriigi kaval või normidel. Seega on täiesti sobimatu ja mõttetu võrrelda Gibraltari maksukorda korraga, mida kohaldataks juhul, kui sama maksusubjekt asetseks Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(66)

Piiramata seda, kas riigieelarvega mitte mingit seost omava täielikult autonoomse piirkonna (vastupidiselt ad hoc volituste delegeerimise raames tegutsevale piirkonnale) vastu võetud siseriikliku normi üldiselt kohaldatavad erandid tähendavad riigiabi või mitte, on Gibraltari maksureform ka selles osas põhjapanevalt erinev. Tegemist ei ole mitte üksnes tõelise, sui generis autonoomiaga territooriumil, vaid seda autonoomiat kasutatakse, et töötada sõltumatult välja täiesti erinev ja eraldiseisev süsteem, mis mingil moel ei põhine Ühendkuningriigi kaval või normidel. Seega on täiesti sobimatu ja mõttetu võrrelda Gibraltari maksukorda korraga, mida kohaldataks juhul, kui sama maksusubjekt asetseks Ühendkuningriigis.

| (67) | Esimese astme kohus on hiljuti analüüsinud komisjoni otsuseid ametliku menetluse algatamise kohta maksumeetmete osas, mis võeti vastu Hispaania konstitutsiooni raames Baski provintsidele antud teatava piirkondliku autonoomia alusel. Baski provintsid kasutasid oma maksuvolitusi siiski siseriiklikust maksusüsteemist kõrvale kaldumiseks, andes maksusoodustust muidu kohaldatava korraga võrreldes. Oma esialgses järelduses, et kõnealused maksumeetmed olid selektiivsed ja võisid endast kujutada ebaseaduslikku riigiabi, ei tuginenud komisjon faktile, et neid kohaldati üksnes osale Hispaania territooriumist. Esimese astme kohus märkis ühe kohtuasja (12) osas konkreetselt, et komisjoni otsusel avada menetlus “ei ole mingit mõju Territorio Histórico de Álava pädevusele vastu võtta kogu asjaomase piirkonna suhtes kohaldatavaid üldisi maksumeetmeid”. |
| --- | --- |

(67)

Esimese astme kohus on hiljuti analüüsinud komisjoni otsuseid ametliku menetluse algatamise kohta maksumeetmete osas, mis võeti vastu Hispaania konstitutsiooni raames Baski provintsidele antud teatava piirkondliku autonoomia alusel. Baski provintsid kasutasid oma maksuvolitusi siiski siseriiklikust maksusüsteemist kõrvale kaldumiseks, andes maksusoodustust muidu kohaldatava korraga võrreldes. Oma esialgses järelduses, et kõnealused maksumeetmed olid selektiivsed ja võisid endast kujutada ebaseaduslikku riigiabi, ei tuginenud komisjon faktile, et neid kohaldati üksnes osale Hispaania territooriumist. Esimese astme kohus märkis ühe kohtuasja (12) osas konkreetselt, et komisjoni otsusel avada menetlus “ei ole mingit mõju Territorio Histórico de Álava pädevusele vastu võtta kogu asjaomase piirkonna suhtes kohaldatavaid üldisi maksumeetmeid”.

| (68) | Reform ei ole oma ulatuselt piirkondlik riigiabi eeskirjade mõistes, sest kõnealuseid maksumeetmeid, mis moodustavad täieliku ja ainulaadse ettevõtte tulumaksu süsteemi, kohaldataks sarnasel viisil kogu asjaomases maksujurisdiktsioonis. |
| --- | --- |

(68)

Reform ei ole oma ulatuselt piirkondlik riigiabi eeskirjade mõistes, sest kõnealuseid maksumeetmeid, mis moodustavad täieliku ja ainulaadse ettevõtte tulumaksu süsteemi, kohaldataks sarnasel viisil kogu asjaomases maksujurisdiktsioonis.

| (69) | Ahvenamaa maavanema märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(69)

Ahvenamaa maavanema märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (70) | Otsustades, et reform on tõenäoliselt riigiabi, märgib komisjon, et järelduste tegemiseks arvestatakse piirkondliku selektiivsuse võimalikku olemasolu. Komisjon tsiteerib oma varasemaid otsuseid, kaasa arvatud otsust algatada ametlik riigiabi uurimismenetlus ettevõtjate endi riske kindlustavate tütarettevõtete suhtes Ahvenamaa saartel. Kõnealune kutse märkuste tegemiseks viitab piirkondliku selektiivsuse võimalusele. Kuid komisjoni lõppotsusest jäeti see viide välja. Seetõttu ei saa Ahvenamaa olla piirkondliku erisuse või selektiivsuse näiteks. Komisjoni varasema praktika osas tuleks viidata üksnes komisjoni lõppotsusele. |
| --- | --- |

(70)

Otsustades, et reform on tõenäoliselt riigiabi, märgib komisjon, et järelduste tegemiseks arvestatakse piirkondliku selektiivsuse võimalikku olemasolu. Komisjon tsiteerib oma varasemaid otsuseid, kaasa arvatud otsust algatada ametlik riigiabi uurimismenetlus ettevõtjate endi riske kindlustavate tütarettevõtete suhtes Ahvenamaa saartel. Kõnealune kutse märkuste tegemiseks viitab piirkondliku selektiivsuse võimalusele. Kuid komisjoni lõppotsusest jäeti see viide välja. Seetõttu ei saa Ahvenamaa olla piirkondliku erisuse või selektiivsuse näiteks. Komisjoni varasema praktika osas tuleks viidata üksnes komisjoni lõppotsusele.

| (71) | Kui omavalitsuslikul piirkonnal on ainuõigus anda seadusi ettevõtete otsese maksustamise valdkonnas ja kui see piirkond kehtestab maksumeetme, tuleb seda meedet hinnata ja selle kasutamist lubada vastavalt samadele põhimõtetele, mis oleksid kehtinud sellise meetme vastuvõtmisel liikmesriigi poolt. Omavalitsuslikku piirkonda tuleb käsitleda eraldiseisva jurisdiktsioonina nendes valdkondades, kus seadusandlik õigus on eranditult tema seadusandlikul organil. See tähendab, et maksumeetme kokkusobivust riigiabi eeskirjadega tuleb hinnata samal viisil, olenemata sellest, kas see kehtestati liikmesriigi või omavalitsusliku piirkonna poolt. Igasugune muu otsus muudaks omavalitsusliku piirkonna jaoks võimatuks teostada oma seadusandlikku õigust ülejäänud liikmesriigist erinevalt. Niisiis, maksumeedet, mis on omavalitsuslikus piirkonnas lihtsalt üldine meede, ei tule käsitleda selektiivsena ja see ei tähenda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, niivõrd kui sel piirkonnal on maksuküsimustes ainuõigus, sõltumata sellest, kas piirkonnas kogutav maks erineb selles liikmesriigis võetavast maksust, kuhu see piirkond kuulub. Igasugune muu tõlgendus ohustaks piirkonna pädevust maksuküsimustes. |
| --- | --- |

(71)

Kui omavalitsuslikul piirkonnal on ainuõigus anda seadusi ettevõtete otsese maksustamise valdkonnas ja kui see piirkond kehtestab maksumeetme, tuleb seda meedet hinnata ja selle kasutamist lubada vastavalt samadele põhimõtetele, mis oleksid kehtinud sellise meetme vastuvõtmisel liikmesriigi poolt. Omavalitsuslikku piirkonda tuleb käsitleda eraldiseisva jurisdiktsioonina nendes valdkondades, kus seadusandlik õigus on eranditult tema seadusandlikul organil. See tähendab, et maksumeetme kokkusobivust riigiabi eeskirjadega tuleb hinnata samal viisil, olenemata sellest, kas see kehtestati liikmesriigi või omavalitsusliku piirkonna poolt. Igasugune muu otsus muudaks omavalitsusliku piirkonna jaoks võimatuks teostada oma seadusandlikku õigust ülejäänud liikmesriigist erinevalt. Niisiis, maksumeedet, mis on omavalitsuslikus piirkonnas lihtsalt üldine meede, ei tule käsitleda selektiivsena ja see ei tähenda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, niivõrd kui sel piirkonnal on maksuküsimustes ainuõigus, sõltumata sellest, kas piirkonnas kogutav maks erineb selles liikmesriigis võetavast maksust, kuhu see piirkond kuulub. Igasugune muu tõlgendus ohustaks piirkonna pädevust maksuküsimustes.

| (72) | Hispaania toetab põhiliselt komisjoni esialgset reformianalüüsi, mis esitati märkuste tegemise üleskutses. (13) Hispaania täiendavad märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(72)

Hispaania toetab põhiliselt komisjoni esialgset reformianalüüsi, mis esitati märkuste tegemise üleskutses. (13) Hispaania täiendavad märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (73) | Gibraltari maksusüsteem on äärmiselt oluline teema Hispaania jaoks, arvestades kahe territooriumi geograafilist piirnevust ja tõsist kahju, mida see põhjustab Hispaania riigikassale. Gibraltarist tulenevat ebaausat konkurentsi saab kirjeldada kahjulikuna, sest ettevõtete ja investeeringute maksukoormus on nii praeguse süsteemi kui ka kavandatud uue korralduse puhul palju madalam kui Hispaanias. Reform oleks Hispaania maksusüsteemile jätkuvalt kahjulik, sest see säilitaks Gibraltaris oluliselt madalama maksustamistaseme kui Hispaanias, kus ühtne ettevõtte tulumaksu määr on 35 %, ja erineks suuresti Ühendkuningriigi maksusüsteemist, luues riski, et ettevõtted asuvad soodsamast maksukorraldusest kasu saamiseks ümber Gibraltarisse. Tõenäoliselt maksaks enamik firmasid Gibraltaris maksimaalsest 15 % kohustusest vähem, mis on vähemalt 15 — 20 protsendipunkti vähem kui Hispaanias või Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(73)

Gibraltari maksusüsteem on äärmiselt oluline teema Hispaania jaoks, arvestades kahe territooriumi geograafilist piirnevust ja tõsist kahju, mida see põhjustab Hispaania riigikassale. Gibraltarist tulenevat ebaausat konkurentsi saab kirjeldada kahjulikuna, sest ettevõtete ja investeeringute maksukoormus on nii praeguse süsteemi kui ka kavandatud uue korralduse puhul palju madalam kui Hispaanias. Reform oleks Hispaania maksusüsteemile jätkuvalt kahjulik, sest see säilitaks Gibraltaris oluliselt madalama maksustamistaseme kui Hispaanias, kus ühtne ettevõtte tulumaksu määr on 35 %, ja erineks suuresti Ühendkuningriigi maksusüsteemist, luues riski, et ettevõtted asuvad soodsamast maksukorraldusest kasu saamiseks ümber Gibraltarisse. Tõenäoliselt maksaks enamik firmasid Gibraltaris maksimaalsest 15 % kohustusest vähem, mis on vähemalt 15 — 20 protsendipunkti vähem kui Hispaanias või Ühendkuningriigis.

| (74) | 28 800 ettevõtte osas, mis ei pea maksma kommunaal- ja finantsteenuste lisamakse, ei ole kavandatud maksusüsteem tegelikult mitte üldine ettevõtte tulumaks äritegevuse kasumilt, vaid kombinatsioon mitmesugustest üksikutest piiratud suurusega maksudest, mis muudavad maksukohustuse kas äärmiselt madalaks või olematuks (Gibraltaris viidatakse sellele reformile kui “nullmaksumäärale”). Enamikku nendest ettevõtetest saab pidada riiulifirmadeks või varahaldusfirmadeks ning juhul, kui nad teenivad kasumit, peaksid nad maksma 3 000 naelsterlingit töötaja kohta aastas. Kuna enamikul neist on ainult üks, tavaliselt osalise tööajaga töötaja (raamatupidaja või audiitor), maksaksid nad maksu maksimaalselt 3 000 naelsterlingit aastas, kui nad ei kasuta vara, mis tavaliselt ka nii on. |
| --- | --- |

(74)

28 800 ettevõtte osas, mis ei pea maksma kommunaal- ja finantsteenuste lisamakse, ei ole kavandatud maksusüsteem tegelikult mitte üldine ettevõtte tulumaks äritegevuse kasumilt, vaid kombinatsioon mitmesugustest üksikutest piiratud suurusega maksudest, mis muudavad maksukohustuse kas äärmiselt madalaks või olematuks (Gibraltaris viidatakse sellele reformile kui “nullmaksumäärale”). Enamikku nendest ettevõtetest saab pidada riiulifirmadeks või varahaldusfirmadeks ning juhul, kui nad teenivad kasumit, peaksid nad maksma 3 000 naelsterlingit töötaja kohta aastas. Kuna enamikul neist on ainult üks, tavaliselt osalise tööajaga töötaja (raamatupidaja või audiitor), maksaksid nad maksu maksimaalselt 3 000 naelsterlingit aastas, kui nad ei kasuta vara, mis tavaliselt ka nii on.

| (75) | Registreerimistasu kehtestamine diskrimineeriks maksude osas ettevõtete kasuks, mis ei teeni kasumit (150 naelsterlingit), nagu näiteks riiulifirmad või varahaldusfirmad, võrreldes tegutsevate ettevõtetega (300 naelsterlingit). See oleks seda tüüpi ettevõtete kasuks status quo säilitamise selge näide. |
| --- | --- |

(75)

Registreerimistasu kehtestamine diskrimineeriks maksude osas ettevõtete kasuks, mis ei teeni kasumit (150 naelsterlingit), nagu näiteks riiulifirmad või varahaldusfirmad, võrreldes tegutsevate ettevõtetega (300 naelsterlingit). See oleks seda tüüpi ettevõtete kasuks status quo säilitamise selge näide.

| (76) | Finantsteenuste sektor annab 30 % sisemajanduse kogutoodangust. Finantsteenuste ettevõtete kasumimaks ei kujutaks endast tõelist ettevõtte tulumaksu, sest nende ettevõtete palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja lisamaksu hõlmav kogukohustus ei ületaks 15 % nende kasumist või 500 000 naelsterlingit. |
| --- | --- |

(76)

Finantsteenuste sektor annab 30 % sisemajanduse kogutoodangust. Finantsteenuste ettevõtete kasumimaks ei kujutaks endast tõelist ettevõtte tulumaksu, sest nende ettevõtete palgafondimaksu, ärivara kasutusmaksu ja lisamaksu hõlmav kogukohustus ei ületaks 15 % nende kasumist või 500 000 naelsterlingit.

| (77) | Offshore-ettevõtted jääksid kahe uue maksu reguleerimisalast välja, seega oleksid maksust vabastatud umbes 8 000 Gibraltaris füüsiliselt mitteasuvat ettevõtet. Reform ei ole seotud nende ettevõtete maksusituatsiooniga, millel ei ole Gibraltaris ei personali ega tööruume. |
| --- | --- |

(77)

Offshore-ettevõtted jääksid kahe uue maksu reguleerimisalast välja, seega oleksid maksust vabastatud umbes 8 000 Gibraltaris füüsiliselt mitteasuvat ettevõtet. Reform ei ole seotud nende ettevõtete maksusituatsiooniga, millel ei ole Gibraltaris ei personali ega tööruume.

| (78) | Gibraltar on piirkond, mis ei sõltu kaugeltki mitte majandusarengu edendamiseks mõeldud abist või soodustustest, vaid millel on kadestamisväärne finantsseisund. |
| --- | --- |

(78)

Gibraltar on piirkond, mis ei sõltu kaugeltki mitte majandusarengu edendamiseks mõeldud abist või soodustustest, vaid millel on kadestamisväärne finantsseisund.

| (79) | Mis puudutab mis tahes abi selektiivset olemust, siis rakendataks kasumi lisamaksu üksnes teatavate finants- ja kommunaalteenuseid osutavate ettevõtete suhtes. Selline erisus ei saa tuleneda süsteemi olemusest või üldisest skeemist ning seda ei saa sellega õigustada. (14) Ettevõtted, mis tegutsevad sektoris, kus kapital on äärmiselt liikuv, ja millel on väga vähe personali, peavad põhiliselt maksma üksnes palgafondimaksu ja sellega oleks nende kohustus ka piiratud. See soodustaks üksnes selliseid ettevõtteid, mille kulusid vähendataks ja kasumlikkust suurendataks võrreldes konkurentidega. |
| --- | --- |

(79)

Mis puudutab mis tahes abi selektiivset olemust, siis rakendataks kasumi lisamaksu üksnes teatavate finants- ja kommunaalteenuseid osutavate ettevõtete suhtes. Selline erisus ei saa tuleneda süsteemi olemusest või üldisest skeemist ning seda ei saa sellega õigustada. (14) Ettevõtted, mis tegutsevad sektoris, kus kapital on äärmiselt liikuv, ja millel on väga vähe personali, peavad põhiliselt maksma üksnes palgafondimaksu ja sellega oleks nende kohustus ka piiratud. See soodustaks üksnes selliseid ettevõtteid, mille kulusid vähendataks ja kasumlikkust suurendataks võrreldes konkurentidega.

| (80) | Euroopa Kohtu kohtujurist väitis, (15) et kõiki meetmeid, millega kaasneb konkurentsieelis, kaasa arvatud finantseelis, ja mis “piirduvad liikmesriigi teatavas piirkonnas investeerivate ettevõtetega, saab omistada kõnealusele liikmesriigile ja neid ei saa seetõttu määratluse järgi käsitleda selle liikmesriigi maksusüsteemis üldise laadiga meetmena”. Ta oli ka seisukohal, et “asjaolu, et vaidlusalused meetmed võeti vastu piirkondlike ametivõimude poolt, kellel on siseriikliku õiguse alusel ainupädevus”, oli “üksnes vormiküsimus” ja “mitte piisav põhjendus” piirkondlike seaduste “reguleerimisalas asuvate ettevõtete eeliskohtlemiseks”. |
| --- | --- |

(80)

Euroopa Kohtu kohtujurist väitis, (15) et kõiki meetmeid, millega kaasneb konkurentsieelis, kaasa arvatud finantseelis, ja mis “piirduvad liikmesriigi teatavas piirkonnas investeerivate ettevõtetega, saab omistada kõnealusele liikmesriigile ja neid ei saa seetõttu määratluse järgi käsitleda selle liikmesriigi maksusüsteemis üldise laadiga meetmena”. Ta oli ka seisukohal, et “asjaolu, et vaidlusalused meetmed võeti vastu piirkondlike ametivõimude poolt, kellel on siseriikliku õiguse alusel ainupädevus”, oli “üksnes vormiküsimus” ja “mitte piisav põhjendus” piirkondlike seaduste “reguleerimisalas asuvate ettevõtete eeliskohtlemiseks”.

| (81) | Kuigi kavandatud reformi väidetav eesmärk on kehtestada uus ettevõtte tulumaksu süsteem, milles ei sisaldu riigiabi elemente, ei saa seda artikli 87 reguleerimisalast välja jätta põhjendusega, et see on maksumeede või et see taotleb äriühinguõiguse eesmärke. Reformi peamine tulemus oleks koheselt selles piirkonnas konkurentsitingimuste moonutamine ja ettevõtete julgustamine ümberasumisele. See süsteem soodustaks märkimisväärselt Gibraltaris asuvaid ettevõtteid, sest tegelik maksumäär sellel territooriumil oleks palju madalam (või isegi olematu), võrreldes Ühendkuningriigis kohaldatava määraga. Võimaldades asjaomastel ettevõtetel oma maksukoormust selgelt vähendada, moonutaks selline piirkondlik selektiivsus konkurentsi ja mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(81)

Kuigi kavandatud reformi väidetav eesmärk on kehtestada uus ettevõtte tulumaksu süsteem, milles ei sisaldu riigiabi elemente, ei saa seda artikli 87 reguleerimisalast välja jätta põhjendusega, et see on maksumeede või et see taotleb äriühinguõiguse eesmärke. Reformi peamine tulemus oleks koheselt selles piirkonnas konkurentsitingimuste moonutamine ja ettevõtete julgustamine ümberasumisele. See süsteem soodustaks märkimisväärselt Gibraltaris asuvaid ettevõtteid, sest tegelik maksumäär sellel territooriumil oleks palju madalam (või isegi olematu), võrreldes Ühendkuningriigis kohaldatava määraga. Võimaldades asjaomastel ettevõtetel oma maksukoormust selgelt vähendada, moonutaks selline piirkondlik selektiivsus konkurentsi ja mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (82) | Lisaks sellele, et Gibraltari maksukord looks sellisena maksukoormuse, mis on märkimisväärselt madalam Ühendkuningriigis üldiselt kehtestatust, saab palgafondimaksu tehnilist mehhanismi käsitleda kahjulikuna tegevusjuhendi punkti B tähenduses. Reform ei mõjutaks tegema Gibraltaris reaalset majandustegevust ja seega kehtiks selle suhtes tegevusjuhendi punktis B.3 sätestatud, maksumeetme kahjulikkust määrav kriteerium. Ühendkuningriik ei ole seni täitnud oma OECD egiidi all antud lubadusi, mille eesmärgiks oli eemaldada Gibraltar koostööd mitte tegevate maksuparadiiside nimekirjast. |
| --- | --- |

(82)

Lisaks sellele, et Gibraltari maksukord looks sellisena maksukoormuse, mis on märkimisväärselt madalam Ühendkuningriigis üldiselt kehtestatust, saab palgafondimaksu tehnilist mehhanismi käsitleda kahjulikuna tegevusjuhendi punkti B tähenduses. Reform ei mõjutaks tegema Gibraltaris reaalset majandustegevust ja seega kehtiks selle suhtes tegevusjuhendi punktis B.3 sätestatud, maksumeetme kahjulikkust määrav kriteerium. Ühendkuningriik ei ole seni täitnud oma OECD egiidi all antud lubadusi, mille eesmärgiks oli eemaldada Gibraltar koostööd mitte tegevate maksuparadiiside nimekirjast.

| (83) | Gibraltari majanduslik käitumisviis on kahjulik ka Gibraltarile endale, sest see on andnud tõuke majanduse arenguks, millel puudub kindel alus ja mis ei ole keskpikas või pikas perspektiivis jätkusuutlik. See on naaberalalt, Campo de Gibraltarilt, võtnud potentsiaalse arenguvõimaluse. Campo de Gibraltar on praegu üks Hispaania vähem arenenumatest piirkondadest. Gibraltari suhteline rikkus on suuresti võimalik tänu ümbritseva piirkonna madalamale arengutasemele. |
| --- | --- |

(83)

Gibraltari majanduslik käitumisviis on kahjulik ka Gibraltarile endale, sest see on andnud tõuke majanduse arenguks, millel puudub kindel alus ja mis ei ole keskpikas või pikas perspektiivis jätkusuutlik. See on naaberalalt, Campo de Gibraltarilt, võtnud potentsiaalse arenguvõimaluse. Campo de Gibraltar on praegu üks Hispaania vähem arenenumatest piirkondadest. Gibraltari suhteline rikkus on suuresti võimalik tänu ümbritseva piirkonna madalamale arengutasemele.

| (84) | See maksusüsteem ei ole mitte üksnes diskrimineeriv ja ebaaus, vaid see julgustab ka maksudest kõrvalehoidumist ja rahapesu. Maksudest kõrvalehoidumine, mida stimuleerib rahapesu võimalus Gibraltaris, kahjustab tõsiselt Hispaania riigikassat ja selline rahapesu soodustab organiseerunud kuritegelike rühmituste tegutsemist. Eespool mainitud IMFi ettekandes rõhutatakse, et Gibraltaris ei ole rahapesuga võitlemiseks mingeid kohustuslikke sätteid. |
| --- | --- |

(84)

See maksusüsteem ei ole mitte üksnes diskrimineeriv ja ebaaus, vaid see julgustab ka maksudest kõrvalehoidumist ja rahapesu. Maksudest kõrvalehoidumine, mida stimuleerib rahapesu võimalus Gibraltaris, kahjustab tõsiselt Hispaania riigikassat ja selline rahapesu soodustab organiseerunud kuritegelike rühmituste tegutsemist. Eespool mainitud IMFi ettekandes rõhutatakse, et Gibraltaris ei ole rahapesuga võitlemiseks mingeid kohustuslikke sätteid.

| (85) | Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsioon toetab märkuste tegemise üleskutses nimetatud komisjoni analüüsi reformi kohta ja väidab, et reform võib tõsiselt kahjustada Hispaania ettevõtete huvisid. Tema täiendavad märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(85)

Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsioon toetab märkuste tegemise üleskutses nimetatud komisjoni analüüsi reformi kohta ja väidab, et reform võib tõsiselt kahjustada Hispaania ettevõtete huvisid. Tema täiendavad märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (86) | Maksukoormus oleks palju madalam kui ettevõtetel emamaal Ühendkuningriigis ja Hispaanias; Gibraltaris oleks maksukoormus piiratud 15 %ga, kusjuures Ühendkuningriigis ning Hispaanias on kogu maksukohustus vähemalt 30 % ja võib olla isegi kõrgem. Vaevalt et mitmed ettevõtted Gibraltaris uue süsteemi alusel enam makse maksaksid. Soodustatud ettevõtete kulud oleksid konkurentide omadest väiksemad. Märgatavalt madalam maksutase Gibraltaris on äärmiselt diskrimineeriv ja kahjustab nii lähipiirkonnas asuvate Hispaania ettevõtete kui ka Ühendkuningriigi ettevõtete konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(86)

Maksukoormus oleks palju madalam kui ettevõtetel emamaal Ühendkuningriigis ja Hispaanias; Gibraltaris oleks maksukoormus piiratud 15 %ga, kusjuures Ühendkuningriigis ning Hispaanias on kogu maksukohustus vähemalt 30 % ja võib olla isegi kõrgem. Vaevalt et mitmed ettevõtted Gibraltaris uue süsteemi alusel enam makse maksaksid. Soodustatud ettevõtete kulud oleksid konkurentide omadest väiksemad. Märgatavalt madalam maksutase Gibraltaris on äärmiselt diskrimineeriv ja kahjustab nii lähipiirkonnas asuvate Hispaania ettevõtete kui ka Ühendkuningriigi ettevõtete konkurentsivõimet.

| (87) | Suur enamik Gibraltaris asutatud ettevõtteid on väga väikesed (tavaliselt töötab neis üksainus isik ja ettevõtte tööruumid on väikesed) ja tegevad varahalduse valdkonnas, nii et ainus nende loodud tulu koosneb nende hallatavatest varadest saadud kapitalitulust. Arvestades, et reformi aluseks on maksustamine vastavalt ettevõtte töötajate arvule ja tema tööruumide pindalale, samuti kapitalitulude maksuvabastust, ei maksaks enamik Gibraltaris asutatud ettevõtteid mingit ettevõtte maksu. |
| --- | --- |

(87)

Suur enamik Gibraltaris asutatud ettevõtteid on väga väikesed (tavaliselt töötab neis üksainus isik ja ettevõtte tööruumid on väikesed) ja tegevad varahalduse valdkonnas, nii et ainus nende loodud tulu koosneb nende hallatavatest varadest saadud kapitalitulust. Arvestades, et reformi aluseks on maksustamine vastavalt ettevõtte töötajate arvule ja tema tööruumide pindalale, samuti kapitalitulude maksuvabastust, ei maksaks enamik Gibraltaris asutatud ettevõtteid mingit ettevõtte maksu.

| (88) | Ühendkuningriik toetab Ahvenamaa maavanema märkusi. Kommenteerides Hispaania valitsuse ja Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsiooni märkusi, ristviitas Ühendkuningriik mõningatele väidetele ja kordas neid, mida ta oli esitanud vastuseks menetluse algatamisele. Ühendkuningriigi täiendavad märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(88)

Ühendkuningriik toetab Ahvenamaa maavanema märkusi. Kommenteerides Hispaania valitsuse ja Hispaania Äriorganisatsioonide Konföderatsiooni märkusi, ristviitas Ühendkuningriik mõningatele väidetele ja kordas neid, mida ta oli esitanud vastuseks menetluse algatamisele. Ühendkuningriigi täiendavad märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (89) | Reform ei põhjusta “tõsist kahju” Hispaania riigikassale. Campo piirkonna arengu mahajäämus ei tulene Gibraltari maksusüsteemist. Pigem vastupidi, sest piirkond saab märkimisväärse osa tuludest Gibraltarist. Tööhõive näitajad 2003. aasta jaanuari kohta osutavad näiteks, et Gibraltaris seaduslikult töötavad Hispaania kodanikud moodustavad 18 % Gibraltari tööjõust. Seega on Gibraltar oluline tööhõive- ja tuluallikas ümbruskonnast tulevatele Hispaania töötajatele, samuti saab Campo piirkond märkimisväärse tulu Gibraltari elanikelt, kes selles piirkonnas teevad sisseoste ja muid väljaminekuid. Hispaania on ka Gibraltari suuruselt teine eksportija. Gibraltar ei ole nii jõukas kui viidatud ja on Euroopa Regionaalarengu Fondi mõistes eesmärk 2 alla kuuluv piirkond. |
| --- | --- |

(89)

Reform ei põhjusta “tõsist kahju” Hispaania riigikassale. Campo piirkonna arengu mahajäämus ei tulene Gibraltari maksusüsteemist. Pigem vastupidi, sest piirkond saab märkimisväärse osa tuludest Gibraltarist. Tööhõive näitajad 2003. aasta jaanuari kohta osutavad näiteks, et Gibraltaris seaduslikult töötavad Hispaania kodanikud moodustavad 18 % Gibraltari tööjõust. Seega on Gibraltar oluline tööhõive- ja tuluallikas ümbruskonnast tulevatele Hispaania töötajatele, samuti saab Campo piirkond märkimisväärse tulu Gibraltari elanikelt, kes selles piirkonnas teevad sisseoste ja muid väljaminekuid. Hispaania on ka Gibraltari suuruselt teine eksportija. Gibraltar ei ole nii jõukas kui viidatud ja on Euroopa Regionaalarengu Fondi mõistes eesmärk 2 alla kuuluv piirkond.

| (90) | Erinevused maksumäärades ja maksubaasis liikmesriikide vahel ja autonoomsete maksupiirkondade vahel on EÜ asutamislepingu artikli 87 reguleerimisalast väljajääv suveräänne küsimus. Riigiabi eeskirjade eesmärk on võidelda eelistega, mida on andnud riik või mida antakse riiklikest vahenditest teatavatele ettevõtetele. Autonoomsel maksuterritooriumil üldiselt kohaldatavad madalamad maksumäärad ei vasta sellele varalise erisuse tingimusele ja seetõttu ei ole tegemist riigiabiga. Autonoomse maksupiirkonna maksusüsteemide vaheline konkurents võib tekkida mitte üksnes maksumäärade erinevustest vaid ka maksustatava tulu erinevatest arvutusmeetoditest. Sellised erinevused arvutusmeetodites ei kujuta endast riigiabi juhul, kui maksusüsteemi kohaldatakse tõeliselt mittediskrimineerival moel autonoomse maksuterritooriumi sees. Ebaselgeks jääb, kuidas võiks reform äriettevõtete õhutamisega ümberasumiseks Gibraltarisse oluliselt kahjustada Hispaania majandust. Ühendkuningriik ei tea ühtegi Hispaania äriettevõtet, mis oleks asunud Gibraltarisse, et saada kasu praeguse ettevõtte tulumaksu korra poolt väidetavalt tingitud “soodsast maksusüsteemist”. Ometigi on teistes ELi maades, nagu Kreekas ja Iirimaal, ja ELi kandidaatriikides, nagu Eestis, Ungaris ja Küprosel, samuti suhteliselt “madalad” üldised ettevõtte tulumaksu määrad. |
| --- | --- |

(90)

Erinevused maksumäärades ja maksubaasis liikmesriikide vahel ja autonoomsete maksupiirkondade vahel on EÜ asutamislepingu artikli 87 reguleerimisalast väljajääv suveräänne küsimus. Riigiabi eeskirjade eesmärk on võidelda eelistega, mida on andnud riik või mida antakse riiklikest vahenditest teatavatele ettevõtetele. Autonoomsel maksuterritooriumil üldiselt kohaldatavad madalamad maksumäärad ei vasta sellele varalise erisuse tingimusele ja seetõttu ei ole tegemist riigiabiga. Autonoomse maksupiirkonna maksusüsteemide vaheline konkurents võib tekkida mitte üksnes maksumäärade erinevustest vaid ka maksustatava tulu erinevatest arvutusmeetoditest. Sellised erinevused arvutusmeetodites ei kujuta endast riigiabi juhul, kui maksusüsteemi kohaldatakse tõeliselt mittediskrimineerival moel autonoomse maksuterritooriumi sees. Ebaselgeks jääb, kuidas võiks reform äriettevõtete õhutamisega ümberasumiseks Gibraltarisse oluliselt kahjustada Hispaania majandust. Ühendkuningriik ei tea ühtegi Hispaania äriettevõtet, mis oleks asunud Gibraltarisse, et saada kasu praeguse ettevõtte tulumaksu korra poolt väidetavalt tingitud “soodsast maksusüsteemist”. Ometigi on teistes ELi maades, nagu Kreekas ja Iirimaal, ja ELi kandidaatriikides, nagu Eestis, Ungaris ja Küprosel, samuti suhteliselt “madalad” üldised ettevõtte tulumaksu määrad.

| (91) | Süsteemi kui erinevate maksude kombinatsiooni kriitikat on valesti mõistetud. Reformitud süsteemi loogika on selles, et töösuhe ja varade kasutamine on maksubaas, samas kui kasumlikkus kujutab endast kohustuse tekkimise madalamat künnist. Süsteem ütleb lihtsalt lahti kasumi maksustamisest kui maksustatavast asjaolust ettevõtete puhul. Töösuhte ja varade kasutamise kriteeriume kohaldatakse horisontaalselt kõikide ettevõtete suhtes kõikides sektorites. Ei eelistata näiteks suuri ettevõtteid väikestele ega vastupidi. 500 000 naelsterlingi suuruse kasumimaksu piiri kehtestamine välistab võimaluse, et reform saaks eelistada suuri ettevõtteid väikestele. Asjaolu, et registreerimistasu on kasumita ettevõtetele 150 naelsterlingit ja tegutsevatele ettevõtetele 300 naelsterlingit, ei tähenda riigiabi, sest registreerimistasu erinevust suuruses 150 naelsterlingit tuleb käsitleda kui de minimis. |
| --- | --- |

(91)

Süsteemi kui erinevate maksude kombinatsiooni kriitikat on valesti mõistetud. Reformitud süsteemi loogika on selles, et töösuhe ja varade kasutamine on maksubaas, samas kui kasumlikkus kujutab endast kohustuse tekkimise madalamat künnist. Süsteem ütleb lihtsalt lahti kasumi maksustamisest kui maksustatavast asjaolust ettevõtete puhul. Töösuhte ja varade kasutamise kriteeriume kohaldatakse horisontaalselt kõikide ettevõtete suhtes kõikides sektorites. Ei eelistata näiteks suuri ettevõtteid väikestele ega vastupidi. 500 000 naelsterlingi suuruse kasumimaksu piiri kehtestamine välistab võimaluse, et reform saaks eelistada suuri ettevõtteid väikestele. Asjaolu, et registreerimistasu on kasumita ettevõtetele 150 naelsterlingit ja tegutsevatele ettevõtetele 300 naelsterlingit, ei tähenda riigiabi, sest registreerimistasu erinevust suuruses 150 naelsterlingit tuleb käsitleda kui de minimis.

| (92) | Kuigi reformi võib tõesti kirjeldada kui “nullmääraga kasumimaksu” (sest maksubaasiks on töösuhe ja varade kasutamine, mitte kasum), on vale kirjeldada seda kui “nullmaksumäära”. Tegelikult on reformi oluline osa ettevõtte kasumi maksustamise üldine kaotamine (välja arvatud finants- ja kommunaalteenuste lisamaks) ja selle asendamine kõikide ettevõtete poolt makstava palgafondimaksuga. |
| --- | --- |

(92)

Kuigi reformi võib tõesti kirjeldada kui “nullmääraga kasumimaksu” (sest maksubaasiks on töösuhe ja varade kasutamine, mitte kasum), on vale kirjeldada seda kui “nullmaksumäära”. Tegelikult on reformi oluline osa ettevõtte kasumi maksustamise üldine kaotamine (välja arvatud finants- ja kommunaalteenuste lisamaks) ja selle asendamine kõikide ettevõtete poolt makstava palgafondimaksuga.

| (93) | Kumbki lisamaksudest (ei finantsteenuste ega kommunaalteenuste oma) ei kujuta endast riigiabi. Kuna varalist selektiivsust võiks vaidlustada, ei ole need maksud abi määratluse tähenduses “eelised” võrreldes üldise normiga; nende eesmärk on täiesti vastupidine. Seetõttu on väide, et mittefinantsteenuste sektoritele ei kehti lisamaks, alusetu. |
| --- | --- |

(93)

Kumbki lisamaksudest (ei finantsteenuste ega kommunaalteenuste oma) ei kujuta endast riigiabi. Kuna varalist selektiivsust võiks vaidlustada, ei ole need maksud abi määratluse tähenduses “eelised” võrreldes üldise normiga; nende eesmärk on täiesti vastupidine. Seetõttu on väide, et mittefinantsteenuste sektoritele ei kehti lisamaks, alusetu.

| (94) | Väide, et reform tähendab Gibraltari ettevõtetele eelist võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega, ei ole tõene ja väljendab piirkondliku erisuse mõiste, Gibraltari konstitutsioonilise staatuse ja EÜ asutamislepingu kohaldamisel tema staatuse mittemõistmist. Võib oletada, et Hispaania valitsus ei kavatse selle väite juurde jääda, sest see takistaks igasugust liikmesriikidepoolset maksustamisõiguse efektiivset detsentraliseerimist ja kahjustaks muuhulgas tema Baski provintside maksuautonoomiat. Seoses piirkondliku erisusega ei ole Hispaania valitsuse viidatud kohtuasjadel (16) mingit tähtsust, sest kumbki neist ei käsitlenud situatsiooni, kus asjaomastel piirkondadel oleks olnud sõltumatu autonoomia valdkonnas, milles anti vabastus üldisest maksusüsteemist. Teatavates Baski kohtuasjades (17) viidatud maksuautonoomiat kasutatakse maksualanduste andmiseks Hispaania üldise maksusüsteemiga võrreldes, samas kui Gibraltari puhul kasutatakse tema autonoomiat Ühendkuningriigi omast põhjalikult erineva maksusüsteemi loomiseks. |
| --- | --- |

(94)

Väide, et reform tähendab Gibraltari ettevõtetele eelist võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega, ei ole tõene ja väljendab piirkondliku erisuse mõiste, Gibraltari konstitutsioonilise staatuse ja EÜ asutamislepingu kohaldamisel tema staatuse mittemõistmist. Võib oletada, et Hispaania valitsus ei kavatse selle väite juurde jääda, sest see takistaks igasugust liikmesriikidepoolset maksustamisõiguse efektiivset detsentraliseerimist ja kahjustaks muuhulgas tema Baski provintside maksuautonoomiat. Seoses piirkondliku erisusega ei ole Hispaania valitsuse viidatud kohtuasjadel (16) mingit tähtsust, sest kumbki neist ei käsitlenud situatsiooni, kus asjaomastel piirkondadel oleks olnud sõltumatu autonoomia valdkonnas, milles anti vabastus üldisest maksusüsteemist. Teatavates Baski kohtuasjades (17) viidatud maksuautonoomiat kasutatakse maksualanduste andmiseks Hispaania üldise maksusüsteemiga võrreldes, samas kui Gibraltari puhul kasutatakse tema autonoomiat Ühendkuningriigi omast põhjalikult erineva maksusüsteemi loomiseks.

| (95) | Muuhulgas maksudest kõrvalehoidumist ja rahapesu puudutavad väited on alusetud ja tähtsusetud praeguse riigiabi menetluse seisukohast lähtudes. Seetõttu ei oleks asjakohane neid üksikasjalikult ümber lükata. Ometi järgib Gibraltar järelevalve- ja finantsmääruse standardeid, seda nii avalikus kui erasektoris. Gibraltari finantsteenuste komisjon (The Gibraltar Financial Services Commission) on sõltumatu ja lugupeetud organ. Seda seisukohta on kinnitanud mitmed rahvusvahelised organid, mis on kommenteerinud ka Gibraltari tegevust rahapesuga võitlemisel. Gibraltar oli üks esimesi jurisdiktsioone ELis, kes rakendas ELi rahapesu direktiivi kõikide kuritegude osas. Rahapesuvastase töökonna (FATF) 2002. aasta novembris avaldatud aruandes märgitakse, et “Gibraltaris on rahapesuga võitlemiseks tugev õigus- ja haldusnormide arsenal” ja Gibraltar on “lähedal, et olla täielikult vastavuses FATFi 40 soovitustega”. (18) IMFi 2001. aasta oktoobri ettekandes tehti otsus, et Gibraltar on vastavuses 66ga 67st rahvusvahelisest finantsmääruse standardist ning otsustati, et “järelevalve on üldiselt efektiivne ja põhjalik... Gibraltar kuulub hästiarenenud järelevalvete kategooriasse”, (19) OECD korra kohaselt on Gibraltar klassifitseeritud koostööd tegevaks maksujurisdiktsiooniks. |
| --- | --- |

(95)

Muuhulgas maksudest kõrvalehoidumist ja rahapesu puudutavad väited on alusetud ja tähtsusetud praeguse riigiabi menetluse seisukohast lähtudes. Seetõttu ei oleks asjakohane neid üksikasjalikult ümber lükata. Ometi järgib Gibraltar järelevalve- ja finantsmääruse standardeid, seda nii avalikus kui erasektoris. Gibraltari finantsteenuste komisjon (The Gibraltar Financial Services Commission) on sõltumatu ja lugupeetud organ. Seda seisukohta on kinnitanud mitmed rahvusvahelised organid, mis on kommenteerinud ka Gibraltari tegevust rahapesuga võitlemisel. Gibraltar oli üks esimesi jurisdiktsioone ELis, kes rakendas ELi rahapesu direktiivi kõikide kuritegude osas. Rahapesuvastase töökonna (FATF) 2002. aasta novembris avaldatud aruandes märgitakse, et “Gibraltaris on rahapesuga võitlemiseks tugev õigus- ja haldusnormide arsenal” ja Gibraltar on “lähedal, et olla täielikult vastavuses FATFi 40 soovitustega”. (18) IMFi 2001. aasta oktoobri ettekandes tehti otsus, et Gibraltar on vastavuses 66ga 67st rahvusvahelisest finantsmääruse standardist ning otsustati, et “järelevalve on üldiselt efektiivne ja põhjalik... Gibraltar kuulub hästiarenenud järelevalvete kategooriasse”, (19) OECD korra kohaselt on Gibraltar klassifitseeritud koostööd tegevaks maksujurisdiktsiooniks.

VI.   HINNANG

| (96) | Selleks, et lugeda meedet riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab see vastama järgmisele neljale kriteeriumile. Esiteks peab meede andma kasusaajatele soodustuse, mis vähendab kulusid, mis neil muidu oma äritegevuses tavaliselt on. Teiseks tuleb soodustust anda kas riigi poolt või riiklikest vahenditest. Kolmandaks peab meede mõjutama liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. Neljandaks peab meede olema konkreetne või selektiivne, eelistades teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(96)

Selleks, et lugeda meedet riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab see vastama järgmisele neljale kriteeriumile. Esiteks peab meede andma kasusaajatele soodustuse, mis vähendab kulusid, mis neil muidu oma äritegevuses tavaliselt on. Teiseks tuleb soodustust anda kas riigi poolt või riiklikest vahenditest. Kolmandaks peab meede mõjutama liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. Neljandaks peab meede olema konkreetne või selektiivne, eelistades teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist.

| (97) | Vastavalt teatise punktile 16 on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 maksumeetme suhtes kohaldamise peamine kriteerium see, et ta “võimaldab liikmesriigi teatavate ettevõtete huvides erandi maksusüsteemi kohaldamisel. Seega tuleb kõigepealt määratleda üldine süsteem”. Arvestades siiski, et maksureform tõstatab nii varalise selektiivsuse kui piirkondliku selektiivsuse probleemi, analüüsib komisjon kõigepealt piirkondliku selektiivsuse aspekti. Reformi erinevate osade varalise selektiivsuse küsimust Gibraltariga seoses käsitletakse eraldi allpool lõigetes 128 — 152. |
| --- | --- |

(97)

Vastavalt teatise punktile 16 on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 maksumeetme suhtes kohaldamise peamine kriteerium see, et ta “võimaldab liikmesriigi teatavate ettevõtete huvides erandi maksusüsteemi kohaldamisel. Seega tuleb kõigepealt määratleda üldine süsteem”. Arvestades siiski, et maksureform tõstatab nii varalise selektiivsuse kui piirkondliku selektiivsuse probleemi, analüüsib komisjon kõigepealt piirkondliku selektiivsuse aspekti. Reformi erinevate osade varalise selektiivsuse küsimust Gibraltariga seoses käsitletakse eraldi allpool lõigetes 128 — 152.

| (98) | Oma otsuses algatada ametlik riigiabi uurimismenetlus (20) tegi komisjon kindlaks viisid, kuidas reform tervikuna soodustab Gibraltari ettevõtteid võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega. Ei Ühendkuningriik ega Gibraltari valitsus ei vaidlustanud selle võrdluse faktilist alust ja seetõttu seda korratakse ja täpsustatakse allpool. |
| --- | --- |

(98)

Oma otsuses algatada ametlik riigiabi uurimismenetlus (20) tegi komisjon kindlaks viisid, kuidas reform tervikuna soodustab Gibraltari ettevõtteid võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega. Ei Ühendkuningriik ega Gibraltari valitsus ei vaidlustanud selle võrdluse faktilist alust ja seetõttu seda korratakse ja täpsustatakse allpool.

| (99) | Ühendkuningriigi ettevõtte tulumaksu korra järgi on ettevõtte tulumaksu ülemmäär 30 % ettevõtte kasumist. Võrdluseks tuleb märkida, et reformi järgi on kõikide Gibraltari ettevõtete, välja arvatud kommunaalettevõtete, ettevõtte tulumaksu ülemmäär 15 %. |
| --- | --- |

(99)

Ühendkuningriigi ettevõtte tulumaksu korra järgi on ettevõtte tulumaksu ülemmäär 30 % ettevõtte kasumist. Võrdluseks tuleb märkida, et reformi järgi on kõikide Gibraltari ettevõtete, välja arvatud kommunaalettevõtete, ettevõtte tulumaksu ülemmäär 15 %.

| (100) | Erinevus ühest küljest Ühendkuningriigi ettevõtte tulumaksu korra ja teisest küljest reformiga kavandatud Gibraltari ettevõtete maksustamiskorra vahel põhjustab olukorra, kus Ühendkuningriigis tegutsevaid ettevõtteid maksustatakse ülemmääraga 30 % kasumist, samas kui Gibraltaris tegutsevaid ettevõtteid (välja arvatud kommunaalettevõtteid) maksustatakse ülemmääraga 15 % kasumist. Lisaks, nagu kirjeldatakse alljärgnevalt lõigetes 128 — 152, pääsevad teatavat tüüpi ettevõtted maksustamisest või kehtib neile maksumäär 5 % kasumist. Need erinevused maksukohtlemises tähendavad Gibraltaris asutatud ettevõtetele, välja arvatud kommunaalettevõtetele, soodustust võrreldes Ühendkuningriigis asutatud ettevõtetega. |
| --- | --- |

(100)

Erinevus ühest küljest Ühendkuningriigi ettevõtte tulumaksu korra ja teisest küljest reformiga kavandatud Gibraltari ettevõtete maksustamiskorra vahel põhjustab olukorra, kus Ühendkuningriigis tegutsevaid ettevõtteid maksustatakse ülemmääraga 30 % kasumist, samas kui Gibraltaris tegutsevaid ettevõtteid (välja arvatud kommunaalettevõtteid) maksustatakse ülemmääraga 15 % kasumist. Lisaks, nagu kirjeldatakse alljärgnevalt lõigetes 128 — 152, pääsevad teatavat tüüpi ettevõtted maksustamisest või kehtib neile maksumäär 5 % kasumist. Need erinevused maksukohtlemises tähendavad Gibraltaris asutatud ettevõtetele, välja arvatud kommunaalettevõtetele, soodustust võrreldes Ühendkuningriigis asutatud ettevõtetega.

| (101) | Maksukorra muud erinevused põhjustavad Gibraltari ettevõtetele täiendavaid soodustusi võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega. Komisjon märgib, et reformi alusel ei arvestata kapitalitulusid kasumi arvutamisel. Võrdluseks tuleb märkida, et Ühendkuningriigis kuuluvad kapitalitulud üldiselt ettevõtte tulumaksu alla. Sarnaselt on olenevalt kapitalipaigutusest võimalik saada soodustusi. Vastandina 33 1/3 % suurusele maksusoodustusele masinate ja seadmete kapitalikulude osas võimaldab Ühendkuningriigi maksukord maksusoodustust suurusega 25 % degressiivsest jäägist ning seal ei ole üldiselt kohaldatavat esimese aasta maksusoodustust. |
| --- | --- |

(101)

Maksukorra muud erinevused põhjustavad Gibraltari ettevõtetele täiendavaid soodustusi võrreldes Ühendkuningriigi ettevõtetega. Komisjon märgib, et reformi alusel ei arvestata kapitalitulusid kasumi arvutamisel. Võrdluseks tuleb märkida, et Ühendkuningriigis kuuluvad kapitalitulud üldiselt ettevõtte tulumaksu alla. Sarnaselt on olenevalt kapitalipaigutusest võimalik saada soodustusi. Vastandina 33 1/3 % suurusele maksusoodustusele masinate ja seadmete kapitalikulude osas võimaldab Ühendkuningriigi maksukord maksusoodustust suurusega 25 % degressiivsest jäägist ning seal ei ole üldiselt kohaldatavat esimese aasta maksusoodustust.

| (102) | Nagu ilmneb eelmistest punktidest, on komisjon Gibraltari maksureformi ettepanekute piirkondliku selektiivsuse osas seisukohal, et need tagavad üldiselt madalama maksustamise võrreldes Ühendkuningriigis kohaldatavaga ja et see erinevus kujutab endast Gibraltaris tegutsevatele ettevõtetele selektiivset eelist. See eeldus on vastavuses teatise punktiga 16. Teatises märgitakse “et artikli 87 lõike 1 maksumeetme suhtes kohaldamise peamine kriteerium” on see, et ta “võimaldab liikmesriigi teatavate ettevõtete huvides erandit maksusüsteemi kohaldamisel”. Nagu teatise punktis 17 märgitud, “näitab komisjoni otsuse tegemise senine praktika, et artikli 87 lõikes 1 sätestatud erisuse kriteeriumi” ei kohaldata ainult meetmete suhtes, mida rakendatakse kogu liikmesriigi territooriumil, ja “asutamisleping ise on abimeede, mis on mõeldud piirkonna majandusliku arengu edenda- miseks”. (21) Isegi kui neid kohaldataks automaatselt ja võrdselt kõikide Gibraltari maksukohustuslastest ettevõtjate suhtes, kohtlemata erinevalt üht või enamat tegevusvaldkonda, mida käesoleval juhul ei saa ütelda, on eespool nimetatud maksuvähendused “kavandatud erandlikult kõnealuse liikmesriigi teatavas piirkonnas asuvatele ettevõtetele ja kujutavad endast nende jaoks soodustust, mida sarnaseid majanduslikke toiminguid teha soovivad ettevõtted sama liikmesriigi teistes piirkondades ei saa kasutada”. (22) Sel juhul soodustavad need eespool nimetatud maksuvähendused tõesti Gibraltaris maksustatavaid ettevõtteid võrreldes Ühendkuningriigis tegutsevate ettevõtetega. |
| --- | --- |

(102)

Nagu ilmneb eelmistest punktidest, on komisjon Gibraltari maksureformi ettepanekute piirkondliku selektiivsuse osas seisukohal, et need tagavad üldiselt madalama maksustamise võrreldes Ühendkuningriigis kohaldatavaga ja et see erinevus kujutab endast Gibraltaris tegutsevatele ettevõtetele selektiivset eelist. See eeldus on vastavuses teatise punktiga 16. Teatises märgitakse “et artikli 87 lõike 1 maksumeetme suhtes kohaldamise peamine kriteerium” on see, et ta “võimaldab liikmesriigi teatavate ettevõtete huvides erandit maksusüsteemi kohaldamisel”. Nagu teatise punktis 17 märgitud, “näitab komisjoni otsuse tegemise senine praktika, et artikli 87 lõikes 1 sätestatud erisuse kriteeriumi” ei kohaldata ainult meetmete suhtes, mida rakendatakse kogu liikmesriigi territooriumil, ja “asutamisleping ise on abimeede, mis on mõeldud piirkonna majandusliku arengu edenda- miseks”. (21) Isegi kui neid kohaldataks automaatselt ja võrdselt kõikide Gibraltari maksukohustuslastest ettevõtjate suhtes, kohtlemata erinevalt üht või enamat tegevusvaldkonda, mida käesoleval juhul ei saa ütelda, on eespool nimetatud maksuvähendused “kavandatud erandlikult kõnealuse liikmesriigi teatavas piirkonnas asuvatele ettevõtetele ja kujutavad endast nende jaoks soodustust, mida sarnaseid majanduslikke toiminguid teha soovivad ettevõtted sama liikmesriigi teistes piirkondades ei saa kasutada”. (22) Sel juhul soodustavad need eespool nimetatud maksuvähendused tõesti Gibraltaris maksustatavaid ettevõtteid võrreldes Ühendkuningriigis tegutsevate ettevõtetega.

| (103) | Ühendkuningriik, Gibraltari valitsus ja Ahvenamaa maavanem ei nõustu seisukohaga, et meede on selektiivne, st et see eelistab “teatavaid ettevõtteid või teatavaid tooteid”. Nad väidavad, et tuleb eristada juhtumeid, kus liikmesriik annab osale siseriiklikust territooriumist piiratud ulatusega maksusoodustusi, nendest, kus selliseid soodustusi annab üks liikmesriigi piirkondlik ametivõim osale territooriumist, mis on tema jurisdiktsiooni all: esimene on selektiivne, sest maksusoodustuste ulatus on piiratud mõnede ettevõtetega liikmesriigi jurisdiktsiooni piires, samas kui teise puhul on tegemist üldiste meetmetega, sest neid kohaldatakse kõikide ettevõtete suhtes piirkondliku ametivõimu jurisdiktsiooni piires. |
| --- | --- |

(103)

Ühendkuningriik, Gibraltari valitsus ja Ahvenamaa maavanem ei nõustu seisukohaga, et meede on selektiivne, st et see eelistab “teatavaid ettevõtteid või teatavaid tooteid”. Nad väidavad, et tuleb eristada juhtumeid, kus liikmesriik annab osale siseriiklikust territooriumist piiratud ulatusega maksusoodustusi, nendest, kus selliseid soodustusi annab üks liikmesriigi piirkondlik ametivõim osale territooriumist, mis on tema jurisdiktsiooni all: esimene on selektiivne, sest maksusoodustuste ulatus on piiratud mõnede ettevõtetega liikmesriigi jurisdiktsiooni piires, samas kui teise puhul on tegemist üldiste meetmetega, sest neid kohaldatakse kõikide ettevõtete suhtes piirkondliku ametivõimu jurisdiktsiooni piires.

| (104) | Komisjon leiab esiteks, et selektiivsuse komponent abi kontseptsioonis põhineb teatavate ettevõtete sooduskohtlemise võrdlemisel teiste ettevõtete kohtlemisega võrdväärses raamistikus. Selle raamistiku määratluse tähtsus kasvab maksumeetmete korral, sest soodustuse olemasolu saab tuvastada üksnes võrdluses ühtse määratletud maksustamisega. Teoreetiliselt tuleneb nii asutamislepingu üldisest süsteemist, mis käsitleb riigi poolt või riiklikest vahenditest antud abi, kui ka liikmesriikide keskasutuste fundamentaalsest rollist, mida nad ettevõtete tegutsemise poliitilise ja majandusliku keskkonna määratlemisel etendavad tänu nende vastuvõetud meetmetele, nende osutatud teenustele ja võimalik, et ka nende sooritatud finantstehingutele, see, et raamistik, milles sellist võrdlust tuleks sooritada, peaks olema liikmesriigi majandus. Selles osas näitab asutamislepingu tekst, mis klassifitseerib teatava piirkonna “majandusliku arendamise soodustamiseks” kavandatud meetmeid (artikli 87 lõike 3 punktid a ja c), mida saab lugeda kokkusobivaks, riigiabina, et abi eeskirjade alusel riigi mingi osaga piiratud soodustused võivad olla selektiivsed soodustused. On selge, et kui meetme territoriaalse selektiivsuse hindamise kontrollkeskkond on territoorium, kus seda kohaldatakse, muutuvad kõikidele sellel territooriumil asuvatele ettevõtetele kasu toovad meetmed määratluse järgi üldisteks meetmeteks. Euroopa Kohtu kinnitatud komisjoni praktikas seevastu klassifitseeritakse abina teatavates piirkondades või territooriumidel kohaldatavaid maksusüsteeme, mis on võrreldes liikmesriigi üldise süsteemiga soodsamad. (23) |
| --- | --- |

(104)

Komisjon leiab esiteks, et selektiivsuse komponent abi kontseptsioonis põhineb teatavate ettevõtete sooduskohtlemise võrdlemisel teiste ettevõtete kohtlemisega võrdväärses raamistikus. Selle raamistiku määratluse tähtsus kasvab maksumeetmete korral, sest soodustuse olemasolu saab tuvastada üksnes võrdluses ühtse määratletud maksustamisega. Teoreetiliselt tuleneb nii asutamislepingu üldisest süsteemist, mis käsitleb riigi poolt või riiklikest vahenditest antud abi, kui ka liikmesriikide keskasutuste fundamentaalsest rollist, mida nad ettevõtete tegutsemise poliitilise ja majandusliku keskkonna määratlemisel etendavad tänu nende vastuvõetud meetmetele, nende osutatud teenustele ja võimalik, et ka nende sooritatud finantstehingutele, see, et raamistik, milles sellist võrdlust tuleks sooritada, peaks olema liikmesriigi majandus. Selles osas näitab asutamislepingu tekst, mis klassifitseerib teatava piirkonna “majandusliku arendamise soodustamiseks” kavandatud meetmeid (artikli 87 lõike 3 punktid a ja c), mida saab lugeda kokkusobivaks, riigiabina, et abi eeskirjade alusel riigi mingi osaga piiratud soodustused võivad olla selektiivsed soodustused. On selge, et kui meetme territoriaalse selektiivsuse hindamise kontrollkeskkond on territoorium, kus seda kohaldatakse, muutuvad kõikidele sellel territooriumil asuvatele ettevõtetele kasu toovad meetmed määratluse järgi üldisteks meetmeteks. Euroopa Kohtu kinnitatud komisjoni praktikas seevastu klassifitseeritakse abina teatavates piirkondades või territooriumidel kohaldatavaid maksusüsteeme, mis on võrreldes liikmesriigi üldise süsteemiga soodsamad. (23)

| (105) | Teiseks ei ole abi kontseptsiooniga kooskõlas Ühendkuningriigi väide, mille järgi piiratud territoriaalse ulatusega soodustused muutuvad kõnealuses piirkonnas üldisteks meetmeteks üksnes põhjusel, et need kehtestas piirkondlik ja mitte keskasutus ja et neid kohaldatakse kogu piirkonna jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil. See kontseptsioon on objektiivne, hõlmates kogu abi, mis vähendab normaalselt ühe või enama ettevõtte eelarvest erinevates vormides tasutud makse, olenemata selle otstarbest, põhjendusest, eesmärgist või selle riigiameti staatusest, kes selle kehtestab või kelle eelarvest maksu makstakse. Üksnes meetme üle otsustaval organil põhinev vahetegemine võtaks kogu mõju asutamislepingu artiklilt 87, mis püüab asjaomaseid meetmeid katta üksnes vastavalt mõjule, mida need konkurentsile ja ühenduse kaubandusele avaldavad. (24) Seetõttu ei saa sellist abi üksnes seda kehtestava riigisisese ametivõimu autonoomsuse taseme ametliku kriteeriumi alusel käsitleda erinevalt meetmetest, millel on sama eesmärk, mis kasutavad samu vahendeid ja millel on samasugune mõju kaubandusele ja konkurentsile. Vastavalt kohtujuristi hr Saggio eespool nimetatud järeldustele liidetud kohtuasjade C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 osas, “on asjaolu, et vaidlusalused meetmed võeti vastu siseriikliku seaduse alusel ainupädevust omavate piirkondlike asutuste poolt, (...) üksnes vormiküsimus, millest ei piisa õigustamaks piirkondlike seaduste reguleerimisalasse kuuluvate ettevõtete eeliskohtlemist. Vastasel juhul saaks riik kergesti vältida ühenduse riigiabi käsitlevate õigusnormide kohaldamist osal oma territooriumist, muutes lihtsalt sisemist pädevusjaotust teatavates küsimustes, põhjustades sellega sel territooriumil kõnealuse meetme üldiseks muutumise”. |
| --- | --- |

(105)

Teiseks ei ole abi kontseptsiooniga kooskõlas Ühendkuningriigi väide, mille järgi piiratud territoriaalse ulatusega soodustused muutuvad kõnealuses piirkonnas üldisteks meetmeteks üksnes põhjusel, et need kehtestas piirkondlik ja mitte keskasutus ja et neid kohaldatakse kogu piirkonna jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil. See kontseptsioon on objektiivne, hõlmates kogu abi, mis vähendab normaalselt ühe või enama ettevõtte eelarvest erinevates vormides tasutud makse, olenemata selle otstarbest, põhjendusest, eesmärgist või selle riigiameti staatusest, kes selle kehtestab või kelle eelarvest maksu makstakse. Üksnes meetme üle otsustaval organil põhinev vahetegemine võtaks kogu mõju asutamislepingu artiklilt 87, mis püüab asjaomaseid meetmeid katta üksnes vastavalt mõjule, mida need konkurentsile ja ühenduse kaubandusele avaldavad. (24) Seetõttu ei saa sellist abi üksnes seda kehtestava riigisisese ametivõimu autonoomsuse taseme ametliku kriteeriumi alusel käsitleda erinevalt meetmetest, millel on sama eesmärk, mis kasutavad samu vahendeid ja millel on samasugune mõju kaubandusele ja konkurentsile. Vastavalt kohtujuristi hr Saggio eespool nimetatud järeldustele liidetud kohtuasjade C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 osas, “on asjaolu, et vaidlusalused meetmed võeti vastu siseriikliku seaduse alusel ainupädevust omavate piirkondlike asutuste poolt, (...) üksnes vormiküsimus, millest ei piisa õigustamaks piirkondlike seaduste reguleerimisalasse kuuluvate ettevõtete eeliskohtlemist. Vastasel juhul saaks riik kergesti vältida ühenduse riigiabi käsitlevate õigusnormide kohaldamist osal oma territooriumist, muutes lihtsalt sisemist pädevusjaotust teatavates küsimustes, põhjustades sellega sel territooriumil kõnealuse meetme üldiseks muutumise”.

| (106) | Komisjon rõhutab, et üksnes institutsioonilise kriteeriumi kasutamine “abi” eristamiseks “üldistest meetmetest” toob liikmesriikide suhtes abi eeskirjade kohaldamisel vältimatult kaasa erineva kohtlemise, olenevalt sellest, kas nad on võtnud kasutusele maksupädevuse (või muu pädevuse, nagu näiteks sotsiaalkindlustuse valdkonnas) jaotamise tsentraliseeritud või detsentraliseeritud mudeli. Kui tunnustataks Ühendkuningriigi väidet, pääseksid liikmesriigid, kelle sisemine halduskorraldus võimaldab teatavatel riiklikust tasemest allpool olevatel piirkondlikel asutustel teha muudatusi üldisesse maksusüsteemi vastavates piirkondades tegutsevate ettevõtete suhtes kohaldatavate maksusoodustuste näol, nende piirkondade ja meetmete osas piirkondliku abi eeskirjade kohaldamisest. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon rõhutab, et üksnes institutsioonilise kriteeriumi kasutamine “abi” eristamiseks “üldistest meetmetest” toob liikmesriikide suhtes abi eeskirjade kohaldamisel vältimatult kaasa erineva kohtlemise, olenevalt sellest, kas nad on võtnud kasutusele maksupädevuse (või muu pädevuse, nagu näiteks sotsiaalkindlustuse valdkonnas) jaotamise tsentraliseeritud või detsentraliseeritud mudeli. Kui tunnustataks Ühendkuningriigi väidet, pääseksid liikmesriigid, kelle sisemine halduskorraldus võimaldab teatavatel riiklikust tasemest allpool olevatel piirkondlikel asutustel teha muudatusi üldisesse maksusüsteemi vastavates piirkondades tegutsevate ettevõtete suhtes kohaldatavate maksusoodustuste näol, nende piirkondade ja meetmete osas piirkondliku abi eeskirjade kohaldamisest.

| (107) | Komisjon on arvamusel, et kui täielikult identsete eesmärkide, metoodika ja mõjudega meetmete suhtes ei kehtiks ühed ja samad eeskirjad, oleks see vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega ja põhjustaks ühisturu toimimises tõsiseid moonutusi. Abi eeskirjade kehtivus piirkondlike maksusoodustuste suhtes peaks põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ja see ei saa sõltuda üksnes institutsioonilisest tegurist, nagu teataval ajal rohkem või vähem ulatusliku maksuautonoomia kohaldamine suurema või väiksema territoriaalse ulatusega riigisisese asutuse heaks. Kui see metoodika muudetaks üldiseks, kahjustaks see riigiabi eeskirjade kohaldamisel võrdsuse põhimõtet ja muudaks need seetõttu ebaefektiivseteks. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon on arvamusel, et kui täielikult identsete eesmärkide, metoodika ja mõjudega meetmete suhtes ei kehtiks ühed ja samad eeskirjad, oleks see vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega ja põhjustaks ühisturu toimimises tõsiseid moonutusi. Abi eeskirjade kehtivus piirkondlike maksusoodustuste suhtes peaks põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ja see ei saa sõltuda üksnes institutsioonilisest tegurist, nagu teataval ajal rohkem või vähem ulatusliku maksuautonoomia kohaldamine suurema või väiksema territoriaalse ulatusega riigisisese asutuse heaks. Kui see metoodika muudetaks üldiseks, kahjustaks see riigiabi eeskirjade kohaldamisel võrdsuse põhimõtet ja muudaks need seetõttu ebaefektiivseteks.

| (108) | Komisjoni käsitluses ei ole soodustusi andva piirkondliku asutuse maksuautonoomiat kunagi peetud teguriks, mis võimaldab meetmeid mitte käsitleda abina. Tõdemus, et “kõigi kolme Baski provintsi pädevad asutused võivad teatavatel tingimustel luua, säilitada ja reguleerida maksusüsteemi oma territooriumil” ei takistanud komisjonil jõudmast otsuses 93/337/EMÜ (25) järeldusele, et kolme provintsi poolt loodud kõnealuseid maksusoodustusi reguleerib artikli 87 lõige 1, ja kuulutamast need mittevastavaiks, sest need ei järginud piirkondliku ja valdkondliku abi eeskirju. (26) Teiste, Baski provintside asutuste vastuvõetud meetmeid käsitlevate kohtuasjade osas tehti otsus varalise selektiivsuse alusel. (27) Piirkondliku selektiivsuse küsimust ühenduse kohtud nende otsuste (28) seaduslikkuse hindamisel ei käsitlenud, sest komisjon ei olnud oma otsuses sellele kriteeriumile tuginenud: seetõttu ei ole Ühendkuningriigi ja Gibraltari valitsuse märkused territoriaalse pädevuse kohta asjassepuutuvad. Oma järgnevates, autonoomsete maksuasutuste kehtestatud maksusoodustuste süsteemi käsitlevates otsustes jättis komisjon, asudes seisukohale, et analüüsitud meetmete varalise selektiivsuse tõttu kujutasid need endast abi, ettekavatsetult lahtiseks võimaluse analüüsida nende territoriaalset selektiivsust. (29) Oma viimases, Assooride piirkonna ametivõimude antud maksusoodustusi käsitlevas otsuses jõudis komisjon järeldusele, et kõnealused meetmed olid selektiivsed, kuigi neid kohaldati kõikide selles piirkonnas tegutsevate ettevõtete suhtes. (30) |
| --- | --- |

(108)

Komisjoni käsitluses ei ole soodustusi andva piirkondliku asutuse maksuautonoomiat kunagi peetud teguriks, mis võimaldab meetmeid mitte käsitleda abina. Tõdemus, et “kõigi kolme Baski provintsi pädevad asutused võivad teatavatel tingimustel luua, säilitada ja reguleerida maksusüsteemi oma territooriumil” ei takistanud komisjonil jõudmast otsuses 93/337/EMÜ (25) järeldusele, et kolme provintsi poolt loodud kõnealuseid maksusoodustusi reguleerib artikli 87 lõige 1, ja kuulutamast need mittevastavaiks, sest need ei järginud piirkondliku ja valdkondliku abi eeskirju. (26) Teiste, Baski provintside asutuste vastuvõetud meetmeid käsitlevate kohtuasjade osas tehti otsus varalise selektiivsuse alusel. (27) Piirkondliku selektiivsuse küsimust ühenduse kohtud nende otsuste (28) seaduslikkuse hindamisel ei käsitlenud, sest komisjon ei olnud oma otsuses sellele kriteeriumile tuginenud: seetõttu ei ole Ühendkuningriigi ja Gibraltari valitsuse märkused territoriaalse pädevuse kohta asjassepuutuvad. Oma järgnevates, autonoomsete maksuasutuste kehtestatud maksusoodustuste süsteemi käsitlevates otsustes jättis komisjon, asudes seisukohale, et analüüsitud meetmete varalise selektiivsuse tõttu kujutasid need endast abi, ettekavatsetult lahtiseks võimaluse analüüsida nende territoriaalset selektiivsust. (29) Oma viimases, Assooride piirkonna ametivõimude antud maksusoodustusi käsitlevas otsuses jõudis komisjon järeldusele, et kõnealused meetmed olid selektiivsed, kuigi neid kohaldati kõikide selles piirkonnas tegutsevate ettevõtete suhtes. (30)

| (109) | Viimaks rõhutaks komisjon, et nende meetmete liigitamine abina ei aseta küsimärgi alla Gibraltari maksuautonoomiat, mis tuleneb asjaomasest konstitutsioonilisest korraldusest ja praktikast. Ta püüab lihtsalt tagada, et juhtumite puhul, kus Gibraltar teostab oma autonoomiat siseriiklikul tasandil kehtestatud maksu suurust alandades, vastaksid sellega antud maksusoodustused ühenduse piirkondliku abi eeskirjadele ja teistele, võrdsuse põhimõtte alusel kogu ühenduse territooriumil kohaldatavatele raamistikele. See ei piira võimalust, et sellised soodustused on ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(109)

Viimaks rõhutaks komisjon, et nende meetmete liigitamine abina ei aseta küsimärgi alla Gibraltari maksuautonoomiat, mis tuleneb asjaomasest konstitutsioonilisest korraldusest ja praktikast. Ta püüab lihtsalt tagada, et juhtumite puhul, kus Gibraltar teostab oma autonoomiat siseriiklikul tasandil kehtestatud maksu suurust alandades, vastaksid sellega antud maksusoodustused ühenduse piirkondliku abi eeskirjadele ja teistele, võrdsuse põhimõtte alusel kogu ühenduse territooriumil kohaldatavatele raamistikele. See ei piira võimalust, et sellised soodustused on ühisturuga kokkusobivad.

| (110) | Komisjon ei saa võtta ka seisukohta, et maksusüsteemi üldine korraldus või olemus õigustavad eespool nimetatud maksuvähendusi või et need on oma majandusliku otstarbekuse tõttu selle süsteemi efektiivsuse suhtes vajalikud või funktsionaalsed. Eriti kuna need vähendused ei tulene selliste põhimõtete nagu proportsionaalne või progressiivne maksustamine kohaldamisest, vaid soodustavad vastupidi üldiselt konkreetse piirkonna ettevõtteid nende finantsseisundist olenemata ja neid ei saa pidada maksusüsteemile omaseiks. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon ei saa võtta ka seisukohta, et maksusüsteemi üldine korraldus või olemus õigustavad eespool nimetatud maksuvähendusi või et need on oma majandusliku otstarbekuse tõttu selle süsteemi efektiivsuse suhtes vajalikud või funktsionaalsed. Eriti kuna need vähendused ei tulene selliste põhimõtete nagu proportsionaalne või progressiivne maksustamine kohaldamisest, vaid soodustavad vastupidi üldiselt konkreetse piirkonna ettevõtteid nende finantsseisundist olenemata ja neid ei saa pidada maksusüsteemile omaseiks.

| (111) | Ühendkuningriik ja Gibraltari valitsus esitavad mitmeid väiteid toetamaks oma seisukohta, et asjaolu, et kavandatud reform põhjustab üldiselt Gibraltaris ettevõtete madalama maksustamise kui Ühendkuningriigis, ei tähenda iseenesest riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Neid väiteid analüüsitakse alljärgnevalt. |
| --- | --- |

(111)

Ühendkuningriik ja Gibraltari valitsus esitavad mitmeid väiteid toetamaks oma seisukohta, et asjaolu, et kavandatud reform põhjustab üldiselt Gibraltaris ettevõtete madalama maksustamise kui Ühendkuningriigis, ei tähenda iseenesest riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Neid väiteid analüüsitakse alljärgnevalt.

| (112) | Väide, et riigiabiga on tegemist üksnes juhul, kui saamatajäänud maksu läbi kasutatakse riiklikke vahendeid, ja et Gibraltari puhul ei ole ükski maks saamata jäänud, sest ei ole olemas ka Gibraltari suhtes kohaldatavat Ühendkuningriigi maksumäära mingile tegevusele, on ühtlasi ka väide meetme vormi kohta. Sama formalistlik on kohtujurist Saggio arvates väita, et isegi kui väidetavad abimeetmed kaotada, ei kohaldataks Ühendkuningriigi ühtset või normaalset määra ja et seetõttu ei saa ühelgi võrdlusel, kus maksusüsteem on kohalikult väljatöötatud, olla tähendust riigiabi mõttes. Arvestades, et samale tulemusele saab jõuda erinevaid õiguslikke meetodeid kasutades — sätestades muidu kohaldatava süsteemi suhtes selge möönduse või luues sarnastele situatsioonidele kohaldatavad ametlikult eraldiseisvad süsteemid, ei saa meetme selektiivsust tuvastada üksnes “kui ei oleks” (but for) analüüsi abil, võrreldes asjaomase meetme rakendamisest tulenevat situatsiooni sellega, mis oleks siis, “kui ei oleks” seda meedet rakendatud. Vastupidi, tuleb võrrelda olemasolevaid meetmeid teiste sarnastes situatsioonides kohaldatavate meetmetega, käesoleval juhul ettevõtete maksustamisega Ühendkuningriigis. Kuigi meetme hindamine riigiabi eeskirjade alusel ei sõltu varem kehtinud meetmete olemusest, tuleb märkida, et praegu Gibraltaris kohaldatav maksusüsteem järgib suuresti Ühendkuningriigi mudelit, välja arvatud offshore-majandusele antud soodustuste osas. |
| --- | --- |

(112)

Väide, et riigiabiga on tegemist üksnes juhul, kui saamatajäänud maksu läbi kasutatakse riiklikke vahendeid, ja et Gibraltari puhul ei ole ükski maks saamata jäänud, sest ei ole olemas ka Gibraltari suhtes kohaldatavat Ühendkuningriigi maksumäära mingile tegevusele, on ühtlasi ka väide meetme vormi kohta. Sama formalistlik on kohtujurist Saggio arvates väita, et isegi kui väidetavad abimeetmed kaotada, ei kohaldataks Ühendkuningriigi ühtset või normaalset määra ja et seetõttu ei saa ühelgi võrdlusel, kus maksusüsteem on kohalikult väljatöötatud, olla tähendust riigiabi mõttes. Arvestades, et samale tulemusele saab jõuda erinevaid õiguslikke meetodeid kasutades — sätestades muidu kohaldatava süsteemi suhtes selge möönduse või luues sarnastele situatsioonidele kohaldatavad ametlikult eraldiseisvad süsteemid, ei saa meetme selektiivsust tuvastada üksnes “kui ei oleks” (but for) analüüsi abil, võrreldes asjaomase meetme rakendamisest tulenevat situatsiooni sellega, mis oleks siis, “kui ei oleks” seda meedet rakendatud. Vastupidi, tuleb võrrelda olemasolevaid meetmeid teiste sarnastes situatsioonides kohaldatavate meetmetega, käesoleval juhul ettevõtete maksustamisega Ühendkuningriigis. Kuigi meetme hindamine riigiabi eeskirjade alusel ei sõltu varem kehtinud meetmete olemusest, tuleb märkida, et praegu Gibraltaris kohaldatav maksusüsteem järgib suuresti Ühendkuningriigi mudelit, välja arvatud offshore-majandusele antud soodustuste osas.

| (113) | Sarnaselt käsitlevad Gibraltari valitsuse väited, mis vastandavad piirkondlikke (või teisejärgulisi) volitusi alandada siseriiklikku maksumäära omaenda sõltumatute volitustega kogu maksusüsteemi üle, Ühendkuningriigi ja tema territooriumide sisemist pädevust. Igal juhul ei saa teatavale territooriumile antud maksuautonoomia ulatus olla otsustav tegur, sest see küsimus on liikmesriikide otsustada, seda oleks raske selgelt eristada ja see põhjustaks sarnaste situatsioonide ebavõrdset kohtlemist. Selline tulemus ei vastaks ka põhimõttele, et teatava meetme riigiabi olemuse hindamiseks tuleb arvestada selle mõjudega. |
| --- | --- |

(113)

Sarnaselt käsitlevad Gibraltari valitsuse väited, mis vastandavad piirkondlikke (või teisejärgulisi) volitusi alandada siseriiklikku maksumäära omaenda sõltumatute volitustega kogu maksusüsteemi üle, Ühendkuningriigi ja tema territooriumide sisemist pädevust. Igal juhul ei saa teatavale territooriumile antud maksuautonoomia ulatus olla otsustav tegur, sest see küsimus on liikmesriikide otsustada, seda oleks raske selgelt eristada ja see põhjustaks sarnaste situatsioonide ebavõrdset kohtlemist. Selline tulemus ei vastaks ka põhimõttele, et teatava meetme riigiabi olemuse hindamiseks tuleb arvestada selle mõjudega.

| (114) | Ühendkuningriik märgib, et juhul, kui meede tühistataks, ei ole olemas ühtegi üldist süsteemi, mis kehtiks Gibraltari ettevõtete suhtes. See on ringpõhjendus, sest üldise süsteemi puudumine on maksuautonoomia andmise tagajärg ja konkreetse maksujurisdiktsiooni esinemine kõnealuses piirkonnas on vastava liikmesriigi valiku tulemus. Iga kord, kui keskvalitsus otsustab loobuda oma õigusest kehtestada ettevõtetele ühtne maksuraamistik ja võimaldab riigisisesel autonoomsel valitsusel alandada maksumäära või kehtestada teine, soodsam maksusüsteem, on selle õiguse detsentraliseerimise tulemus kõrvalekaldumine üldisest kontrollsüsteemist. Maksumäära vähendamise otsene sätestamine või territooriumile üldise maksumäära alandamise võimaluse andmine või territooriumi vabastamine üldise süsteemi alt ja talle soodsama maksustamissüsteemi kehtestamise õiguse andmine annab de facto ühe ja sama tulemuse; see võimaldab ettevõtetel teatavas piirkonnas maksta madalamaid makse, samas kui jäävad saamata riiklikud vahendid. |
| --- | --- |

(114)

Ühendkuningriik märgib, et juhul, kui meede tühistataks, ei ole olemas ühtegi üldist süsteemi, mis kehtiks Gibraltari ettevõtete suhtes. See on ringpõhjendus, sest üldise süsteemi puudumine on maksuautonoomia andmise tagajärg ja konkreetse maksujurisdiktsiooni esinemine kõnealuses piirkonnas on vastava liikmesriigi valiku tulemus. Iga kord, kui keskvalitsus otsustab loobuda oma õigusest kehtestada ettevõtetele ühtne maksuraamistik ja võimaldab riigisisesel autonoomsel valitsusel alandada maksumäära või kehtestada teine, soodsam maksusüsteem, on selle õiguse detsentraliseerimise tulemus kõrvalekaldumine üldisest kontrollsüsteemist. Maksumäära vähendamise otsene sätestamine või territooriumile üldise maksumäära alandamise võimaluse andmine või territooriumi vabastamine üldise süsteemi alt ja talle soodsama maksustamissüsteemi kehtestamise õiguse andmine annab de facto ühe ja sama tulemuse; see võimaldab ettevõtetel teatavas piirkonnas maksta madalamaid makse, samas kui jäävad saamata riiklikud vahendid.

| (115) | Komisjon ei saa nõustuda Ühendkuningriigi väitega, et maksujurisdiktsioonile, mis ei kata tervet liikmesriiki, tehakse takistusi igasuguse muu maksumäära kehtestamisel kui see, mida kohaldatakse liikmesriigi teises maksujurisdiktsioonis. Nagu eespool juba mainitud, on maksumeetmete puhul riigiabi igasuguse analüüsi võtmeks tuvastada kohaldatav üldine süsteem, kõnealusel juhul Ühendkuningriigi maksusüsteem. Sellega seoses tuleb märkida, et praegune otsus ei käsitle mehhanismi, mis võimaldaks kõikidel asutustel teataval tasandil (piirkondlikul, territoriaalsel või muul) kehtestada ja koguda kohalikke makse. Vastupidi, kõnealuse juhtumi puhul on tegemist üksnes Gibraltaris kohaldatava vähendusega. Igal juhul ei tähenda asjaolu, et maksusoodustus kujutab endast riigiabi, seda, et see ei saaks olla ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon ei saa nõustuda Ühendkuningriigi väitega, et maksujurisdiktsioonile, mis ei kata tervet liikmesriiki, tehakse takistusi igasuguse muu maksumäära kehtestamisel kui see, mida kohaldatakse liikmesriigi teises maksujurisdiktsioonis. Nagu eespool juba mainitud, on maksumeetmete puhul riigiabi igasuguse analüüsi võtmeks tuvastada kohaldatav üldine süsteem, kõnealusel juhul Ühendkuningriigi maksusüsteem. Sellega seoses tuleb märkida, et praegune otsus ei käsitle mehhanismi, mis võimaldaks kõikidel asutustel teataval tasandil (piirkondlikul, territoriaalsel või muul) kehtestada ja koguda kohalikke makse. Vastupidi, kõnealuse juhtumi puhul on tegemist üksnes Gibraltaris kohaldatava vähendusega. Igal juhul ei tähenda asjaolu, et maksusoodustus kujutab endast riigiabi, seda, et see ei saaks olla ühisturuga kokkusobiv.

| (116) | Väitel, et kõrgema maksumäära kehtestamine asjaomases piirkonnas põhjustaks automaatselt selle, et ülejäänud liikmesriigis kohaldatavad madalamad maksumäärad muutuvad riigiabiks, ei ole midagi tegemist käesoleva kohtuasjaga, see ei tulene komisjoni argumentatsioonist ja see ei ole korrektne. Sellisel juhul oleks kõikides piirkondades, välja arvatud ühes, kohaldatav ühtne süsteem. Määratluse järgi ei kujutaks selline süsteem riigiabi. Ilmselt ei tähendaks asjaomases piirkonnas kohaldatud kõrgematest määradest tulenev kõrvalekaldumine soodustust ja seetõttu ei käsitletaks seda ka riigiabina. See näitab jälle, et liikmesriigil on võimalik anda teatavatele piirkondadele maksuautonoomia, ilma et sellega kaasneks vältimatult riigiabi andmine asjaomastele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(116)

Väitel, et kõrgema maksumäära kehtestamine asjaomases piirkonnas põhjustaks automaatselt selle, et ülejäänud liikmesriigis kohaldatavad madalamad maksumäärad muutuvad riigiabiks, ei ole midagi tegemist käesoleva kohtuasjaga, see ei tulene komisjoni argumentatsioonist ja see ei ole korrektne. Sellisel juhul oleks kõikides piirkondades, välja arvatud ühes, kohaldatav ühtne süsteem. Määratluse järgi ei kujutaks selline süsteem riigiabi. Ilmselt ei tähendaks asjaomases piirkonnas kohaldatud kõrgematest määradest tulenev kõrvalekaldumine soodustust ja seetõttu ei käsitletaks seda ka riigiabina. See näitab jälle, et liikmesriigil on võimalik anda teatavatele piirkondadele maksuautonoomia, ilma et sellega kaasneks vältimatult riigiabi andmine asjaomastele ettevõtetele.

| (117) | Paralleelid, mida Ühendkuningriik tõmbab tütarettevõtete osas WTO lepinguga, ei ole asjassepuutuvad, sest Euroopa Liidu õiguskord erineb oluliselt WTO lepinguga sätestatud rahvusvahelisest õigusest, riigiabi kontrollikord siseturul peab olema ilmselgelt rangem ülemaailmse lepinguga subsiidiumide suhtes kehtestatud korrast ning asjaolu, et meedet ei pea vastavalt subsiidiume käsitlevale lepingule lugema “konkreetseks subsiidiumiks”, ei saa kitsendada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 toodud abi mõiste ulatust. (31) |
| --- | --- |

(117)

Paralleelid, mida Ühendkuningriik tõmbab tütarettevõtete osas WTO lepinguga, ei ole asjassepuutuvad, sest Euroopa Liidu õiguskord erineb oluliselt WTO lepinguga sätestatud rahvusvahelisest õigusest, riigiabi kontrollikord siseturul peab olema ilmselgelt rangem ülemaailmse lepinguga subsiidiumide suhtes kehtestatud korrast ning asjaolu, et meedet ei pea vastavalt subsiidiume käsitlevale lepingule lugema “konkreetseks subsiidiumiks”, ei saa kitsendada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 toodud abi mõiste ulatust. (31)

| (118) | Seoses Ühendkuningriigi mis tahes tulevase, Hispaaniaga Gibraltari üle võimu jagamise otsuse tagajärgedega riigiabi puhul on esitatud väited oma olemuselt täiesti hüpoteetilised ning viitavad olukorrale, mida tuleks igal juhul käsitleda EÜ õiguse kohaldamist käsitlevas konkreetses korras. Praegused juhtumi asjaolud ei ole kooskõlas Ühendkuningriigi esitatud hüpoteesiga ja seetõttu ei ole neil riigiabi olemasolu kinnitamisel või ka muidu mingit tähtsust. |
| --- | --- |

(118)

Seoses Ühendkuningriigi mis tahes tulevase, Hispaaniaga Gibraltari üle võimu jagamise otsuse tagajärgedega riigiabi puhul on esitatud väited oma olemuselt täiesti hüpoteetilised ning viitavad olukorrale, mida tuleks igal juhul käsitleda EÜ õiguse kohaldamist käsitlevas konkreetses korras. Praegused juhtumi asjaolud ei ole kooskõlas Ühendkuningriigi esitatud hüpoteesiga ja seetõttu ei ole neil riigiabi olemasolu kinnitamisel või ka muidu mingit tähtsust.

| (119) | Ühendkuningriik vaidleb vastu komisjoni mitmesuguste Gibraltaris ning Ühendkuningriigis kasutuselolevate välistuste ja soodustuste võrdlusele. Seda vastuväidet põhjendatakse sellega, et maksusüsteemide või maksubaaside erinevuse korral ei saa teha sisukaid võrdlusi. Vastupidiselt Ühendkuningriigi väitele saab sisukaid võrdlusi siiski teha, nagu seda tehti eespool punktis 100. Kindlakstehtud erinevused on täiendavateks osadeks analüüsile, mis näitab, et võrreldes Ühendkuningriigi maksusüsteemiga (“üldiselt kohaldatav süsteem”) on Gibraltari ettevõtetel üldiselt madalam maksusurve. |
| --- | --- |

(119)

Ühendkuningriik vaidleb vastu komisjoni mitmesuguste Gibraltaris ning Ühendkuningriigis kasutuselolevate välistuste ja soodustuste võrdlusele. Seda vastuväidet põhjendatakse sellega, et maksusüsteemide või maksubaaside erinevuse korral ei saa teha sisukaid võrdlusi. Vastupidiselt Ühendkuningriigi väitele saab sisukaid võrdlusi siiski teha, nagu seda tehti eespool punktis 100. Kindlakstehtud erinevused on täiendavateks osadeks analüüsile, mis näitab, et võrreldes Ühendkuningriigi maksusüsteemiga (“üldiselt kohaldatav süsteem”) on Gibraltari ettevõtetel üldiselt madalam maksusurve.

| (120) | Ühendkuningriik tugineb subsidiaarsuse põhimõttele väitmaks, et kui liikmesriik saab toimida kahe või enama tema territooriumil ettevõtte tulumaksu laekumiste pärast konkureeriva autonoomse maksujurisdiktsiooniga ilma märkimisväärse moonutava mõjuta konkurentsile, siis ei ole komisjoni ülesanne vastavalt EÜ asutamislepingu subsidiaarsuse põhimõttele sekkuda liikmesriigi konstitutsioonilisse korda. See väide põhineb nii valel eeldusel, et märkimisväärset mõju ei ole (või et see mõju püsib täielikult Ühendkuningriigis ja Gibraltaris ilma kõrvaltoimeta teistele liikmesriikidele), kui ka subsidiaarsuse põhimõtte vääritimõistmisel. EÜ asutamislepingu artikkel 5 väljendab üsna selgesõnaliselt, et subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse üksnes valdkondades, mis ei kuulu ühenduse ainupädevuse alla. Kuna riigiabi kontroll on ühenduse ainupädevuse all olev valdkond, siis subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. Kavandatud reforme, kaasa arvatud piirkondliku selektiivsuse küsimust analüüsides ei taotle komisjon nagu mis tahes riigiabi maksumeetmeid käsitleva uurimismenetluse puhul mitte maksude ühtsust, vaid täidab üksnes oma asutamislepingu järgset kohustust kontrollida riigiabi. |
| --- | --- |

(120)

Ühendkuningriik tugineb subsidiaarsuse põhimõttele väitmaks, et kui liikmesriik saab toimida kahe või enama tema territooriumil ettevõtte tulumaksu laekumiste pärast konkureeriva autonoomse maksujurisdiktsiooniga ilma märkimisväärse moonutava mõjuta konkurentsile, siis ei ole komisjoni ülesanne vastavalt EÜ asutamislepingu subsidiaarsuse põhimõttele sekkuda liikmesriigi konstitutsioonilisse korda. See väide põhineb nii valel eeldusel, et märkimisväärset mõju ei ole (või et see mõju püsib täielikult Ühendkuningriigis ja Gibraltaris ilma kõrvaltoimeta teistele liikmesriikidele), kui ka subsidiaarsuse põhimõtte vääritimõistmisel. EÜ asutamislepingu artikkel 5 väljendab üsna selgesõnaliselt, et subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse üksnes valdkondades, mis ei kuulu ühenduse ainupädevuse alla. Kuna riigiabi kontroll on ühenduse ainupädevuse all olev valdkond, siis subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. Kavandatud reforme, kaasa arvatud piirkondliku selektiivsuse küsimust analüüsides ei taotle komisjon nagu mis tahes riigiabi maksumeetmeid käsitleva uurimismenetluse puhul mitte maksude ühtsust, vaid täidab üksnes oma asutamislepingu järgset kohustust kontrollida riigiabi.

| (121) | Vastupidiselt Ühendkuningriigi väitele on põhimõte, et liikmesriik ei saa ühenduse õigusest tulenevate kohustuste vältimiseks viidata siseriiklikule õigusele, selektiivsuse küsimuse osas asjakohane. Nagu juba tõendatud, on viis, kuidas liikmesriik on maksustamise korraldanud, vaid vormiküsimus: riigiabi eeskirjade kohaldamisest pääsemiseks ei saa ta viidata autonoomsete maksupiirkondade olemasolule, sõltumata nende volituste ulatusest. Siiski ei sekku see liikmesriikide võimalusse detsentraliseerida oma volitusi. Küsimus käsitleb nende detsentraliseeritud volituste kasutamist. Liikmesriigid ja organid, kellele volitused on üle antud, peavad tagama ühenduse õiguse, kaasa arvatud riigiabi eeskirjade järgimise. Konkreetsemalt öeldes, kui maksustamisvolitused antakse ära, kuid keskne baassüsteem jääb alles, peavad liikmesriigid tagama, et maksuvähendused, niivõrd kui on tegemist abiga, oleksid ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(121)

Vastupidiselt Ühendkuningriigi väitele on põhimõte, et liikmesriik ei saa ühenduse õigusest tulenevate kohustuste vältimiseks viidata siseriiklikule õigusele, selektiivsuse küsimuse osas asjakohane. Nagu juba tõendatud, on viis, kuidas liikmesriik on maksustamise korraldanud, vaid vormiküsimus: riigiabi eeskirjade kohaldamisest pääsemiseks ei saa ta viidata autonoomsete maksupiirkondade olemasolule, sõltumata nende volituste ulatusest. Siiski ei sekku see liikmesriikide võimalusse detsentraliseerida oma volitusi. Küsimus käsitleb nende detsentraliseeritud volituste kasutamist. Liikmesriigid ja organid, kellele volitused on üle antud, peavad tagama ühenduse õiguse, kaasa arvatud riigiabi eeskirjade järgimise. Konkreetsemalt öeldes, kui maksustamisvolitused antakse ära, kuid keskne baassüsteem jääb alles, peavad liikmesriigid tagama, et maksuvähendused, niivõrd kui on tegemist abiga, oleksid ühisturuga kokkusobivad.

| (122) | Ühendkuningriik väidab muuhulgas, et Gibraltar ei ole Ühendkuningriigi osa; tal on omaenda eristuvad asutused ja konstitutsiooniline kord ning ta on autonoomne, omavalitsuslik ja isemajandav. |
| --- | --- |

(122)

Ühendkuningriik väidab muuhulgas, et Gibraltar ei ole Ühendkuningriigi osa; tal on omaenda eristuvad asutused ja konstitutsiooniline kord ning ta on autonoomne, omavalitsuslik ja isemajandav.

| (123) | Komisjon nõustub, et Gibraltar ei ole Ühendkuningriigi osa siseriikliku õiguse kontekstis ja tal on eraldiseisvad asutused, kuigi Ühendkuningriigi asutustel on teatav pädevus ja privileegid, kaasa arvatud õigus tagada, et Gibraltari poolt siseküsimustes kohaldatud meetmed ei oleks vastuolus Ühendkuningriigi EÜ asutamislepingust tulenevate kohustustega. Siiski ei muuda see asjaolu nagu ka teiste autonoomsete piirkondade puhul hinnangut Gibraltari asutuste kohaldatud meetmetele. Gibraltar on ühenduse osa tänu tema seosele Ühendkuningriigiga. Ühenduse kõiki eeskirju kohaldatakse Gibraltaris, arvestades ühinemislepingu artiklist 28 tulenevaid erisusi, alates Ühendkuningriigi saamisest liikmesriigiks ja selle liikmelisuse tõttu. Selle tulemusena on Briti sõltlasterritooriumide kodanikud, kelle kodanikustaatus tuleneb nende seosest Gibraltariga, Euroopa Liidu kodanikud. Nendel kodanikel ja Gibraltaris registreeritud ettevõtetel on asutamislepingu poolt tunnustatud õigused ja vabadused, kaasa arvatud teenuste osutamise vabadus, asutamisvabadus ja kapitali vaba liikumine, mis on olulised soodustatud isikute majandusliku tegevuse puhul. Ühendkuningriik vastutab ühenduse õiguse järgimise eest Gibraltaris, mida sel eesmärgil käsitletakse osana tema territooriumist. (32) Seetõttu tuleb Gibraltarit lugeda riigiabi eeskirjade tähenduses, kaasa arvatud artiklite 87 ja 88 kohaldamisel maksumeetmete suhtes, Ühendkuningriigi osaks. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon nõustub, et Gibraltar ei ole Ühendkuningriigi osa siseriikliku õiguse kontekstis ja tal on eraldiseisvad asutused, kuigi Ühendkuningriigi asutustel on teatav pädevus ja privileegid, kaasa arvatud õigus tagada, et Gibraltari poolt siseküsimustes kohaldatud meetmed ei oleks vastuolus Ühendkuningriigi EÜ asutamislepingust tulenevate kohustustega. Siiski ei muuda see asjaolu nagu ka teiste autonoomsete piirkondade puhul hinnangut Gibraltari asutuste kohaldatud meetmetele. Gibraltar on ühenduse osa tänu tema seosele Ühendkuningriigiga. Ühenduse kõiki eeskirju kohaldatakse Gibraltaris, arvestades ühinemislepingu artiklist 28 tulenevaid erisusi, alates Ühendkuningriigi saamisest liikmesriigiks ja selle liikmelisuse tõttu. Selle tulemusena on Briti sõltlasterritooriumide kodanikud, kelle kodanikustaatus tuleneb nende seosest Gibraltariga, Euroopa Liidu kodanikud. Nendel kodanikel ja Gibraltaris registreeritud ettevõtetel on asutamislepingu poolt tunnustatud õigused ja vabadused, kaasa arvatud teenuste osutamise vabadus, asutamisvabadus ja kapitali vaba liikumine, mis on olulised soodustatud isikute majandusliku tegevuse puhul. Ühendkuningriik vastutab ühenduse õiguse järgimise eest Gibraltaris, mida sel eesmärgil käsitletakse osana tema territooriumist. (32) Seetõttu tuleb Gibraltarit lugeda riigiabi eeskirjade tähenduses, kaasa arvatud artiklite 87 ja 88 kohaldamisel maksumeetmete suhtes, Ühendkuningriigi osaks.

| (124) | Kuigi võib tõsi olla, et EÜ õigust kohaldatakse Gibraltari suhtes pigem EÜ asutamislepingu artikli 299 lõike 4 kui artikli 299 lõike 1 alusel, ei anna see asjaolu Gibraltarile eristaatust riigiabi eeskirjade kohaldamise tähenduses üldiselt ja eriti piirkondliku abi osas. Artikli 299 lõigetega 1, 2 ja 4 nähakse ette asutamislepingu kohaldamine ning nendes lõigetes loetletud territooriumide õiguslike režiimide vahel, arvestades konkreetseid ja selgesõnalisi mööndusi, ei saa tuvastada mingeid erinevusi. Nagu juba eespool selgitatud, ei arva ühinemisleping Gibraltarit välja riigiabi eeskirjade kohaldamise ulatusest. Viis, kuidas ELi õigust Gibraltaris jõustatakse, kaasa arvatud direktiivide ülevõtmine ja pädevate asutuste loomine, ei ole asjassepuutuv otsustamisel, kas reform on või ei ole riigiabi. Liikmesriigi poolt ELi õiguse jõustamise viis on lihtsalt liikmesriigi sisemise pädevusjaotuse küsimus. Asjaolu, et meedet kohaldatakse omavalitsuse tasandil, ei mõjuta mingil moel EÜ asutamislepingu artikli 87 kohaldamist. (33) |
| --- | --- |

(124)

Kuigi võib tõsi olla, et EÜ õigust kohaldatakse Gibraltari suhtes pigem EÜ asutamislepingu artikli 299 lõike 4 kui artikli 299 lõike 1 alusel, ei anna see asjaolu Gibraltarile eristaatust riigiabi eeskirjade kohaldamise tähenduses üldiselt ja eriti piirkondliku abi osas. Artikli 299 lõigetega 1, 2 ja 4 nähakse ette asutamislepingu kohaldamine ning nendes lõigetes loetletud territooriumide õiguslike režiimide vahel, arvestades konkreetseid ja selgesõnalisi mööndusi, ei saa tuvastada mingeid erinevusi. Nagu juba eespool selgitatud, ei arva ühinemisleping Gibraltarit välja riigiabi eeskirjade kohaldamise ulatusest. Viis, kuidas ELi õigust Gibraltaris jõustatakse, kaasa arvatud direktiivide ülevõtmine ja pädevate asutuste loomine, ei ole asjassepuutuv otsustamisel, kas reform on või ei ole riigiabi. Liikmesriigi poolt ELi õiguse jõustamise viis on lihtsalt liikmesriigi sisemise pädevusjaotuse küsimus. Asjaolu, et meedet kohaldatakse omavalitsuse tasandil, ei mõjuta mingil moel EÜ asutamislepingu artikli 87 kohaldamist. (33)

| (125) | Asjaolu, et kõnealune territoorium on isemajandav, ei ole tingimata oluline selle territooriumi asutuste kehtestatud meetmete hindamisel riigiabi eeskirjade alusel. Selline hindamine peab põhinema meetmete mõjul soodustatud ettevõtetele ja mitte soodustusi andva asutuse seisundil. Eriti võib selline väike territoorium nagu Gibraltar saada isemajandavaks oma võime tõttu kohaldada madalamaid makse ja ligi tõmmata ettevõtteid, eriti offshore-tegevust. Igal juhul on üldine seisukoht, et Gibraltar sõltub muuhulgas oma välispoliitika, kaasa arvatud Euroopa Liidu liikmelisuse, oma kaitse- ja rahapoliitika osas Ühendkuningriigist. Seega saab ta kasu mitmetest Ühendkuningriigi osutatud teenustest. Lisaks ilmneb olemasolevast institutsionaalsest korrast, et lõplik finantsvastutus Gibraltari eest lasub Ühendkuningriigil. |
| --- | --- |

(125)

Asjaolu, et kõnealune territoorium on isemajandav, ei ole tingimata oluline selle territooriumi asutuste kehtestatud meetmete hindamisel riigiabi eeskirjade alusel. Selline hindamine peab põhinema meetmete mõjul soodustatud ettevõtetele ja mitte soodustusi andva asutuse seisundil. Eriti võib selline väike territoorium nagu Gibraltar saada isemajandavaks oma võime tõttu kohaldada madalamaid makse ja ligi tõmmata ettevõtteid, eriti offshore-tegevust. Igal juhul on üldine seisukoht, et Gibraltar sõltub muuhulgas oma välispoliitika, kaasa arvatud Euroopa Liidu liikmelisuse, oma kaitse- ja rahapoliitika osas Ühendkuningriigist. Seega saab ta kasu mitmetest Ühendkuningriigi osutatud teenustest. Lisaks ilmneb olemasolevast institutsionaalsest korrast, et lõplik finantsvastutus Gibraltari eest lasub Ühendkuningriigil.

| (126) | Ahvenamaa maavanema märkused selle kohta, et üldine maksumeede omavalitsuslikus piirkonnas ei ole selektiivne, tuginevad Ühendkuningriigi ja Gibraltari valitsuse esitatutega sarnastele väidetele. Komisjon viitab oma eespool arendatud argumentatsioonile ja eriti punktidele 104 — 109. Lisaks märgib komisjon, et Ahvenamaa saarte ettevõtjate endi riske kindlustavate tütarettevõtete puhul oli võimalik tuvastada meetme varaline selektiivsus. Seetõttu ei olnud meetme osas lõpliku negatiivse otsuse tegemiseks enam vaja viidata selle piirkondlikule selektiivsusele. |
| --- | --- |

(126)

Ahvenamaa maavanema märkused selle kohta, et üldine maksumeede omavalitsuslikus piirkonnas ei ole selektiivne, tuginevad Ühendkuningriigi ja Gibraltari valitsuse esitatutega sarnastele väidetele. Komisjon viitab oma eespool arendatud argumentatsioonile ja eriti punktidele 104 — 109. Lisaks märgib komisjon, et Ahvenamaa saarte ettevõtjate endi riske kindlustavate tütarettevõtete puhul oli võimalik tuvastada meetme varaline selektiivsus. Seetõttu ei olnud meetme osas lõpliku negatiivse otsuse tegemiseks enam vaja viidata selle piirkondlikule selektiivsusele.

| (127) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et luues ettevõtete maksustamissüsteemi, mille alusel maksustatakse Gibraltari ettevõtteid üldiselt madalama maksumääraga kui Ühendkuningriigi ettevõtteid, annab reform Gibraltari ettevõtetele selektiivse soodustuse. |
| --- | --- |

(127)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et luues ettevõtete maksustamissüsteemi, mille alusel maksustatakse Gibraltari ettevõtteid üldiselt madalama maksumääraga kui Ühendkuningriigi ettevõtteid, annab reform Gibraltari ettevõtetele selektiivse soodustuse.

| (128) | Üks palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kogukohustuse 15 %ga piiramise tagajärg on see, et sõltumata palgafondist ja ärivara kasutamisest ei maksustata kasumit mitteteenivaid ettevõtteid. See toimib tegelikult kasumita ettevõtete maksuvabastusena ja kujutab endast soodustust, mis vabastab sellised ettevõtted kohustusest maksta palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu, mida nende eelarvest muidu tuleks maksta. |
| --- | --- |

(128)

Üks palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kogukohustuse 15 %ga piiramise tagajärg on see, et sõltumata palgafondist ja ärivara kasutamisest ei maksustata kasumit mitteteenivaid ettevõtteid. See toimib tegelikult kasumita ettevõtete maksuvabastusena ja kujutab endast soodustust, mis vabastab sellised ettevõtted kohustusest maksta palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu, mida nende eelarvest muidu tuleks maksta.

| (129) | See vabastus palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu tasumisest on selektiivne, sest seda kohaldatakse üksnes nende ettevõtete suhtes, mis ei teeni kasumit. Lisaks raskustes ettevõtetele ja nendele, kelle peamine sissetulek on kapitalitulu, võivad mõnel teataval aastal nende ettevõtete hulka kuuluda näiteks tsüklilises majanduskeskkonnas tegutsevad ettevõtted, oma majandustegevuse algfaasis olevad ettevõtted ja ettevõtted, mille kasum läheb täiendavate väljamaksete kujul aktsionäridest töötajatele või teistele töötajatele. Komisjon ei saa nõustuda Ühendkuningriigi väidetega, et kahjumlikele ettevõtetele maksuvabastust andvale süsteemile omast kvantitatiivset piirangut kohaldatakse sarnasel viisil kõikide ettevõtete suhtes, olenemata nende suurusest või majandusharust, ja seetõttu ei ole see selektiivne. Hiljem tõestame, et kuigi vabastus on ilmselt üldine, saab maksuvabastusest kasu saavate ettevõtete teatavad määratletavad kategooriad tegelikult kindlaks teha. |
| --- | --- |

(129)

See vabastus palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu tasumisest on selektiivne, sest seda kohaldatakse üksnes nende ettevõtete suhtes, mis ei teeni kasumit. Lisaks raskustes ettevõtetele ja nendele, kelle peamine sissetulek on kapitalitulu, võivad mõnel teataval aastal nende ettevõtete hulka kuuluda näiteks tsüklilises majanduskeskkonnas tegutsevad ettevõtted, oma majandustegevuse algfaasis olevad ettevõtted ja ettevõtted, mille kasum läheb täiendavate väljamaksete kujul aktsionäridest töötajatele või teistele töötajatele. Komisjon ei saa nõustuda Ühendkuningriigi väidetega, et kahjumlikele ettevõtetele maksuvabastust andvale süsteemile omast kvantitatiivset piirangut kohaldatakse sarnasel viisil kõikide ettevõtete suhtes, olenemata nende suurusest või majandusharust, ja seetõttu ei ole see selektiivne. Hiljem tõestame, et kuigi vabastus on ilmselt üldine, saab maksuvabastusest kasu saavate ettevõtete teatavad määratletavad kategooriad tegelikult kindlaks teha.

| (130) | Samuti ei saa komisjon nõustuda Ühendkuningriigi väidetega, et isegi kui kahjumlike ettevõtete vabastus oleks selektiivne, õigustab seda ettevõtte tulumaksu süsteemi olemus või skeem. |
| --- | --- |

(130)

Samuti ei saa komisjon nõustuda Ühendkuningriigi väidetega, et isegi kui kahjumlike ettevõtete vabastus oleks selektiivne, õigustab seda ettevõtte tulumaksu süsteemi olemus või skeem.

| (131) | Kui kasumita ettevõtete vabastamine on kasumi maksustamisel põhinevale süsteemile omane joon, siis maksude nõudmisel töötajate arvult või vara kasutuselt majandustegevuseks ei ole see nii. Sellised süsteemid on kavandatud nii, et juriidiliste isikute maksustamiseks luuakse täiesti erinev baas. Näiteks seisneb palgafondimaksu süsteemi sisemine loogika selles, et igast üksikust töötajast tuleneb teda tööle võtva ettevõtte jaoks vastav palgafondimaksu kohustus. Siin kehtib komisjoni tõmmatud paralleel sotsiaalkindlustusmaksetega, sõltumata sellest, et nende otstarve erineb maksumeetme omast, nagu seda täheldas Ühendkuningriik. Isegi kui palgafondimaks kehtestatakse kasumimaksu asendajana (see ei ole Ühendkuningriigi esitatud väide), oleks palgafondimaksu süsteemi loogika järgi kahjumlikel ettevõtetel ikka maksukohustus. Palgafondi kasutamine kasumlikkuse asemikuna kõrvaldab kasumi suuruse väljaselgitamise vajaduse või ületab raskused seda tehes. Gibraltari olukord ei ole selline, sest seal on reformi kohaselt ettevõtete kasumi suuruse mõõtmine nii palgafondimaksu kui ka lisamaksu jaoks seda korda iseloomustav joon. |
| --- | --- |

(131)

Kui kasumita ettevõtete vabastamine on kasumi maksustamisel põhinevale süsteemile omane joon, siis maksude nõudmisel töötajate arvult või vara kasutuselt majandustegevuseks ei ole see nii. Sellised süsteemid on kavandatud nii, et juriidiliste isikute maksustamiseks luuakse täiesti erinev baas. Näiteks seisneb palgafondimaksu süsteemi sisemine loogika selles, et igast üksikust töötajast tuleneb teda tööle võtva ettevõtte jaoks vastav palgafondimaksu kohustus. Siin kehtib komisjoni tõmmatud paralleel sotsiaalkindlustusmaksetega, sõltumata sellest, et nende otstarve erineb maksumeetme omast, nagu seda täheldas Ühendkuningriik. Isegi kui palgafondimaks kehtestatakse kasumimaksu asendajana (see ei ole Ühendkuningriigi esitatud väide), oleks palgafondimaksu süsteemi loogika järgi kahjumlikel ettevõtetel ikka maksukohustus. Palgafondi kasutamine kasumlikkuse asemikuna kõrvaldab kasumi suuruse väljaselgitamise vajaduse või ületab raskused seda tehes. Gibraltari olukord ei ole selline, sest seal on reformi kohaselt ettevõtete kasumi suuruse mõõtmine nii palgafondimaksu kui ka lisamaksu jaoks seda korda iseloomustav joon.

| (132) | Ühendkuningriik märgib, et süsteem põhineb tööjõu tulutooval kasutamisel ja on sellisena ühtne. See viitab hübriidsüsteemile, kus vastavalt ettevõtete olukorrale kasutatakse kaht erinevat maksubaasi. Sellisel juhul muutub süsteemi olemuse ja üldise skeemi tuvastamine ning selle õigustuse kasutamine võimatuks. Eriti ei saa ühtegi sellise süsteemi vaadeldavat tunnusjoont lugeda üldise skeemi osaks, sest see tähendaks sellise süsteemi automaatse õigustuse tunnustamist. |
| --- | --- |

(132)

Ühendkuningriik märgib, et süsteem põhineb tööjõu tulutooval kasutamisel ja on sellisena ühtne. See viitab hübriidsüsteemile, kus vastavalt ettevõtete olukorrale kasutatakse kaht erinevat maksubaasi. Sellisel juhul muutub süsteemi olemuse ja üldise skeemi tuvastamine ning selle õigustuse kasutamine võimatuks. Eriti ei saa ühtegi sellise süsteemi vaadeldavat tunnusjoont lugeda üldise skeemi osaks, sest see tähendaks sellise süsteemi automaatse õigustuse tunnustamist.

| (133) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et kahjumlike ettevõtete vabastamine palgafondimaksust ja ärivara kasutusmaksust 15 % piiri kasutamisega on selektiivne ja võib juhul, kui ka teised tingimused on täidetud, kujutada endast riigiabi sellest kasu saavatele ettevõtetele. See ei piira sellise meetme kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(133)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et kahjumlike ettevõtete vabastamine palgafondimaksust ja ärivara kasutusmaksust 15 % piiri kasutamisega on selektiivne ja võib juhul, kui ka teised tingimused on täidetud, kujutada endast riigiabi sellest kasu saavatele ettevõtetele. See ei piira sellise meetme kokkusobivuse hindamist.

| (134) | Palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kogukohustuse piiramisel 15 %ga kasumist on teiseks tagajärjeks see, et kasumlikud ettevõtted, kelle maksukohustus muidu ületaks seda künnist, vabastatakse seda künnist ületavast maksust, mida nad peaksid tasuma. See maksuvähendus tähendab soodustust sellest kasu saavatele ettevõtetele, vabastades nad maksust, mida muidu oleks tulnud maksta nende eelarvest. |
| --- | --- |

(134)

Palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kogukohustuse piiramisel 15 %ga kasumist on teiseks tagajärjeks see, et kasumlikud ettevõtted, kelle maksukohustus muidu ületaks seda künnist, vabastatakse seda künnist ületavast maksust, mida nad peaksid tasuma. See maksuvähendus tähendab soodustust sellest kasu saavatele ettevõtetele, vabastades nad maksust, mida muidu oleks tulnud maksta nende eelarvest.

| (135) | 15 % piir on samuti selektiivne, sest vaid piiratud arv ettevõtteid saavad selle kohaldamise tõttu oma maksukohustust vähendada. Kuigi Ühendkuningriik ja Gibraltar ei väida enam, et vaid kümme ettevõtet saavad sellest piirangust kasu, piirab see siiski palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohaldamise ulatust. Soodustatuteks oleksid töömahukad ettevõtted, see tähendab need, kellel kõnealusel aastal on madal kasum võrreldes töötajate arvuga ja ärivara kasutamisega. Ilma piirita palgafondi ja ärivara maksusüsteemi kohaldamine võib sellistele ettevõtetele tähendada väga kõrget maksustamist. |
| --- | --- |

(135)

15 % piir on samuti selektiivne, sest vaid piiratud arv ettevõtteid saavad selle kohaldamise tõttu oma maksukohustust vähendada. Kuigi Ühendkuningriik ja Gibraltar ei väida enam, et vaid kümme ettevõtet saavad sellest piirangust kasu, piirab see siiski palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu kohaldamise ulatust. Soodustatuteks oleksid töömahukad ettevõtted, see tähendab need, kellel kõnealusel aastal on madal kasum võrreldes töötajate arvuga ja ärivara kasutamisega. Ilma piirita palgafondi ja ärivara maksusüsteemi kohaldamine võib sellistele ettevõtetele tähendada väga kõrget maksustamist.

| (136) | Komisjon võtab teadmiseks Ühendkuningriigi ja Gibraltari väited, et konkreetse ettevõtete rühma kindlakstegemine on võimatu ja et korda kohaldatakse üldiselt kõikide Gibraltari ettevõtete suhtes. Siiski ei takista see 15 % piiril olemast de facto selektiivne eelmises lõikes kirjeldatud viisil. Selles osas ei ole Ühendkuningriigi ja Gibraltari tehtud viited teatise punktile 14 asjassepuutuvad, sest see ei välista võimalust, et ilmselgelt üldised meetmed tähendavad riigiabi. Punkti 14 alla kuuluvad eriti näiteks konkreetse investeeringu maksusoodustus ja “kõikide ettevõtete” tööjõu maksustamise vähendamiseks kavandatud meetmed, kuid 15 % piiri puhul ei ole asi selles, sest sellest saavad kasu ainult ettevõtted, mis teenivad suhteliselt väikest kasumit võrrelduna nende töötajate arvuga. Lisaks ei ole 15 % piir puhtalt tehniline meede teatise punkti 13 esimese taande tähenduses. Sel ajal kui ettevõtte tulumaksu konventsionaalsed süsteemid piiravad maksudena väljamakstud kasumi osa maksumäärade kehtestamisega (komplekssüsteemid sisaldavad kõrgeimat või maksimaalset maksumäära), on sellega võrdväärne tehniline meede palgafondimaksu süsteemis maksumäär töötaja kohta, mis Gibraltari puhul on kinnitatud ühtse määrana 3 000 naelsterlingit. Palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu süsteemi erinevate kriteeriumidega, nimelt kasumi tasemega, seotud piiri sisseviimist ei saa võrrelda muutuvate määrade kohaldamisega kasumi maksustamise progressiivse süsteemi raames, mida õigustab süsteemi olemus ja üldine skeem (teatise punkt 24). Samuti ei ole 15 % piir meede, mis taotleks üldise majanduspoliitika eesmärgi täitmist teatise punkti 13 teise taande tähenduses ning see ei alanda teatavate toodangukuludega seotud maksukoormust kogu Gibraltari majandusele, vaid toob kasu üksnes piiratud arvule ettevõtetele. Pealegi ei ole piir otseselt seotud mitte tööjõu või ärivara kuludega, vaid pigem ettevõtete kasumlikkusega. Viimane on väljaspool palgafondi- ja ärivaramaksu olev osa. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon võtab teadmiseks Ühendkuningriigi ja Gibraltari väited, et konkreetse ettevõtete rühma kindlakstegemine on võimatu ja et korda kohaldatakse üldiselt kõikide Gibraltari ettevõtete suhtes. Siiski ei takista see 15 % piiril olemast de facto selektiivne eelmises lõikes kirjeldatud viisil. Selles osas ei ole Ühendkuningriigi ja Gibraltari tehtud viited teatise punktile 14 asjassepuutuvad, sest see ei välista võimalust, et ilmselgelt üldised meetmed tähendavad riigiabi. Punkti 14 alla kuuluvad eriti näiteks konkreetse investeeringu maksusoodustus ja “kõikide ettevõtete” tööjõu maksustamise vähendamiseks kavandatud meetmed, kuid 15 % piiri puhul ei ole asi selles, sest sellest saavad kasu ainult ettevõtted, mis teenivad suhteliselt väikest kasumit võrrelduna nende töötajate arvuga. Lisaks ei ole 15 % piir puhtalt tehniline meede teatise punkti 13 esimese taande tähenduses. Sel ajal kui ettevõtte tulumaksu konventsionaalsed süsteemid piiravad maksudena väljamakstud kasumi osa maksumäärade kehtestamisega (komplekssüsteemid sisaldavad kõrgeimat või maksimaalset maksumäära), on sellega võrdväärne tehniline meede palgafondimaksu süsteemis maksumäär töötaja kohta, mis Gibraltari puhul on kinnitatud ühtse määrana 3 000 naelsterlingit. Palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu süsteemi erinevate kriteeriumidega, nimelt kasumi tasemega, seotud piiri sisseviimist ei saa võrrelda muutuvate määrade kohaldamisega kasumi maksustamise progressiivse süsteemi raames, mida õigustab süsteemi olemus ja üldine skeem (teatise punkt 24). Samuti ei ole 15 % piir meede, mis taotleks üldise majanduspoliitika eesmärgi täitmist teatise punkti 13 teise taande tähenduses ning see ei alanda teatavate toodangukuludega seotud maksukoormust kogu Gibraltari majandusele, vaid toob kasu üksnes piiratud arvule ettevõtetele. Pealegi ei ole piir otseselt seotud mitte tööjõu või ärivara kuludega, vaid pigem ettevõtete kasumlikkusega. Viimane on väljaspool palgafondi- ja ärivaramaksu olev osa.

| (137) | Komisjon ei nõustu Ühendkuningriigi väitega, et kui 15 % piir on selektiivne, siis seda õigustab selle süsteemi olemus ja üldine skeem, mille osa see on. Tööjõu ja vara tulutoova kasutamise maksustamise süsteemis ei ole midagi olulist, mis nõuaks selle kasumiosa piiramist, mida ettevõte peab nende maksustatavate tegurite kasutamise tõttu maksma. Sellise süsteemi sisemine loogika seisneb selles, et mida rohkem inimesi ettevõte tööle võtab ja mida rohkem vara ta kasutab, seda suurem on maksukohustus. Ühendkuningriigi esitatud väited on oma olemuselt peamiselt majanduslikud. Need ei ole seotud kavandatud süsteemi sisemise loogikaga. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon ei nõustu Ühendkuningriigi väitega, et kui 15 % piir on selektiivne, siis seda õigustab selle süsteemi olemus ja üldine skeem, mille osa see on. Tööjõu ja vara tulutoova kasutamise maksustamise süsteemis ei ole midagi olulist, mis nõuaks selle kasumiosa piiramist, mida ettevõte peab nende maksustatavate tegurite kasutamise tõttu maksma. Sellise süsteemi sisemine loogika seisneb selles, et mida rohkem inimesi ettevõte tööle võtab ja mida rohkem vara ta kasutab, seda suurem on maksukohustus. Ühendkuningriigi esitatud väited on oma olemuselt peamiselt majanduslikud. Need ei ole seotud kavandatud süsteemi sisemise loogikaga.

| (138) | Ühendkuningriik väidab, et Gibraltari majandus on maksukonkurentsi põhjustatud šokkide poolt enamikest teistest haavatavam ja et ettevõtted ei pruugi suuta endale võimaldada lahkumist suurest liikmesriigist sama kergesti kui nad võivad lahkuda Gibraltarist. Siiski märgib komisjon, et selle hüpoteesi toetamiseks on esitatud vähe tõendusmaterjali ja juhul, kui see hüpotees on tõsi, viitab see sellele, et 15 % piir on osa mobiilse kapitali Gibraltaris hoidmiseks või sinna meelitamiseks kavandatud strateegiast, mis, arvestades territooriumi füüsilist piiratust, on tõenäoliselt suunatud finants- ja muudele teenustele. Sarnaselt viitab väide, et Gibraltari turul monopoolset või poolmonopoolset seisundit omavate kommunaalettevõtete maksustamises ei ole vaja regressiivset komponenti, sellele, et 15 % piiri sihtrühm on mobiilne kapital. |
| --- | --- |

(138)

Ühendkuningriik väidab, et Gibraltari majandus on maksukonkurentsi põhjustatud šokkide poolt enamikest teistest haavatavam ja et ettevõtted ei pruugi suuta endale võimaldada lahkumist suurest liikmesriigist sama kergesti kui nad võivad lahkuda Gibraltarist. Siiski märgib komisjon, et selle hüpoteesi toetamiseks on esitatud vähe tõendusmaterjali ja juhul, kui see hüpotees on tõsi, viitab see sellele, et 15 % piir on osa mobiilse kapitali Gibraltaris hoidmiseks või sinna meelitamiseks kavandatud strateegiast, mis, arvestades territooriumi füüsilist piiratust, on tõenäoliselt suunatud finants- ja muudele teenustele. Sarnaselt viitab väide, et Gibraltari turul monopoolset või poolmonopoolset seisundit omavate kommunaalettevõtete maksustamises ei ole vaja regressiivset komponenti, sellele, et 15 % piiri sihtrühm on mobiilne kapital.

| (139) | Väite puhul, et ilma regressiivse komponendita võib tööjõumaks tsüklilise turuhinna kõikumise ajal ajendada massilisi vallandamisi ja ebastabiilsust, märgiks komisjon lihtsalt, et see on sellisele süsteemile omane tunnusjoon. Igal juhul tähendaks palgafondimaks suurusega 3 000 naelsterlingit töötaja kohta üksnes väikest osa üldisest tööjõu maksumusest tooteühiku kohta. (34) Seetõttu on kulude kontrollimiseks tööjõu vähendamise ajend olemas sarnases ulatuses nii koos palgafondimaksuga ja kui ka ilma. |
| --- | --- |

(139)

Väite puhul, et ilma regressiivse komponendita võib tööjõumaks tsüklilise turuhinna kõikumise ajal ajendada massilisi vallandamisi ja ebastabiilsust, märgiks komisjon lihtsalt, et see on sellisele süsteemile omane tunnusjoon. Igal juhul tähendaks palgafondimaks suurusega 3 000 naelsterlingit töötaja kohta üksnes väikest osa üldisest tööjõu maksumusest tooteühiku kohta. (34) Seetõttu on kulude kontrollimiseks tööjõu vähendamise ajend olemas sarnases ulatuses nii koos palgafondimaksuga ja kui ka ilma.

| (140) | Komisjon võtab teadmiseks ka 15 % piiri mõju Gibraltari majanduse offshore- ja onshore-harudele. Offshore-majandusharu hõlmab maksuvabastusega ettevõtteid ja soodustuse saamise tingimustele vastavaid ettevõtteid, mida reguleerivad õigusaktid tunnistatakse reformi käigus kehtetuks. Maksuvabastusega ettevõtted ei ole üldiselt Gibraltaris füüsiliselt kohal (neil ei ole töötajaid ega tööruume) ja nad maksavad fikseeritud maksu 200 naelsterlingi ja 300 naelsterlingi vahel aastas. Vastupidiselt sellele on soodustuse saamise tingimustele vastavad ettevõtted aga Gibraltaris füüsiliselt kohal (nad on olulised tööandjad) ja nad kauplevad oma maksumäära üle ametivõimudega. Suur enamik soodustuse saamise tingimustele vastavatest ettevõtetest maksavad ettevõtte tulumaksu määraga vahemikus 2 % kuni 10 % kasumist. Seetõttu takistab 15 % piir igasugust maksukohustuste tõusu, mis soodustuse saamise tingimustele vastaval ettevõttel reformi rakendamisel oleks. Vastupidiselt sellele langeks onshore-majanduse (välja arvatud kommunaalettevõtete) maksumäär praegusest ühtsest ettevõtte tulumaksu 35 % määrast madalamale. Gibraltari valitsus paistab ka tunnistavat, et reform tervikuna (koos 15 % piiriga) on kavandatud vastamaks offshore finantsteenuste majandusharu (35) sektorite konkreetsetele “vajadustele ja eelistustele” maksu osas. Komisjon täheldab ka, et tühistades esialgse kava kehtestada 500 000 naelsterlingi suurune piir maksukohustusele, viitas Ühendkuningriik sellele, et Gibraltar alandab selle tagajärjel finantsteenuste lisamaksu 8 %lt 4 — 6 %le. See viitab sellele, et maksukohustusele piiri asetamine oli kavandatud finantsteenuseid osutavate ettevõtete kasuks, kellest paljud on soodustuse saamise tingimustele vastavad ettevõtted, st peamine tööhõive allikas Gibraltari “finantskeskuses”. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon võtab teadmiseks ka 15 % piiri mõju Gibraltari majanduse offshore- ja onshore-harudele. Offshore-majandusharu hõlmab maksuvabastusega ettevõtteid ja soodustuse saamise tingimustele vastavaid ettevõtteid, mida reguleerivad õigusaktid tunnistatakse reformi käigus kehtetuks. Maksuvabastusega ettevõtted ei ole üldiselt Gibraltaris füüsiliselt kohal (neil ei ole töötajaid ega tööruume) ja nad maksavad fikseeritud maksu 200 naelsterlingi ja 300 naelsterlingi vahel aastas. Vastupidiselt sellele on soodustuse saamise tingimustele vastavad ettevõtted aga Gibraltaris füüsiliselt kohal (nad on olulised tööandjad) ja nad kauplevad oma maksumäära üle ametivõimudega. Suur enamik soodustuse saamise tingimustele vastavatest ettevõtetest maksavad ettevõtte tulumaksu määraga vahemikus 2 % kuni 10 % kasumist. Seetõttu takistab 15 % piir igasugust maksukohustuste tõusu, mis soodustuse saamise tingimustele vastaval ettevõttel reformi rakendamisel oleks. Vastupidiselt sellele langeks onshore-majanduse (välja arvatud kommunaalettevõtete) maksumäär praegusest ühtsest ettevõtte tulumaksu 35 % määrast madalamale. Gibraltari valitsus paistab ka tunnistavat, et reform tervikuna (koos 15 % piiriga) on kavandatud vastamaks offshore finantsteenuste majandusharu (35) sektorite konkreetsetele “vajadustele ja eelistustele” maksu osas. Komisjon täheldab ka, et tühistades esialgse kava kehtestada 500 000 naelsterlingi suurune piir maksukohustusele, viitas Ühendkuningriik sellele, et Gibraltar alandab selle tagajärjel finantsteenuste lisamaksu 8 %lt 4 — 6 %le. See viitab sellele, et maksukohustusele piiri asetamine oli kavandatud finantsteenuseid osutavate ettevõtete kasuks, kellest paljud on soodustuse saamise tingimustele vastavad ettevõtted, st peamine tööhõive allikas Gibraltari “finantskeskuses”.

| (141) | Komisjon on seetõttu seisukohal, et kõnealuses situatsioonis on 15 % piir selektiivne ja võib juhul, kui ka teised tingimused on täidetud, kujutada endast riigiabi nendele ettevõtetele, kes saavad selle kohaldamisest kasu. Seda ei saa õigustada kavandatud maksusüsteemi olemuse ega üldise skeemiga. See ei piira sellise meetme kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon on seetõttu seisukohal, et kõnealuses situatsioonis on 15 % piir selektiivne ja võib juhul, kui ka teised tingimused on täidetud, kujutada endast riigiabi nendele ettevõtetele, kes saavad selle kohaldamisest kasu. Seda ei saa õigustada kavandatud maksusüsteemi olemuse ega üldise skeemiga. See ei piira sellise meetme kokkusobivuse hindamist.

| (142) | Teatise punktis 13 märgitakse, et “maksumeetmed, mis on kättesaadavad kõikidele liikmesriigis tegutsevatele majandussubjektidele, on põhimõtteliselt üldised meetmed. Need peavad olema tegelikult kättesaadavad kõikidele ettevõtetele võrdväärse juurdepääsu põhimõtte alusel ja nende ulatust ei tohi de facto piirata näiteks liikmesriigi diskretsiooni kaudu nende andmisel või teiste tegurite kaudu, mis piiravad nende tegelikku mõju. Siiski ei piira see tingimus liikmesriikide õigust määrata majanduspoliitikat, mida nad peavad kõige sobivamaks, ja eriti kehtestada maksukoormus tootmise erinevatele teguritele vastavalt oma äranägemisele. Eeldusel, et neid kohaldatakse eranditeta kõikide ettevõtete suhtes ja kõikide kaupade tootmise suhtes, ei loeta riigiabiks järgmist:






  — | puhtalt tehnilise loomuga maksumeetmed (näiteks maksumäärade kehtestamine, kulumi määramise normid ja kahjumi ülekandmise kord, topeltmaksustamise või maksudest kõrvalehoidumise takistamise sätted), |
| --- | --- | --- |

(142)

Teatise punktis 13 märgitakse, et “maksumeetmed, mis on kättesaadavad kõikidele liikmesriigis tegutsevatele majandussubjektidele, on põhimõtteliselt üldised meetmed. Need peavad olema tegelikult kättesaadavad kõikidele ettevõtetele võrdväärse juurdepääsu põhimõtte alusel ja nende ulatust ei tohi de facto piirata näiteks liikmesriigi diskretsiooni kaudu nende andmisel või teiste tegurite kaudu, mis piiravad nende tegelikku mõju. Siiski ei piira see tingimus liikmesriikide õigust määrata majanduspoliitikat, mida nad peavad kõige sobivamaks, ja eriti kehtestada maksukoormus tootmise erinevatele teguritele vastavalt oma äranägemisele. Eeldusel, et neid kohaldatakse eranditeta kõikide ettevõtete suhtes ja kõikide kaupade tootmise suhtes, ei loeta riigiabiks järgmist:

—

puhtalt tehnilise loomuga maksumeetmed (näiteks maksumäärade kehtestamine, kulumi määramise normid ja kahjumi ülekandmise kord, topeltmaksustamise või maksudest kõrvalehoidumise takistamise sätted),

| — | meetmed, mis taotlevad üldise majanduspoliitika eesmärkide saavutamist teatavate tootmiskuludega (uurimis- ja arendustegevus (R & D), keskkond, koolitus, tööhõive) seotud maksukoorma alandamise kaudu.” |
| --- | --- |

—

meetmed, mis taotlevad üldise majanduspoliitika eesmärkide saavutamist teatavate tootmiskuludega (uurimis- ja arendustegevus (R & D), keskkond, koolitus, tööhõive) seotud maksukoorma alandamise kaudu.”

| (143) | Ilma et see piiraks põhjendusi seoses reformi ettepanekute mõjuga (üldiselt) punktides 147 — 152 ja seoses piirkondliku selektiivsusega punktides 98 — 127, saab palgafondimaksu, mida kõik ettevõtted peavad maksma fikseeritud summas töötaja kohta aastas, vähemalt teatavatel tingimustel lugeda selektiivseks, kui seda kohaldatakse ettevõtte kasumi üldise maksustamissüsteemi puudumisel ja kui see asendab sellist süsteemi. Sellega ongi tegemist, kui arvestada Gibraltari majanduse eriomaseid jooni ja eriti suure, makse mitte maksva offshore-sektori olemasolu, mis palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu süsteemi raames pääseks igasugusest maksustamisest. Isegi kui sellist süsteemi kohaldataks ametlikult ilma diskrimineerimata kõikide ettevõtete suhtes, toob ta de facto kasu praegustele “maksuvabastusega ettevõtetele”, millel ei ole Gibraltaris ühtegi töötajat. See tähendab konkreetset soodustust Gibraltaris reaalselt mitteviibivate ettevõtete kasuks, mis selle tulemusel ei pea ettevõtte tulumaksu maksma. See soodustus ei ole kõikidele ettevõtetele tegelikult kättesaadav võrdväärse juurdepääsu põhimõtte alusel teatise punkti 13 teise lause tähenduses. Tõepoolest, soodustuse tegelik mõju piirdub teatavate ettevõtetega. Lisaks ei tähenda Gibraltari kavandatud palgafondimaks puhtalt tehnilise loomuga maksumeedet teatise punkti 13 esimese taande tähenduses, sest see ei ole üldise süsteemi tehniline korrigeerimine, vaid see on seotud maksubaasiga. Sellel konkreetsel juhul ei tähenda vabastus meedet, mis on üldise majanduspoliitika teostamine teatise punkti 13 teise taande tähenduses, sest see ei vähenda mingeid tootmiskulusid, vaid pigem suurendab tööjõukulusid. Sama argumentatsioon kehtib võrdväärselt ka ärivara kasutusmaksu osas, mida kohaldatakse ettevõtte kasumi üldise maksustamissüsteemi puudumisel ja mis asendab sellist süsteemi ning mille järgi kehtestatakse igale ettevõtte maksukohustuse määr, mis võrdub tema kohustuse samasuguse fikseeritud protsentuaalse osaga üldistest varamaksu määradest. Selline meede soodustab samuti praegusi “maksuvabastusega ettevõtteid”, mis tavaliselt ei viibi füüsiliselt Gibraltaris. Sellele vastavalt on komisjon seisukohal, et kõnealuses situatsioonis ja arvestades Gibraltari suurt offshore-majandust on kavandatud süsteem varaliselt selektiivne abi. |
| --- | --- |

(143)

Ilma et see piiraks põhjendusi seoses reformi ettepanekute mõjuga (üldiselt) punktides 147 — 152 ja seoses piirkondliku selektiivsusega punktides 98 — 127, saab palgafondimaksu, mida kõik ettevõtted peavad maksma fikseeritud summas töötaja kohta aastas, vähemalt teatavatel tingimustel lugeda selektiivseks, kui seda kohaldatakse ettevõtte kasumi üldise maksustamissüsteemi puudumisel ja kui see asendab sellist süsteemi. Sellega ongi tegemist, kui arvestada Gibraltari majanduse eriomaseid jooni ja eriti suure, makse mitte maksva offshore-sektori olemasolu, mis palgafondimaksu ja ärivara kasutusmaksu süsteemi raames pääseks igasugusest maksustamisest. Isegi kui sellist süsteemi kohaldataks ametlikult ilma diskrimineerimata kõikide ettevõtete suhtes, toob ta de facto kasu praegustele “maksuvabastusega ettevõtetele”, millel ei ole Gibraltaris ühtegi töötajat. See tähendab konkreetset soodustust Gibraltaris reaalselt mitteviibivate ettevõtete kasuks, mis selle tulemusel ei pea ettevõtte tulumaksu maksma. See soodustus ei ole kõikidele ettevõtetele tegelikult kättesaadav võrdväärse juurdepääsu põhimõtte alusel teatise punkti 13 teise lause tähenduses. Tõepoolest, soodustuse tegelik mõju piirdub teatavate ettevõtetega. Lisaks ei tähenda Gibraltari kavandatud palgafondimaks puhtalt tehnilise loomuga maksumeedet teatise punkti 13 esimese taande tähenduses, sest see ei ole üldise süsteemi tehniline korrigeerimine, vaid see on seotud maksubaasiga. Sellel konkreetsel juhul ei tähenda vabastus meedet, mis on üldise majanduspoliitika teostamine teatise punkti 13 teise taande tähenduses, sest see ei vähenda mingeid tootmiskulusid, vaid pigem suurendab tööjõukulusid. Sama argumentatsioon kehtib võrdväärselt ka ärivara kasutusmaksu osas, mida kohaldatakse ettevõtte kasumi üldise maksustamissüsteemi puudumisel ja mis asendab sellist süsteemi ning mille järgi kehtestatakse igale ettevõtte maksukohustuse määr, mis võrdub tema kohustuse samasuguse fikseeritud protsentuaalse osaga üldistest varamaksu määradest. Selline meede soodustab samuti praegusi “maksuvabastusega ettevõtteid”, mis tavaliselt ei viibi füüsiliselt Gibraltaris. Sellele vastavalt on komisjon seisukohal, et kõnealuses situatsioonis ja arvestades Gibraltari suurt offshore-majandust on kavandatud süsteem varaliselt selektiivne abi.

| (144) | Lisaks sellisele süsteemile ei ole töötajate arvu või kinnisvara ärieesmärkidel kasutamise aluseks võtmisel olukorras, kus paljudel ettevõtetel ei ole töötajaid ega kinnisvara, samasugust üldist laadi kui ettevõtete kasumi maksustamisel, mille eesmärk on majandustegevuse kui terviku tulemuse maksustamine. Seetõttu võib seda vähemalt kõnealuse juhtumi kontekstis lugeda selektiivseks. Seda situatsiooni tuleb eristada süsteemist, kus palgafondimaks või ärivara kasutusmaks lisatakse üldisele kasumimaksule, mis tagab majanduse kõikide sektorite laialdase maksustamise ja on seega ettevõtete maksustamise vähemtähtsam aspekt. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks sellisele süsteemile ei ole töötajate arvu või kinnisvara ärieesmärkidel kasutamise aluseks võtmisel olukorras, kus paljudel ettevõtetel ei ole töötajaid ega kinnisvara, samasugust üldist laadi kui ettevõtete kasumi maksustamisel, mille eesmärk on majandustegevuse kui terviku tulemuse maksustamine. Seetõttu võib seda vähemalt kõnealuse juhtumi kontekstis lugeda selektiivseks. Seda situatsiooni tuleb eristada süsteemist, kus palgafondimaks või ärivara kasutusmaks lisatakse üldisele kasumimaksule, mis tagab majanduse kõikide sektorite laialdase maksustamise ja on seega ettevõtete maksustamise vähemtähtsam aspekt.

| (145) | Kuigi võib olla tõsi, nagu väidab Hispaania, et registreerimistasu sätted on diskrimineerivad tulu mitteteenivate ettevõtete kasuks, ei tähenda see diskrimineerimine riigiabi. Nagu rõhutab Ühendkuningriik, 150 naelsterlingi (umbes 225 eurot) suurune erinevus kahe ettevõtete liigi tasu vahel on tunduvalt allpool 100 000 euro suurust de minimis künnist (36) kolmeaastaseks perioodiks. Eeldusel, et täidetakse kõiki asjakohaseid tingimusi, on registreerimistasu erinevus seetõttu de minimis ega tähenda riigiabi. |
| --- | --- |

(145)

Kuigi võib olla tõsi, nagu väidab Hispaania, et registreerimistasu sätted on diskrimineerivad tulu mitteteenivate ettevõtete kasuks, ei tähenda see diskrimineerimine riigiabi. Nagu rõhutab Ühendkuningriik, 150 naelsterlingi (umbes 225 eurot) suurune erinevus kahe ettevõtete liigi tasu vahel on tunduvalt allpool 100 000 euro suurust de minimis künnist (36) kolmeaastaseks perioodiks. Eeldusel, et täidetakse kõiki asjakohaseid tingimusi, on registreerimistasu erinevus seetõttu de minimis ega tähenda riigiabi.

| (146) | Hispaania väidab, et lisamaksude puudumine muudes sektorites kui finants- ja kommunaalteenuste valdkonnas soodustab ettevõtteid sellistes sektorites. Komisjon ei jaga seda seisukohta. Kuigi võib olla, et juhul, kui liikmesriik annab soodustuse mingile kindlakstehtavale ettevõtete rühmale, võib see prima facie tähendada riigiabi, kuid sama ei kehti juhul, kui riik paneb kellegi ebasoodsamasse olukorda. Kui riik kehtestab ettevõtete suhtes erakorralise maksukoormuse näiteks karistusliku laadiga maksu näol, on ainult siis tegemist riigiabiga, kui saab tõestada, et see põhjustab vastava soodustuse kahjukannatavate ettevõtete kindlakstehtavatele konkurentidele. Vastupidiselt Ühendkuningriigi väitele ei ole lisamaksude otstarve nende maksude riigiabi staatuse üle otsustamisel asjassepuutuv. Siiski on komisjon seisukohal, et kui käsitleda lisamakse eraldi, siis on nende vahetuks tagajärjeks mõjutatud ettevõtete asetamine ebasoodsamasse olukorda. See järeldus ei piira selle lisamaksu käsitlemist osana süsteemist, mis näeb de facto ette erinevad maksumäärad erinevat liiki ettevõtetele. |
| --- | --- |

(146)

Hispaania väidab, et lisamaksude puudumine muudes sektorites kui finants- ja kommunaalteenuste valdkonnas soodustab ettevõtteid sellistes sektorites. Komisjon ei jaga seda seisukohta. Kuigi võib olla, et juhul, kui liikmesriik annab soodustuse mingile kindlakstehtavale ettevõtete rühmale, võib see prima facie tähendada riigiabi, kuid sama ei kehti juhul, kui riik paneb kellegi ebasoodsamasse olukorda. Kui riik kehtestab ettevõtete suhtes erakorralise maksukoormuse näiteks karistusliku laadiga maksu näol, on ainult siis tegemist riigiabiga, kui saab tõestada, et see põhjustab vastava soodustuse kahjukannatavate ettevõtete kindlakstehtavatele konkurentidele. Vastupidiselt Ühendkuningriigi väitele ei ole lisamaksude otstarve nende maksude riigiabi staatuse üle otsustamisel asjassepuutuv. Siiski on komisjon seisukohal, et kui käsitleda lisamakse eraldi, siis on nende vahetuks tagajärjeks mõjutatud ettevõtete asetamine ebasoodsamasse olukorda. See järeldus ei piira selle lisamaksu käsitlemist osana süsteemist, mis näeb de facto ette erinevad maksumäärad erinevat liiki ettevõtetele.

| (147) | Tabelis 1 esitatakse kavandatud reformi tulemusena kujunevad andmed (37) erinevate ettevõtte kategooriate kohta Gibraltaris ja nende maksukohustuse taseme kohta, mõõdetuna kasumi suhtes. Tuleb märkida, et kuigi mõnel juhul määrab mis tahes vaadeldava ettevõtte maksukohustuse ka töötajate arv või vara äriotstarbeline kasutus, on mitmesuguste piiride ja lisamaksude kombineeritud mõju tulemuseks majanduse erinevate sektorite maksustamise erinev tase mõõdetuna kasumi suhtes.
  Tabel 1: Gibraltari ettevõtete andmed | | Maksumäär |
| --- | --- | --- | --- |
| | Arv | Praegune | Reformijärgne |
| Kõik ettevõtted (sektorite kaupa) | 29 000 | | |
| Finantsteenused | 179 | 0–35 % | 5–15 % (40) |
| Kommunaalteenused | 23 | 35 % | 35 % |
| Muud | 28 798 | 0–35 % | 0–15 % |
| Kõik ettevõtted (sissetuleku järgi) | 29 000 | | |
| Sissetulekuga | 10 400 | 0–35 % | 0–15 % (38) |
| Sissetulekuta | 18 600 | — | — |
| Sissetulekuga ettevõtted (staatuse järgi) | 10 400 | | |
| Mittevabastatud | 1 400 | 0–35 % | 0–15 % (38) |
| Maksuvabastusega | 9 000 | 0 % | 0–5 % (39)
   (40) |
| Mittevabastatud sissetulekuga ettevõtted (kasumi järgi) | 1 400 | | |
| Teenib kasumit | 540 | 0–35 % | 0–15 % (38) |
| Kasumita | 500 | — | — |
| Mittevabastatud sissetulekuga ettevõtted (staatuse järgi) | 1 400 | | |
| Vastab soodustuse saamise tingimustele | 140 | 2–10 % (41) | 0–15 % |
| Ei vasta soodustuse | 1 260 | 35 % (42) | 0–15 % |
| Kommunaalteenused | 23 | 35 % | 35 % |
| Vabastatud sissetulekuga ettevõtted (sektori kaupa) | 9 000 | | |
| Finantsteenused | 70 | 0 % | 5 % (39)
   (40) |
| Mittefinantsteenused | 8 930 | 0 % | 0 % (39) |

(147)

Tabelis 1 esitatakse kavandatud reformi tulemusena kujunevad andmed (37) erinevate ettevõtte kategooriate kohta Gibraltaris ja nende maksukohustuse taseme kohta, mõõdetuna kasumi suhtes. Tuleb märkida, et kuigi mõnel juhul määrab mis tahes vaadeldava ettevõtte maksukohustuse ka töötajate arv või vara äriotstarbeline kasutus, on mitmesuguste piiride ja lisamaksude kombineeritud mõju tulemuseks majanduse erinevate sektorite maksustamise erinev tase mõõdetuna kasumi suhtes.

Tabel 1: Gibraltari ettevõtete andmed

Maksumäär

Arv

Praegune

Reformijärgne

Kõik ettevõtted (sektorite kaupa)

29 000

Finantsteenused

179

0–35 %

5–15 % (40)

Kommunaalteenused

23

35 %

35 %

Muud

28 798

0–35 %

0–15 %

Kõik ettevõtted (sissetuleku järgi)

29 000

Sissetulekuga

10 400

0–35 %

0–15 % (38)

Sissetulekuta

18 600

—

—

Sissetulekuga ettevõtted (staatuse järgi)

10 400

Mittevabastatud

1 400

0–35 %

0–15 % (38)

Maksuvabastusega

9 000

0 %

0–5 % (39)
   (40)

Mittevabastatud sissetulekuga ettevõtted (kasumi järgi)

1 400

Teenib kasumit

540

0–35 %

0–15 % (38)

Kasumita

500

—

—

Mittevabastatud sissetulekuga ettevõtted (staatuse järgi)

1 400

Vastab soodustuse saamise tingimustele

140

2–10 % (41)

0–15 %

Ei vasta soodustuse

1 260

35 % (42)

0–15 %

Kommunaalteenused

23

35 %

35 %

Vabastatud sissetulekuga ettevõtted (sektori kaupa)

9 000

Finantsteenused

70

0 %

5 % (39)
   (40)

Mittefinantsteenused

8 930

0 %

0 % (39)

| (148) | Tabel 1 näitab, kuidas reformi rakendamine mõjutab maksude osas Gibraltari majanduse teatavaid selgelt määratletud sektoreid. Kuigi komisjon tunnistab, et reformiga kaotatakse offshore- ja onshore-majanduse ametlik eristamine, illustreerib maksustamise võrdlus kavandatud maksusüsteemi seesmiselt selektiivset olemust. Erinevat liiki ettevõtete suhtes kehtivad erinevad maksumäärad, mis on täiendav osa kinnitamaks, et kavandatud süsteem soodustab neid sektoreid, mis saavad madalatest maksumääradest kasu. |
| --- | --- |

(148)

Tabel 1 näitab, kuidas reformi rakendamine mõjutab maksude osas Gibraltari majanduse teatavaid selgelt määratletud sektoreid. Kuigi komisjon tunnistab, et reformiga kaotatakse offshore- ja onshore-majanduse ametlik eristamine, illustreerib maksustamise võrdlus kavandatud maksusüsteemi seesmiselt selektiivset olemust. Erinevat liiki ettevõtete suhtes kehtivad erinevad maksumäärad, mis on täiendav osa kinnitamaks, et kavandatud süsteem soodustab neid sektoreid, mis saavad madalatest maksumääradest kasu.

| (149) | Gibraltari offshore-sektori osas toimub praegu kaks paralleelset riigiabi uurimismenetlust maksuvabastusega ettevõtete ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete küsimuses. Selles osas on komisjon arvamusel, et nende ettevõtete vabastamisega maksudest annavad Gibraltari ametivõimud maksuvabastusega ettevõtetele riigiabi. (43) Sarnaselt on komisjon käesoleva otsusega samal päeval vastuvõetud otsuses tuvastanud, et Gibraltari ametivõimud annavad soodustuse saamise tingimustele vastavatele ettevõtetele riigiabi, võimaldades ettevõtte tulumaksu ühtse määraga võrreldes madalamat maksumäära. (44) |
| --- | --- |

(149)

Gibraltari offshore-sektori osas toimub praegu kaks paralleelset riigiabi uurimismenetlust maksuvabastusega ettevõtete ja soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete küsimuses. Selles osas on komisjon arvamusel, et nende ettevõtete vabastamisega maksudest annavad Gibraltari ametivõimud maksuvabastusega ettevõtetele riigiabi. (43) Sarnaselt on komisjon käesoleva otsusega samal päeval vastuvõetud otsuses tuvastanud, et Gibraltari ametivõimud annavad soodustuse saamise tingimustele vastavatele ettevõtetele riigiabi, võimaldades ettevõtte tulumaksu ühtse määraga võrreldes madalamat maksumäära. (44)

| (150) | Tabelist 1 on ilmne, et reformi rakendamisel jätkub väljaspool finantsteenuste sektorit olevate ettevõtete tegelik maksustamine nullmääraga. Mainitu põhjus on selles, et maksuvabastusega ettevõtted ei asu üldiselt füüsiliselt Gibraltaris. Vastavalt ei ole neil Gibraltaris ei töötajaid ega tööruume ja seetõttu ei teki ei palgafondimaksu ega ärivara kasutusmaksu kohustust. Nende privilegeeritud, nullmaksumääraga seisund säilib reformiga, mis tegelikult jätkab neile riigiabi andmist. Finantsteenuste sektori maksuvabastusega ettevõtetele kehtestatakse reformi rakendamisega 5 % maks. Siiski, isegi kui neid maksustatakse esmakordselt, jääb nende privilegeeritud seisund Gibraltari majanduses suurel määral püsima, sest 5 % kasumist on nende maksukohustuse piir. Ülejäänud Gibraltari majandusele kehtib vastupidiselt ülemmäär kas 15 % või 35 %. |
| --- | --- |

(150)

Tabelist 1 on ilmne, et reformi rakendamisel jätkub väljaspool finantsteenuste sektorit olevate ettevõtete tegelik maksustamine nullmääraga. Mainitu põhjus on selles, et maksuvabastusega ettevõtted ei asu üldiselt füüsiliselt Gibraltaris. Vastavalt ei ole neil Gibraltaris ei töötajaid ega tööruume ja seetõttu ei teki ei palgafondimaksu ega ärivara kasutusmaksu kohustust. Nende privilegeeritud, nullmaksumääraga seisund säilib reformiga, mis tegelikult jätkab neile riigiabi andmist. Finantsteenuste sektori maksuvabastusega ettevõtetele kehtestatakse reformi rakendamisega 5 % maks. Siiski, isegi kui neid maksustatakse esmakordselt, jääb nende privilegeeritud seisund Gibraltari majanduses suurel määral püsima, sest 5 % kasumist on nende maksukohustuse piir. Ülejäänud Gibraltari majandusele kehtib vastupidiselt ülemmäär kas 15 % või 35 %.

| (151) | Komisjon on seisukohal, et reform kinnistab praegust süsteemi, kus maksuvabastusega ettevõtted on riigiabi saajad. Üldisemalt öeldes võimaldab süsteem majanduse erinevatele sektoritele kasumi maksustamise erinevaid tasemeid ja annab sellega madalamate maksumääradega sektoritesse kuuluvatele ettevõtetele selektiivse soodustuse. See on üks põhjustest, miks teatavaks tehtud süsteem on varaliselt selektiivne. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon on seisukohal, et reform kinnistab praegust süsteemi, kus maksuvabastusega ettevõtted on riigiabi saajad. Üldisemalt öeldes võimaldab süsteem majanduse erinevatele sektoritele kasumi maksustamise erinevaid tasemeid ja annab sellega madalamate maksumääradega sektoritesse kuuluvatele ettevõtetele selektiivse soodustuse. See on üks põhjustest, miks teatavaks tehtud süsteem on varaliselt selektiivne.

| (152) | Seetõttu kaasneb teatavaks tehtud meetmetega nii piirkondlik kui varaline selektiivsus ja viimane neist tuleneb nii kavandatud süsteemi mitmetest konkreetsetest tunnusjoontest kui ka süsteemi kui terviku analüüsist. |
| --- | --- |

(152)

Seetõttu kaasneb teatavaks tehtud meetmetega nii piirkondlik kui varaline selektiivsus ja viimane neist tuleneb nii kavandatud süsteemi mitmetest konkreetsetest tunnusjoontest kui ka süsteemi kui terviku analüüsist.

| (153) | Eespool punktides 98 — 152 üksikasjalikult hinnatud maksuvabastuse ja -vähenduse andmine põhjustab maksutulude languse, mis vastavalt teatise punktile 10 võrdub riiklike vahendite kasutamisega maksukulude vormis. Euroopa Kohus kinnitas, et see põhimõte kehtib ka liikmesriikide piirkondlike või kohalike organite antud soodustuste suhtes. (45) Väidet, et maksutulud ei jää saamata, sest Ühendkuningriigi makse ei kohaldataks Gibraltaris, on juba eespool käsitletud. Sellest tuleneb, et soodustus antakse riigi poolt ja riiklike vahendite kaudu. |
| --- | --- |

(153)

Eespool punktides 98 — 152 üksikasjalikult hinnatud maksuvabastuse ja -vähenduse andmine põhjustab maksutulude languse, mis vastavalt teatise punktile 10 võrdub riiklike vahendite kasutamisega maksukulude vormis. Euroopa Kohus kinnitas, et see põhimõte kehtib ka liikmesriikide piirkondlike või kohalike organite antud soodustuste suhtes. (45) Väidet, et maksutulud ei jää saamata, sest Ühendkuningriigi makse ei kohaldataks Gibraltaris, on juba eespool käsitletud. Sellest tuleneb, et soodustus antakse riigi poolt ja riiklike vahendite kaudu.

| (154) | Gibraltar on avatud turumajandus. Paljud Gibraltaris asutatud ettevõtted (ja kontsernid, kuhu nad kuuluvad) on tõenäoliselt tegevad sektorites, kus toimub liikmesriikidevaheline kaubandus. See kehtib eriti teenindussfääri kohta, kus Gibraltari suhtes kohaldatakse asjakohaseid ühenduse õiguse sätteid. Euroopa Kohus on korduvalt ette kirjutanud, et juhul, kui riigi antud abi tugevdab ettevõtte positsiooni vis-à-vis teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtetega, tuleb seda kaubandust käsitleda kui sellise abi poolt mõjutatut. Selles kontekstis ei pea soodustatud ettevõte ise tingimata oma tooteid eksportima. Kui liikmesriik annab mingile ettevõttele abi, võib kodumaine tootmine sel põhjusel jätkuda või suureneda, mille tulemusel on teistes liikmesriikides asutatud ettevõtetel vähem võimalusi oma toodete ekspordiks selle liikmesriigi turule. Sarnaselt, kui liikmesriik annab abi teenindus- ja jaekaubandussektoris tegutsevatele ettevõtetele, ei pea soodustatud ettevõtted ise oma majandustegevust liikmesriigist välja viima selleks, et abi mõjutaks ühenduse kaubandust, eriti ettevõtete korral, mis on asutatud kahte liikmesriiki lahutava piiri lähedale. Abi suhteline väiksus või seda saava ettevõtte suhteline väiksus ei välista sellisena võimalust, et ühendusesisene kaubandus võib olla mõjutatud. (46) Seetõttu niivõrd, kuivõrd ühendusesisese kaubandusega sektorites tegutsevad Gibraltari ettevõtted saavad kasu sellest maksuvabastusest, mõjutab see liikmesriikidevahelist kaubandust, moonutades või ähvardades moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(154)

Gibraltar on avatud turumajandus. Paljud Gibraltaris asutatud ettevõtted (ja kontsernid, kuhu nad kuuluvad) on tõenäoliselt tegevad sektorites, kus toimub liikmesriikidevaheline kaubandus. See kehtib eriti teenindussfääri kohta, kus Gibraltari suhtes kohaldatakse asjakohaseid ühenduse õiguse sätteid. Euroopa Kohus on korduvalt ette kirjutanud, et juhul, kui riigi antud abi tugevdab ettevõtte positsiooni vis-à-vis teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtetega, tuleb seda kaubandust käsitleda kui sellise abi poolt mõjutatut. Selles kontekstis ei pea soodustatud ettevõte ise tingimata oma tooteid eksportima. Kui liikmesriik annab mingile ettevõttele abi, võib kodumaine tootmine sel põhjusel jätkuda või suureneda, mille tulemusel on teistes liikmesriikides asutatud ettevõtetel vähem võimalusi oma toodete ekspordiks selle liikmesriigi turule. Sarnaselt, kui liikmesriik annab abi teenindus- ja jaekaubandussektoris tegutsevatele ettevõtetele, ei pea soodustatud ettevõtted ise oma majandustegevust liikmesriigist välja viima selleks, et abi mõjutaks ühenduse kaubandust, eriti ettevõtete korral, mis on asutatud kahte liikmesriiki lahutava piiri lähedale. Abi suhteline väiksus või seda saava ettevõtte suhteline väiksus ei välista sellisena võimalust, et ühendusesisene kaubandus võib olla mõjutatud. (46) Seetõttu niivõrd, kuivõrd ühendusesisese kaubandusega sektorites tegutsevad Gibraltari ettevõtted saavad kasu sellest maksuvabastusest, mõjutab see liikmesriikidevahelist kaubandust, moonutades või ähvardades moonutada konkurentsi.

| (155) | Ühendkuningriik, Gibraltari valitsus ja Hispaania tegid kõik märkusi reformi vastavuse kohta tegevusjuhendis nimetatud kriteeriumidele ning teistele rahvusvahelistele normidele. Siiski, nagu täheldas Gibraltari valitsus, ei ole tegevusjuhendi järgi meetme hindamisel kahjulikuks (või teisiti, nagu see on käesoleva reformi puhul (47)) mingit otsest seost selle kui riigiabi hindamisega vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 87. Samuti ei ole Hispaania poolt maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesu kohta esitatud väited, mida Ühendkuningriik ümber lükkas, riigiabi uurimismenetluse osas asjassepuutuvad, mida Ühendkuningriik ka rõhutas. |
| --- | --- |

(155)

Ühendkuningriik, Gibraltari valitsus ja Hispaania tegid kõik märkusi reformi vastavuse kohta tegevusjuhendis nimetatud kriteeriumidele ning teistele rahvusvahelistele normidele. Siiski, nagu täheldas Gibraltari valitsus, ei ole tegevusjuhendi järgi meetme hindamisel kahjulikuks (või teisiti, nagu see on käesoleva reformi puhul (47)) mingit otsest seost selle kui riigiabi hindamisega vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 87. Samuti ei ole Hispaania poolt maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesu kohta esitatud väited, mida Ühendkuningriik ümber lükkas, riigiabi uurimismenetluse osas asjassepuutuvad, mida Ühendkuningriik ka rõhutas.

| (156) | Komisjon lükkab tagasi Gibraltari valitsuse märkuse, et komisjon ei ole oma riigiabi alases tegevuses austanud võrdse kohtlemise põhimõtet. Selle väite toetamiseks ei ole esitatud ühtegi konkreetset tõendusmaterjali. Igal juhul on komisjon, uurides võimalikku riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, kohustatud käsitlema iga meedet puhtalt selle enda omaduste alusel. Kuigi Gibraltari valitsus väidab, et EÜ asutamislepingu artiklitele 95 — 97 vastavad meetmed sätestavad asjakohase menetlusviisi, märgib komisjon, et teatise punkti 15 tuleb lugeda koos punktiga 6, kus selgelt viidatakse võimalikule menetlusviisile seoses üldiste maksumeetmete mõjuga liikmesriikides. Selles väites on varjatult nõudmine, et Gibraltarit koheldaks, nagu oleks ta omaenda õigusega eraldiseisev liikmesriik, samamoodi nagu Ahvenamaa maavanem väidab, et omavalitsuslike piirkondade vastuvõetud otsese maksustamise meetmeid tuleks käsitleda, nagu oleks liikmesriik need vastu võtnud. Vaatamata sellele ei ole sellisele väitele mingit alust vastavalt EÜ asutamislepingule. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon lükkab tagasi Gibraltari valitsuse märkuse, et komisjon ei ole oma riigiabi alases tegevuses austanud võrdse kohtlemise põhimõtet. Selle väite toetamiseks ei ole esitatud ühtegi konkreetset tõendusmaterjali. Igal juhul on komisjon, uurides võimalikku riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, kohustatud käsitlema iga meedet puhtalt selle enda omaduste alusel. Kuigi Gibraltari valitsus väidab, et EÜ asutamislepingu artiklitele 95 — 97 vastavad meetmed sätestavad asjakohase menetlusviisi, märgib komisjon, et teatise punkti 15 tuleb lugeda koos punktiga 6, kus selgelt viidatakse võimalikule menetlusviisile seoses üldiste maksumeetmete mõjuga liikmesriikides. Selles väites on varjatult nõudmine, et Gibraltarit koheldaks, nagu oleks ta omaenda õigusega eraldiseisev liikmesriik, samamoodi nagu Ahvenamaa maavanem väidab, et omavalitsuslike piirkondade vastuvõetud otsese maksustamise meetmeid tuleks käsitleda, nagu oleks liikmesriik need vastu võtnud. Vaatamata sellele ei ole sellisele väitele mingit alust vastavalt EÜ asutamislepingule.

| (157) | Ei Ühendkuningriik ega Gibraltari valitsus ei ole püüdnud väita, et kui reformi näol on tegemist abiga, saab seda lugeda ühisturuga kokkusobivaks. Seetõttu on komisjon jätkuvalt oma menetluse algatamisel tehtud kokkusobivuse hinnangus esitatud seisukohal. Alljärgnevalt korratakse seda hinnangut ja arendatakse seda edasi. |
| --- | --- |

(157)

Ei Ühendkuningriik ega Gibraltari valitsus ei ole püüdnud väita, et kui reformi näol on tegemist abiga, saab seda lugeda ühisturuga kokkusobivaks. Seetõttu on komisjon jätkuvalt oma menetluse algatamisel tehtud kokkusobivuse hinnangus esitatud seisukohal. Alljärgnevalt korratakse seda hinnangut ja arendatakse seda edasi.

| (158) | Ühtegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erandit ei saa kõnealusel juhul kohaldada, sest reform ei ole kavandatud selles sättes loetletud eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

(158)

Ühtegi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 erandit ei saa kõnealusel juhul kohaldada, sest reform ei ole kavandatud selles sättes loetletud eesmärkide täitmiseks.

| (159) | Artikli 87 lõike 3 punkti a alusel loetakse abimeedet ühisturuga kokkusobivaks, kui see on kavandatud edendama majanduslikku arengut piirkondades, kus elustandard on ebatavaliselt madal või kus on tõsine vaeghõive. Sellised piirkonnad määratakse kindlaks Ühendkuningriigi piirkondliku abi kavas aastateks 2000 kuni 2006, mille komisjon kiitis riigiabi numbri N 265/00 (48) all heaks. Kuna Gibraltar ei ole selline piirkond, siis seda sätet ei kohaldata. |
| --- | --- |

(159)

Artikli 87 lõike 3 punkti a alusel loetakse abimeedet ühisturuga kokkusobivaks, kui see on kavandatud edendama majanduslikku arengut piirkondades, kus elustandard on ebatavaliselt madal või kus on tõsine vaeghõive. Sellised piirkonnad määratakse kindlaks Ühendkuningriigi piirkondliku abi kavas aastateks 2000 kuni 2006, mille komisjon kiitis riigiabi numbri N 265/00 (48) all heaks. Kuna Gibraltar ei ole selline piirkond, siis seda sätet ei kohaldata.

| (160) | Artikli 87 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandite puhul ei ole reform kavandatud edendama üleeuroopalistes huvides olulise projekti täideviimist või kõrvaldama olulisi häireid Ühendkuningriigi majanduses, samuti ei ole see kavandatud edendama kultuuri või kultuuripärandi säilitamist. |
| --- | --- |

(160)

Artikli 87 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandite puhul ei ole reform kavandatud edendama üleeuroopalistes huvides olulise projekti täideviimist või kõrvaldama olulisi häireid Ühendkuningriigi majanduses, samuti ei ole see kavandatud edendama kultuuri või kultuuripärandi säilitamist.

| (161) | Viimaks, on vaja analüüsida, kas reformile kehtivad artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandid, mis ütlevad, et abi teatavate majandustegevuste või teatavate majanduspiirkondade arengu hõlbustamiseks võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui selline abi ei mõjuta negatiivselt majandustingimusi ühistele huvidele mittevastavas ulatuses. |
| --- | --- |

(161)

Viimaks, on vaja analüüsida, kas reformile kehtivad artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandid, mis ütlevad, et abi teatavate majandustegevuste või teatavate majanduspiirkondade arengu hõlbustamiseks võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui selline abi ei mõjuta negatiivselt majandustingimusi ühistele huvidele mittevastavas ulatuses.

| (162) | Soodustuse põhjustajatena tuvastatud reformielemendid ning reform tervikuna, võrreldes ettevõtete maksustamise süsteemiga Ühendkuningriigis, vabastavad asjaomased ettevõtted maksudest, mida nad tavapäraselt oleksid oma tavapärase majandustegevuse raames pidanud oma eelarvest maksma. See vabastus ei ole seotud ei investeeringutega ega uute töökohtade loomisega ning seetõttu kujutab see endast abi, mille soodustused lakkavad kohe, kui sellest loobutakse. Vastavalt komisjoni pidevale praktikale ei saa sellist abi lugeda teatavate majandustegevuste või teatavate majanduspiirkonna arengut hõlbustavaks. Lisaks ei ole Gibraltar märgitud Ühendkuningriigi piirkondliku abi kavas. (49) |
| --- | --- |

(162)

Soodustuse põhjustajatena tuvastatud reformielemendid ning reform tervikuna, võrreldes ettevõtete maksustamise süsteemiga Ühendkuningriigis, vabastavad asjaomased ettevõtted maksudest, mida nad tavapäraselt oleksid oma tavapärase majandustegevuse raames pidanud oma eelarvest maksma. See vabastus ei ole seotud ei investeeringutega ega uute töökohtade loomisega ning seetõttu kujutab see endast abi, mille soodustused lakkavad kohe, kui sellest loobutakse. Vastavalt komisjoni pidevale praktikale ei saa sellist abi lugeda teatavate majandustegevuste või teatavate majanduspiirkonna arengut hõlbustavaks. Lisaks ei ole Gibraltar märgitud Ühendkuningriigi piirkondliku abi kavas. (49)

VII.   LÕPPJÄRELDUSED

| (163) | Komisjon on seisukohal, et reform kujutab endast riigiabi kava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ühtegi artikli 87 lõikes 2 ega artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandit ei kohaldata. Seetõttu ei ole Ühendkuningriigil luba reformi rakendada. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon on seisukohal, et reform kujutab endast riigiabi kava EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ühtegi artikli 87 lõikes 2 ega artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandit ei kohaldata. Seetõttu ei ole Ühendkuningriigil luba reformi rakendada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi teatatud ettepanekud Gibraltari ettevõtte tulumaksu süsteemi reformi kohta on riigiabi kava, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Neid ettepanekuid ei tohi vastavalt rakendada.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.

Brüssel, 30. märts 2004

Komisjoni nimel

Mario MONTI

komisjoni liige

---

(1)  EÜT C 300, 4.12.2002, lk 2.

1

(2)  Vaata joonealust märkust 1.

2

(3)  EÜT C 2, 6.1.1998, lk 1.

3

(4)  Heakskiidetud OECD nõukogu poolt 9.4.1998.

4

(5)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk. 3.

5

(6)  Arvamus liidetud kohtuasjade kohta C-400/97, C-401/97 ja C-402/97, [2000] ECR I-1073.

6

(7)  Liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00, [2002] ECR II-1385, lk 27.

7

(8)  Vaata punkte 33 — 57.

8

(9)  Avaldatud vastavalt 2001. aasta oktoobris ja 22. novembril 2002. aastal.

9

(10)  Riiklik kohustus võetud 27. veebruaril 2002. aastal.

10

(11)  Tegevusjuhendi rühma (ettevõtete maksustamine) aruanne majandus- ja rahandusministrite nõukogule 4. detsembril 2001.aastal (14467/01 — FISC 249, 27.11.2001).

11

(12)  Vaata joonealust märkust 7.

12

(13)  Vaata joonealust märkust 1.

13

(14)  Seda erandit tunnustas kohus kohtuasjas 173/73 [1974] ECR 709.

14

(15)  Liidetud kohtuasjad C-400/97, C-401/97 ja C-402/97, [2000] ECR I-1073.

15

(16)  Komisjoni 13. veebruari 2001. aasta otsus N 147 A/2000 Prantsusmaa (Loi d'orientation pour l'Outre-mer) ja kohtuasi 248/84 Saksamaa v. komisjon [1987] ECR 4013.

16

(Loi d'orientation pour l'Outre-mer)

v.

(17)  Liidetud kohtuasjad T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, Diputación Foral de Álava ja teised v. komisjon, lk 142.

17

Diputación Foral de Álava

v.

(18)  FATFi pangajärelevalvete offshore'i rühm, “Vastastikune hindamisaruanne (2002. aasta november)”, lk 29.

18

offshore

(19)  IMFi aruanne (2001. aasta oktoober) “Gibraltar: Finantsteenuste reguleerimise ja järelevalve hinnang”, lõige 9.

19

(20)  Vaata joonealust märkust 1.

20

(21)  Vaata eriti komisjoni 10. mai 1993. aasta otsust 93/337/EMÜ Baskimaale tehtud investeeringute maksusoodustuste kohta (EÜT L 134, 3.6.1993, lk 25).

21

(22)  Kohtujuristi hr Saggio arvamus liidetud kohtuasjade C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 [2000] ECR I-1073 osas.

22

(23)  Keskasutuste heakskiidetud meetmete korral vaata eriti komisjoni 21. mai 1997. aasta otsust “abi N 847/96” prioriteetsete ääremaade loomise kohta ja meetmete kohta majandusliku juurdepääsu hõlbustamiseks Prantsusmaa ülemereterritooriumidele (EÜT C 245, 12.8.1997), komisjoni 16. detsembri 1997. aasta otsust “abi N 144/A/96” investeeringutele antava piirkondliku abi ja Kanaari saarte majandus- ja maksusüsteemi muutmiseks antava tegevusabi kava kohta (EÜT C 65, 28.2.1998) ning komisjoni 28. veebruari 2001. aasta otsust 2002/780/EÜ toetuskava “Maksusoodustus investeeringutelt 1999” kohta, mida Saksamaa kavatseb rakendada teatavate ettevõtete suhtes uutes liidumaades, kaasa arvatud Berliinis (EÜT L 282, 19.10.2002, lk 15). Vaata ka komisjoni 21. jaanuari 1998. aasta otsust 98/476/EÜ Saksa tulumaksuseaduse (Einkommensteuergesetz) artikli 52 lõike 8 alusel antud maksusoodustuste kohta (EÜT L 212, 30.7.1998, lk 50), mille kohta langetas Euroopa Kohus 19. septembril 2000. aastal otsuse seoses kohtuasjaga C-156/98 Saksamaa v. komisjon [2000] ECR I-6857. Piirkondlike asutuste antud meetmete korral vaata komisjoni 10. mai 1993. aasta otsust 93/337/EMÜ, mis käsitleb Baskimaa investeeringute maksusoodustuste kava, ja komisjoni 11. detsembri 2002. aasta otsust 2003/442/EÜ kava osa kohta, mis kohandab siseriiklikku maksusüsteemi Assooride autonoomse piirkonna iseärasustele, vähendades üksikisiku ja ettevõtte tulumakse (EÜT L 150, 18.6.2003, lk 52).

23

(Einkommensteuergesetz)

v.

(24)  Kohtuasi 173/73 Itaalia v. komisjon [1974] ECR 713, kohtuasi 323/82 Intermills v. komisjon [1984] ECR 3809 ja kohtuasi C-248/84 Saksamaa v. komisjon [1987] ECR 4013.

24

v.

v.

v.

(25)  Viidatud eespool.

25

(26)  Selles osas vaata kohtulahendeid ühistele kaebustele T-127/99, T-129/99 ja T-148/99 Territorio Histórico de Álava ja teised v. komisjon [2002] ECR II-1275, lõige 237.

26

Territorio Histórico de Álava

v.

(27)  Vaata näiteks komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsust 2000/795/EÜ Hispaania poolt Ramondín SA ja Ramondín Cápsulas SA suhtes rakendatud riigiabi kohta (EÜT L 318, 16.12.2000, lk 36).

27

(28)  Vaata liidetud kohtuasju T-92/00 ja T-103/00, millele on eespool viidatud ja mis puudutavad otsust 2000/795/EÜ.

28

(29)  Vaata eriti komisjoni 20. detsembri 2001. aasta otsust 2003/28/EÜ Hispaania poolt 1993. aastal Álavas (Hispaanias) teatavate vastasutatud ettevõtete suhtes rakendatud riigiabi kava kohta (EÜT L 17, 22.1.2003, lk 20), komisjoni 20. detsembri 2001. aasta otsust 2003/86/EÜ Hispaania poolt 1993. aastal Vizcayas (Hispaanias) teatavate vastasutatud ettevõtete suhtes rakendatud riigiabi kava kohta (EÜT L 40, 14.2.2003, lk 11) ja komisjoni 20. detsembri 2001 aasta otsust 2003/192/EÜ Hispaania poolt 1993. aastal Guipúzcoas (Hispaanias) teatavate vastasutatud ettevõtete suhtes rakendatud riigiabi kava kohta (EÜT L 77, 24.3.2003, lk 1).

29

(30)  Vaata eespool viidatud otsust 2003/442/EÜ.

30

(31)  Kohtuasjad C-351/98, Hispaania v. komisjon [2002] ECR I-8031, punkt 44, ja C-409/00, Hispaania v. komisjon [2003] ECR I-1487, punkt 56.

31

v.

v.

(32)  Kohtuasi C-218/02, komisjon v. Ühendkuningriik, 29. jaanuari 2004. aasta lahend, mida ei ole veel esitatud, aluseid käsitleva osa 15 ja tegevosa punkt 1.

32

v.

(33)  Kohtuasi 248/84, Saksamaa v. komisjon, [1987] ECR 4013, lk 17.

33

v.

(34)  Gibraltari valitsuse veebilehel (www.gibraltar.gov.gi) väidetakse, et “palgad [Gibraltaris] on üldjoontes võrreldavad Ühendkuningriigi palkadega”. Keskmine täistööaja eest saadud palk on Ühendkuningriigis umbes 24 000 naelsterlingit (allikas: “Uus sissetulekute uurimus 2002”, http://www.statistics.gov.uk/pdfdir/nes1002.pdf). Tööandjate tööjõukulud sisaldavad muid kulusid (nt sotsiaalkindlustusmaksed).

34

(35)  Gibraltari valitsuse pressiväljaanne 008/2003, 14. jaanuar 2003.

35

(36)  Vaata komisjoni määrust (EÜ) nr 69/2001 de minimis abi kohta (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30).

36

de minimis

(37)  Ettevõtete arv on hinnanguline. Allikas — teavet andsid Ühendkuningriik ja/või Gibraltar käesoleva uurimismenetluse ja maksuvabastusega ning soodustuse saamise tingimustele vastavate ettevõtete uurimismenetluste käigus.

37

(38)  Eeldades, et finantsteenuste lisamaksu määraks kinnitatakse 5 %.

38

(39)  Eirates kommunaalettevõtteid, mille maksumäär oleks 35 %.

39

(40)  Eeldades, et maksuvabastusega ettevõtted ei asu füüsiliselt Gibraltaris ja seetõttu ei ole neil kohustust maksta palgafondimaksu või ärivara kasutusmaksu.

40

(41)  Enamik soodustuse saamise tingimustele vastavatest ettevõtetest. Vaid mõned langevad sellest maksumäära vahemikust välja.

41

(42)  Eeldades, et neid maksustatakse täieliku, ühtse ettevõtte tulumaksu määraga.

42

(43)  Kohtuasi E7/2002, ettepanek asjakohaste meetmete kohta tehti 27. novembri 2002. aasta kirjaga C(2002) 4481 fin.

43

(44)  Kohtuasi C 52/2001.

44

(45)  Vaata kohtuasja 284/84 Saksamaa v. komisjon, [1987] ECR 4013, punkt 17.

45

v.

(46)  Vaata kohtuasja 730/79 Philip Morris v. komisjon, [1980] ECR 2671, 142/87 Belgia v. komisjon, [1990] ECR I-959, liidetud kohtuasju C-278/92, C-279/92 ja C-280/92 Hispaania v. komisjon [1994] ECR I-4103, punktid 40 — 42, ja kohtuasja C-310/99, Itaalia v. komisjon, [2002] ECR I-2289, punktid 84 — 86.

46

v.

v.

v.

v.

(47)  Vaata majandus- ja rahandusministrite nõukogu 3. juuni 2003. aasta istungi lõppotsuseid.

47

(48)  EÜT C 272, 23.9.2000, lk 43.

48

(49)  Vaata eelmist joonealust märkust.

49

---

| 2.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/27

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2004,

Prantsusmaa poolt Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (CELF) abimeetme rakendamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 1361 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/262/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud asjaosalistel esitada oma tähelepanekud vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja võttes arvesse neid tähelepanekuid,

ning arvestades järgmist:

I   MENETLUS

| (1) | Oma 28. veebruari 2002. aasta otsusega (2) tunnistas Euroopa Ühenduste esimese astme kohus kehtetuks komisjoni 10. juuni 1998. aasta otsuse 1999/133/EÜ riigiabi kohta Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (Coopérative d'exportation du livre français, CELF
   (3)) artikli 1 viimase lause, milles sätestati, et:
  “CELFile antav abi prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemiseks on abimeede EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses. Kuivõrd Prantsuse valitsus ei teavitanud komisjoni sellest abist enne selle rakendamise algust, on seda abi antud seadusevastaselt. Abi on sellele vaatamata ühisturuga kokkusobiv, kuivõrd ta vastab tingimustele, mis võimaldavad nimetatud lepingu artikli 92 lõike 3 punktis d sätestatud eriolukorra kohaldamist.” (4) |
| --- | --- |

(1)

Oma 28. veebruari 2002. aasta otsusega (2) tunnistas Euroopa Ühenduste esimese astme kohus kehtetuks komisjoni 10. juuni 1998. aasta otsuse 1999/133/EÜ riigiabi kohta Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (Coopérative d'exportation du livre français, CELF
   (3)) artikli 1 viimase lause, milles sätestati, et:

“CELFile antav abi prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemiseks on abimeede EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses. Kuivõrd Prantsuse valitsus ei teavitanud komisjoni sellest abist enne selle rakendamise algust, on seda abi antud seadusevastaselt. Abi on sellele vaatamata ühisturuga kokkusobiv, kuivõrd ta vastab tingimustele, mis võimaldavad nimetatud lepingu artikli 92 lõike 3 punktis d sätestatud eriolukorra kohaldamist.” (4)

| (2) | See otsus tõi kaasa pika õigusliku menetluse, mille põhietappe on alljärgnevalt kirjeldatud. |
| --- | --- |

(2)

See otsus tõi kaasa pika õigusliku menetluse, mille põhietappe on alljärgnevalt kirjeldatud.

A   MENETLUSE ESIMENE FAAS

| (3) | Oma kirjas 20. märtsist 1992 juhtis Rahvusvaheline Levitamise ja Kirjastamise Ühing (Société internationale de diffusion et d'édition, SIDE), kes esineb kui “Prantsuse ettevõte, kes tegutseb raamatute eksporditurul ja konkureerib kirjastajate kooperatiiviga ja saab riigiabi”, (5) komisjoni tähelepanu Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile reklaami, transpordi ja turustamise jaoks antavale abile, kusjuures nimetatud abist ei olnud komisjoni teenistusi eelnevalt teavitatud, millega on rikutud asutamislepingu artikli 93 lõikes 3 (praeguse artikli 88 lõikes 3) sätestatud korda. |
| --- | --- |

(3)

Oma kirjas 20. märtsist 1992 juhtis Rahvusvaheline Levitamise ja Kirjastamise Ühing (Société internationale de diffusion et d'édition, SIDE), kes esineb kui “Prantsuse ettevõte, kes tegutseb raamatute eksporditurul ja konkureerib kirjastajate kooperatiiviga ja saab riigiabi”, (5) komisjoni tähelepanu Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile reklaami, transpordi ja turustamise jaoks antavale abile, kusjuures nimetatud abist ei olnud komisjoni teenistusi eelnevalt teavitatud, millega on rikutud asutamislepingu artikli 93 lõikes 3 (praeguse artikli 88 lõikes 3) sätestatud korda.

| (4) | Oma kirjas 2. aprillist 1992 meenutas komisjon Prantsuse ametiasutustele, et mis tahes projektist, millega luuakse või muudetakse abivahendeid, tuleb komisjoni teenistusi eelnevalt teavitada, ning palus nimetatud ametiasutustelt informatsiooni SIDE poolt välja toodud abimeetmete olemuse ja eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Oma kirjas 2. aprillist 1992 meenutas komisjon Prantsuse ametiasutustele, et mis tahes projektist, millega luuakse või muudetakse abivahendeid, tuleb komisjoni teenistusi eelnevalt teavitada, ning palus nimetatud ametiasutustelt informatsiooni SIDE poolt välja toodud abimeetmete olemuse ja eesmärgi kohta.

| (5) | Prantsuse ametiasutused kinnitasid oma kirjas 29. juunist 1992 CELFile eraldatavate toetuste olemasolu. Ametiasutused täpsustasid, et nende meetmete eesmärgiks on levitada prantsuse keelt ja kirjandust prantsuse keelt mittekõnelevates riikides ning et CELF tegeleb lisaks sellele veel kolme programmi haldamisega, mis on samuti suunatud Prantsuse raamatu kättesaadavamaks tegemisele kaugel asuvate lugejate jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Prantsuse ametiasutused kinnitasid oma kirjas 29. juunist 1992 CELFile eraldatavate toetuste olemasolu. Ametiasutused täpsustasid, et nende meetmete eesmärgiks on levitada prantsuse keelt ja kirjandust prantsuse keelt mittekõnelevates riikides ning et CELF tegeleb lisaks sellele veel kolme programmi haldamisega, mis on samuti suunatud Prantsuse raamatu kättesaadavamaks tegemisele kaugel asuvate lugejate jaoks.

| (6) | Oma kirjas 7. augustist 1992 kinnitas komisjon SIDEle CELFile antava abi olemasolu, täpsustas nende eesmärki ja teatas, et kõnealustest abimeetmetest ei ole komisjoni teavitatud. Komisjon täpsustas samas, et vaidlustatud abimeetmete olemus ei ole selline, mis võiks kahjustada kaubandust liikmesriikide vahel. SIDEl paluti esitada omapoolsed märkused. |
| --- | --- |

(6)

Oma kirjas 7. augustist 1992 kinnitas komisjon SIDEle CELFile antava abi olemasolu, täpsustas nende eesmärki ja teatas, et kõnealustest abimeetmetest ei ole komisjoni teavitatud. Komisjon täpsustas samas, et vaidlustatud abimeetmete olemus ei ole selline, mis võiks kahjustada kaubandust liikmesriikide vahel. SIDEl paluti esitada omapoolsed märkused.

| (7) | Oma kirjas 7. septembrist 1992 teatas SIDE komisjonile, et tema arvates on nimetatud meetmed ja nende tagajärjed ühendusesisesele kaubandusele diskrimineeriva olemusega, (6) vaidlustamata sealjuures Kultuuriministeeriumi kultuurialast eesmärki, mis on seotud vajadusega levitada prantsuse keelt ja kirjandust. |
| --- | --- |

(7)

Oma kirjas 7. septembrist 1992 teatas SIDE komisjonile, et tema arvates on nimetatud meetmed ja nende tagajärjed ühendusesisesele kaubandusele diskrimineeriva olemusega, (6) vaidlustamata sealjuures Kultuuriministeeriumi kultuurialast eesmärki, mis on seotud vajadusega levitada prantsuse keelt ja kirjandust.

| (8) | Komisjon ei toetanud pärast vaidlusaluste meetmete hindamist SIDE põhjendusi ning väljendas oma 18. mai 1993. aasta otsuses (7) seisukohta, et arvesse võttes erilist konkurentsiolukorda raamatusektoris ja kõnealuste abimeetmete kultuurialast eesmärki, on nende suhtes kohandatav asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktis c (praeguse artikli 87 lõike 3 punktis d) sätestatud eriolukord. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon ei toetanud pärast vaidlusaluste meetmete hindamist SIDE põhjendusi ning väljendas oma 18. mai 1993. aasta otsuses (7) seisukohta, et arvesse võttes erilist konkurentsiolukorda raamatusektoris ja kõnealuste abimeetmete kultuurialast eesmärki, on nende suhtes kohandatav asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktis c (praeguse artikli 87 lõike 3 punktis d) sätestatud eriolukord.

| (9) | SIDE alustas oma kaebusega 2. augustist 1993 protsessi nimetatud otsuse kehtetuks tunnistamiseks kohtus. Oma 18. septembri 1995. aasta otsusega (8) andis kohus SIDEle osaliselt õiguse, tunnistades komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse kehtetuks, kuid üksnes selles osas, mis puudutab teatavaid väikeste tellimustega seotud meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

SIDE alustas oma kaebusega 2. augustist 1993 protsessi nimetatud otsuse kehtetuks tunnistamiseks kohtus. Oma 18. septembri 1995. aasta otsusega (8) andis kohus SIDEle osaliselt õiguse, tunnistades komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse kehtetuks, kuid üksnes selles osas, mis puudutab teatavaid väikeste tellimustega seotud meetmeid.

| (10) | Muu hulgas tunnistas kohus õiguspäraseks kolm järgmist toetuskava, mis CELFile riigi nimel anti:






  a) | abi õhuposti teel saadetavatele postipakkidele või postikottidele, |
| --- | --- | --- |

(10)

Muu hulgas tunnistas kohus õiguspäraseks kolm järgmist toetuskava, mis CELFile riigi nimel anti:

a)

abi õhuposti teel saadetavatele postipakkidele või postikottidele,

| b) | programmi “Page à Page” (9) (abi prantsuskeelsete raamatute levitamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides), |
| --- | --- |

b)

programmi “Page à Page” (9) (abi prantsuskeelsete raamatute levitamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides),

| c) | programmi “Programme Plus” (Aafrika Lõuna-Sahara osa üliõpilastele suunatud prantsuskeelsed ülikooliõpikud). |
| --- | --- |

c)

programmi “Programme Plus” (Aafrika Lõuna-Sahara osa üliõpilastele suunatud prantsuskeelsed ülikooliõpikud).

| (11) | Kohus leidis, et komisjonil oli piisavalt informatsiooni nende kolme nimetatud toetuskava kohta, et põhjendada seisukohta, mille järgi nende kavade mõju konkurentsireeglite toimimisele oli tühine. Kohus märkis sealjuures, et kõikidel soovijatel, kes vastasid nende kavade jaoks kehtestatud konkreetsetele nõudmistele, oli võimalik CELFile esitada toetusetaotlusi. Kohus täpsustas, et kaebuse esitaja ei toonud välja ühtegi asjaolu, mis oleks tõestanud, et nende kolme toetuskava rakendamine oleks võinud mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(11)

Kohus leidis, et komisjonil oli piisavalt informatsiooni nende kolme nimetatud toetuskava kohta, et põhjendada seisukohta, mille järgi nende kavade mõju konkurentsireeglite toimimisele oli tühine. Kohus märkis sealjuures, et kõikidel soovijatel, kes vastasid nende kavade jaoks kehtestatud konkreetsetele nõudmistele, oli võimalik CELFile esitada toetusetaotlusi. Kohus täpsustas, et kaebuse esitaja ei toonud välja ühtegi asjaolu, mis oleks tõestanud, et nende kolme toetuskava rakendamine oleks võinud mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel.

| (12) | Kohus leiab, et komisjoni soodne otsus nende kolme CELFi hallatud toetuskava kohta oli õigustatud ning et SIDE väited nende kohta võib tagasi lükata kui põhjendamatud. |
| --- | --- |

(12)

Kohus leiab, et komisjoni soodne otsus nende kolme CELFi hallatud toetuskava kohta oli õigustatud ning et SIDE väited nende kohta võib tagasi lükata kui põhjendamatud.

| (13) | Muu hulgas leiab kohus, et “Vaidlusaluste meetmete kultuurialase eesmärgi suhtes on pooled ühel meelel, Prantsuse valitsuse poolt püstitatud eesmärgiks on prantsuse keele ja kirjanduse levitamine”. Lisaks sellele leiab kohus, et materjalid, mis olid komisjoni käsutuses siis, kui ta võttis vastu 18. mai 1993. aasta otsuse, sealhulgas ka informatsioon, mis sisaldus SIDE nõukogu kirjas 7. septembrist 1992, lihtsustasid selle eesmärgi olemuse ja õiguspärasuse hindamist. Seetõttu leiab kohus, et on alust järeldada, et komisjonil ei olnud erilisi raskusi vaidlusaluste abimeetmete kultuurialase eesmärgi hindamisel, ning et puudub vajadus täiendava informatsiooni hankimise järele selles küsimuses. |
| --- | --- |

(13)

Muu hulgas leiab kohus, et “Vaidlusaluste meetmete kultuurialase eesmärgi suhtes on pooled ühel meelel, Prantsuse valitsuse poolt püstitatud eesmärgiks on prantsuse keele ja kirjanduse levitamine”. Lisaks sellele leiab kohus, et materjalid, mis olid komisjoni käsutuses siis, kui ta võttis vastu 18. mai 1993. aasta otsuse, sealhulgas ka informatsioon, mis sisaldus SIDE nõukogu kirjas 7. septembrist 1992, lihtsustasid selle eesmärgi olemuse ja õiguspärasuse hindamist. Seetõttu leiab kohus, et on alust järeldada, et komisjonil ei olnud erilisi raskusi vaidlusaluste abimeetmete kultuurialase eesmärgi hindamisel, ning et puudub vajadus täiendava informatsiooni hankimise järele selles küsimuses.

| (14) | Seevastu selles osas, mis puudutab CELFile kompensatsioonide eraldamist üksnes väikeste tellimustega seonduvalt, leiab kohus, et komisjon oleks pidanud põhjalikult analüüsima konkurentsitingimusi asjakohases sektoris enne otsuse langetamist ühisturuga kokkusobivuse suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Seevastu selles osas, mis puudutab CELFile kompensatsioonide eraldamist üksnes väikeste tellimustega seonduvalt, leiab kohus, et komisjon oleks pidanud põhjalikult analüüsima konkurentsitingimusi asjakohases sektoris enne otsuse langetamist ühisturuga kokkusobivuse suhtes.

| (15) | Kohus leiab otsuse punktis 76, et komisjon oleks pidanud määratlema nimetatud meetmed kui mittevastavad asutamislepingu artikli 92 lõike 2 (praeguse artikli 87 lõike 2) sätetele ning et sel põhjusel tuleb kuulutada komisjoni 18. mai 1993. aasta otsus kehtetuks, “kuivõrd see käsitleb toetust, mida anti üksnes CELFile välismaal paiknevate raamatukaupluste prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemise tõttu tekkivate lisakulude kompenseerimiseks”. |
| --- | --- |

(15)

Kohus leiab otsuse punktis 76, et komisjon oleks pidanud määratlema nimetatud meetmed kui mittevastavad asutamislepingu artikli 92 lõike 2 (praeguse artikli 87 lõike 2) sätetele ning et sel põhjusel tuleb kuulutada komisjoni 18. mai 1993. aasta otsus kehtetuks, “kuivõrd see käsitleb toetust, mida anti üksnes CELFile välismaal paiknevate raamatukaupluste prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemise tõttu tekkivate lisakulude kompenseerimiseks”.

B   MENETLUSE TEINE FAAS

| (16) | Oma 30. juuli 1996. aasta otsusega otsustas komisjon vastavalt kohtu 18. septembri 1995. aasta otsusele algatada kõnealuste meetmete suhtes uurimismenetlust. Menetluse algotsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (10) Asjassepuutuvad kolmandad isikud, kellel paluti esitada komisjonile oma märkused, saatsid oma kommentaarid 1996. aasta detsembri ja 1997. aasta jaanuari jooksul. |
| --- | --- |

(16)

Oma 30. juuli 1996. aasta otsusega otsustas komisjon vastavalt kohtu 18. septembri 1995. aasta otsusele algatada kõnealuste meetmete suhtes uurimismenetlust. Menetluse algotsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (10) Asjassepuutuvad kolmandad isikud, kellel paluti esitada komisjonile oma märkused, saatsid oma kommentaarid 1996. aasta detsembri ja 1997. aasta jaanuari jooksul.

| (17) | Selle menetluse lõppedes võttis komisjon vastu uue soodsa otsuse, otsuse 1999/133/EÜ. |
| --- | --- |

(17)

Selle menetluse lõppedes võttis komisjon vastu uue soodsa otsuse, otsuse 1999/133/EÜ.

| (18) | Oma kaebusega 28. septembrist 1998 pöördus SIDE kohtu poole, nõudes otsuse 1999/133/EÜ esimese artikli viimase lause tühistamist. |
| --- | --- |

(18)

Oma kaebusega 28. septembrist 1998 pöördus SIDE kohtu poole, nõudes otsuse 1999/133/EÜ esimese artikli viimase lause tühistamist.

| (19) | SIDE tõi oma tühistamisnõude põhjenduseks seitse asjaolu:






  a) | protseduuriline viga, |
| --- | --- | --- |

(19)

SIDE tõi oma tühistamisnõude põhjenduseks seitse asjaolu:

a)

protseduuriline viga,

| b) | motiveeringute ebapiisavus, |
| --- | --- |

b)

motiveeringute ebapiisavus,

| c) | faktiviga, |
| --- | --- |

c)

faktiviga,

| d) | ilmne hinnanguviga, |
| --- | --- |

d)

ilmne hinnanguviga,

| e) | mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumine, |
| --- | --- |

e)

mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumine,

| f) | mittevastavus asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti d (praeguse artikli 87 lõike 3 punkti d) sätetele, |
| --- | --- |

f)

mittevastavus asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti d (praeguse artikli 87 lõike 3 punkti d) sätetele,

| g) | vaidlustatava otsuse ühtekuuluvuse puudumine asutamislepingu artiklitega 85 ja 86 (praegused artiklid 81 ja 82). |
| --- | --- |

g)

vaidlustatava otsuse ühtekuuluvuse puudumine asutamislepingu artiklitega 85 ja 86 (praegused artiklid 81 ja 82).

| (20) | Oma 28. veebruari 2002. aasta otsusega tühistas kohus nimetatud komisjoni otsuse esimese artikli viimase lause ilmse hinnanguvea tõttu, pidamata vajalikuks analüüsida teisi kaebuses esitatud asjaolusid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 28. veebruari 2002. aasta otsusega tühistas kohus nimetatud komisjoni otsuse esimese artikli viimase lause ilmse hinnanguvea tõttu, pidamata vajalikuks analüüsida teisi kaebuses esitatud asjaolusid.

| (21) | Kohus meenutas ühenduse õigusaktides rakendatavaid põhimõtteid toodete vastastikuse asendatavuse kohta ning leidis, et komisjon oleks pidanud läbi viima vajalikud kontrollimised, selleks et saada asjakohaseid andmeid, mis võimaldaksid eristada vahendusturgu ja üldist prantsuskeelsete raamatute eksporditurgu. |
| --- | --- |

(21)

Kohus meenutas ühenduse õigusaktides rakendatavaid põhimõtteid toodete vastastikuse asendatavuse kohta ning leidis, et komisjon oleks pidanud läbi viima vajalikud kontrollimised, selleks et saada asjakohaseid andmeid, mis võimaldaksid eristada vahendusturgu ja üldist prantsuskeelsete raamatute eksporditurgu.

| (22) | Kohus leidis, et komisjon, loobudes nende kontrollimiste sooritamisest, tegi seeläbi ilmse hinnanguvea, käsitledes hinnangu aluseks võetava turuna prantsuskeelsete raamatute üldist eksporditurgu, samas kui vaidlustatud abimeetmed olid suunatud üksnes ekspordi vahendajatele. |
| --- | --- |

(22)

Kohus leidis, et komisjon, loobudes nende kontrollimiste sooritamisest, tegi seeläbi ilmse hinnanguvea, käsitledes hinnangu aluseks võetava turuna prantsuskeelsete raamatute üldist eksporditurgu, samas kui vaidlustatud abimeetmed olid suunatud üksnes ekspordi vahendajatele.

| (23) | Kohus otsustas, et sellises olukorras ei olnud komisjon suuteline õigesti hindama vaidlustatud abimeetmete mõju asjassepuutuval turul, ning kuulutas sellele tuginedes otsuse 1999/133/EÜ esimese artikli viimase lause kehtetuks. |
| --- | --- |

(23)

Kohus otsustas, et sellises olukorras ei olnud komisjon suuteline õigesti hindama vaidlustatud abimeetmete mõju asjassepuutuval turul, ning kuulutas sellele tuginedes otsuse 1999/133/EÜ esimese artikli viimase lause kehtetuks.

| (24) | Lisaks sellele pöördusid Prantsuse ametiasutused 8. septembril 1998 Euroopa Ühenduste Kohtu poole ja taotlesid otsuse 1999/133/EÜ kehtetuks tunnistamist, tuues põhjenduseks, et see ei vasta asutamislepingu artikli 90 lõikele 2 (praeguse artikli 86 lõikele 2). Prantsusmaa väitel oli vaidlusaluse abi eesmärgiks kompenseerida kulusid üldist majandushuvi esindavate teenuste pakkumisel, mille Kultuuriministeerium oli CELFile usaldanud. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele pöördusid Prantsuse ametiasutused 8. septembril 1998 Euroopa Ühenduste Kohtu poole ja taotlesid otsuse 1999/133/EÜ kehtetuks tunnistamist, tuues põhjenduseks, et see ei vasta asutamislepingu artikli 90 lõikele 2 (praeguse artikli 86 lõikele 2). Prantsusmaa väitel oli vaidlusaluse abi eesmärgiks kompenseerida kulusid üldist majandushuvi esindavate teenuste pakkumisel, mille Kultuuriministeerium oli CELFile usaldanud.

| (25) | Prantsuse valitsus kinnitas, et asutamislepingu artiklist 92 ja artikli 93 lõigetest 2 ja 3 (praegustest artiklist 87 ja artikli 88 lõigetest 2 ja 3) tuleneb, et erinevalt juba olemasolevatest abimeetmetest ei või rakendada uusi abimeetmeid enne, kui need on kuulutatud ühisturuga kokkusobivaks, välja arvatud juhul, kui meetmeid kasutava ettevõtte puhul on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 90 lõikes 2 sätestatud eriolukordi. Prantsusmaa kaitses seisukohta, mis on seotud meetmete peatamiskohustuse mittekohaldamise “vajalikkusega” juhul, kui tegemist on abiga, mida antakse üldist majandushuvi esindavat teenust pakkuvale ettevõttele. |
| --- | --- |

(25)

Prantsuse valitsus kinnitas, et asutamislepingu artiklist 92 ja artikli 93 lõigetest 2 ja 3 (praegustest artiklist 87 ja artikli 88 lõigetest 2 ja 3) tuleneb, et erinevalt juba olemasolevatest abimeetmetest ei või rakendada uusi abimeetmeid enne, kui need on kuulutatud ühisturuga kokkusobivaks, välja arvatud juhul, kui meetmeid kasutava ettevõtte puhul on võimalik kohaldada asutamislepingu artikli 90 lõikes 2 sätestatud eriolukordi. Prantsusmaa kaitses seisukohta, mis on seotud meetmete peatamiskohustuse mittekohaldamise “vajalikkusega” juhul, kui tegemist on abiga, mida antakse üldist majandushuvi esindavat teenust pakkuvale ettevõttele.

| (26) | Oma 22. juuni 2000. aasta otsuses (11) lükkab Euroopa Ühenduste Kohus ilma asja lõpuni uurimata Prantsusmaa väited ümber, meenutades asutamislepingu artikli 93 lõike 3 (praeguse artikli 88 lõike 3) abil loodava kaitsemehhanismi olulisust. Kohus märgib, et asjaolu, et üks liikmesriik leiab, et teatav abivahend on ühisturuga kokkusobiv, ei anna alust “mööda minna artikli 93 selgelt väljendatud sätetest”. |
| --- | --- |

(26)

Oma 22. juuni 2000. aasta otsuses (11) lükkab Euroopa Ühenduste Kohus ilma asja lõpuni uurimata Prantsusmaa väited ümber, meenutades asutamislepingu artikli 93 lõike 3 (praeguse artikli 88 lõike 3) abil loodava kaitsemehhanismi olulisust. Kohus märgib, et asjaolu, et üks liikmesriik leiab, et teatav abivahend on ühisturuga kokkusobiv, ei anna alust “mööda minna artikli 93 selgelt väljendatud sätetest”.

| (27) | Sellest tulenevalt lükkab Euroopa Ühenduste Kohus Prantsusmaa taotluse tagasi ja kinnitab, et eelneva teavitamise kohustus ja sellega seotud meetmete peatamine on kõnealuse olukorraga lahutamatult seotud ning et asjaolu, et tegemist on abiga, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikli 86 sätteid, ei mõjuta teavitamiskohustuse rakendamist. |
| --- | --- |

(27)

Sellest tulenevalt lükkab Euroopa Ühenduste Kohus Prantsusmaa taotluse tagasi ja kinnitab, et eelneva teavitamise kohustus ja sellega seotud meetmete peatamine on kõnealuse olukorraga lahutamatult seotud ning et asjaolu, et tegemist on abiga, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikli 86 sätteid, ei mõjuta teavitamiskohustuse rakendamist.

| (28) | Lõpuks esitas SIDE 5. oktoobril 1999 komisjonile kaebuse CELFi vastu seoses sellega, et CELFi tegevus on seotud asutamislepingu artiklites 81 ja 82 määratletud kokkulepete ja valitseva seisundi kuritarvitamisega. SIDE toob samuti välja Prantsusmaa vastutuse vastavalt asutamislepingu artiklile 10, väites, et Prantsusmaa on soodustanud nimetatud konkurentsi häirivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(28)

Lõpuks esitas SIDE 5. oktoobril 1999 komisjonile kaebuse CELFi vastu seoses sellega, et CELFi tegevus on seotud asutamislepingu artiklites 81 ja 82 määratletud kokkulepete ja valitseva seisundi kuritarvitamisega. SIDE toob samuti välja Prantsusmaa vastutuse vastavalt asutamislepingu artiklile 10, väites, et Prantsusmaa on soodustanud nimetatud konkurentsi häirivaid meetmeid.

| (29) | Seda küsimust käsitletavad komisjoni pädevad teenistused eraldi küsimusena. |
| --- | --- |

(29)

Seda küsimust käsitletavad komisjoni pädevad teenistused eraldi küsimusena.

C   MENETLUSE KOLMAS FAAS

| (30) | Pärast otsuse 1999/133/EÜ osalist kehtetuks tunnistamist palus komisjon oma kirjas 14. juunist 2002 Prantsuse ametiasutustel ja SIDEl esitada oma arvamus otsuse kehtetuks tunnistamise põhjuste kohta, sealjuures eeskätt kõnealust turgu puudutavate küsimuste kohta. |
| --- | --- |

(30)

Pärast otsuse 1999/133/EÜ osalist kehtetuks tunnistamist palus komisjon oma kirjas 14. juunist 2002 Prantsuse ametiasutustel ja SIDEl esitada oma arvamus otsuse kehtetuks tunnistamise põhjuste kohta, sealjuures eeskätt kõnealust turgu puudutavate küsimuste kohta.

| (31) | Prantsuse ametiasutustel paluti täpsemalt kommenteerida CELFi pakkumise eripärasid, võrreldes teiste turul osalejate, muu hulgas SIDE pakkumisega. |
| --- | --- |

(31)

Prantsuse ametiasutustel paluti täpsemalt kommenteerida CELFi pakkumise eripärasid, võrreldes teiste turul osalejate, muu hulgas SIDE pakkumisega.

| (32) | SIDEl paluti täpsemalt kommenteerida väikeste tellimuste mõistet ning näidata, milles seisneb temapoolse pakkumise erinevus CELFi ja teiste turul osalejate pakkumistest. |
| --- | --- |

(32)

SIDEl paluti täpsemalt kommenteerida väikeste tellimuste mõistet ning näidata, milles seisneb temapoolse pakkumise erinevus CELFi ja teiste turul osalejate pakkumistest.

| (33) | Oma kirjas 8. juulist 2002 palus SIDE võimaldada vastamiseks lisaaega, mida talle võimaldati kirjas 25. juulist 2002. Prantsuse ametiasutused, kes pidid kohtuma komisjoni teenistustega 17. juulil 2002, palusid oma kirjas 10. juulist 2002 samuti ajapikendust. Ka neile anti kirjaga 1. augustist 2002 lisaaega. |
| --- | --- |

(33)

Oma kirjas 8. juulist 2002 palus SIDE võimaldada vastamiseks lisaaega, mida talle võimaldati kirjas 25. juulist 2002. Prantsuse ametiasutused, kes pidid kohtuma komisjoni teenistustega 17. juulil 2002, palusid oma kirjas 10. juulist 2002 samuti ajapikendust. Ka neile anti kirjaga 1. augustist 2002 lisaaega.

| (34) | SIDE saatis oma vastuse komisjonile kirjaga 12. augustist 2002. Prantsuse ametiasutused edastasid oma vastuse kirjaga 17. septembrist 2002. |
| --- | --- |

(34)

SIDE saatis oma vastuse komisjonile kirjaga 12. augustist 2002. Prantsuse ametiasutused edastasid oma vastuse kirjaga 17. septembrist 2002.

| (35) | SIDElt küsiti kirjas 19. septembrist 2002, kas nende vastus sisaldab konfidentsiaalset informatsiooni, ning pärast SIDE eitavat vastust 30. septembrist 2002, edastas komisjon SIDE vastuse koos lisadega kirjaga 17. oktoobrist 2002 kommenteerimiseks Prantsuse ametiasutustele. Komisjon esitas ametiasutustele seoses sellega ka mitmeid täiendavaid küsimusi. |
| --- | --- |

(35)

SIDElt küsiti kirjas 19. septembrist 2002, kas nende vastus sisaldab konfidentsiaalset informatsiooni, ning pärast SIDE eitavat vastust 30. septembrist 2002, edastas komisjon SIDE vastuse koos lisadega kirjaga 17. oktoobrist 2002 kommenteerimiseks Prantsuse ametiasutustele. Komisjon esitas ametiasutustele seoses sellega ka mitmeid täiendavaid küsimusi.

| (36) | Oma kirjas 30. oktoobrist 2002 esitas komisjon ka SIDEle mitmeid täiendavaid küsimusi, millele SIDE vastas kirjadega 31. oktoobrist 2002 ja 9. detsembrist 2002. Vastuseks komisjoni küsimusele kirjas 31. oktoobrist 2002 teatas SIDE oma kirjas 16. detsembrist 2002, et tema vastustes ei sisaldu konfidentsiaalset informatsiooni ning et neid võib edastada kommenteerimiseks Prantsuse ametiasutustele. |
| --- | --- |

(36)

Oma kirjas 30. oktoobrist 2002 esitas komisjon ka SIDEle mitmeid täiendavaid küsimusi, millele SIDE vastas kirjadega 31. oktoobrist 2002 ja 9. detsembrist 2002. Vastuseks komisjoni küsimusele kirjas 31. oktoobrist 2002 teatas SIDE oma kirjas 16. detsembrist 2002, et tema vastustes ei sisaldu konfidentsiaalset informatsiooni ning et neid võib edastada kommenteerimiseks Prantsuse ametiasutustele.

| (37) | Vahepeal, kuivõrd Prantsuse ametiasutused ei vastanud kokkulepitud tähtajaks, oli komisjon sunnitud saatma neile kirjas 27. novembrist 2002 meeldetuletuse. Oma kirjas 19. detsembrist 2002 palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt veel kord ajapikendust. |
| --- | --- |

(37)

Vahepeal, kuivõrd Prantsuse ametiasutused ei vastanud kokkulepitud tähtajaks, oli komisjon sunnitud saatma neile kirjas 27. novembrist 2002 meeldetuletuse. Oma kirjas 19. detsembrist 2002 palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt veel kord ajapikendust.

| (38) | 9. jaanuaril 2003 saatis komisjon Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks SIDE vastuse 23. detsembrist 2002. Oma kirjas 17. jaanuarist 2003 vastasid Prantsuse ametiasutused komisjoni poolt 17. oktoobril 2002 esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

(38)

9. jaanuaril 2003 saatis komisjon Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks SIDE vastuse 23. detsembrist 2002. Oma kirjas 17. jaanuarist 2003 vastasid Prantsuse ametiasutused komisjoni poolt 17. oktoobril 2002 esitatud küsimustele.

| (39) | Oma kirjas 4. veebruarist 2003 palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt taas ajapikendust SIDE teise vastuse 23. detsembrist 2002 kommenteerimiseks. Komisjon rahuldas esitatud palve osaliselt oma kirjas 11. veebruarist 2003. Oma 11. märtsi 2003 kuupäevaga kirjas saatsid Prantsuse ametiasutused oma vastuse komisjonile. |
| --- | --- |

(39)

Oma kirjas 4. veebruarist 2003 palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt taas ajapikendust SIDE teise vastuse 23. detsembrist 2002 kommenteerimiseks. Komisjon rahuldas esitatud palve osaliselt oma kirjas 11. veebruarist 2003. Oma 11. märtsi 2003 kuupäevaga kirjas saatsid Prantsuse ametiasutused oma vastuse komisjonile.

| (40) | Vahepeal palus SIDE kokkusaamist komisjoni teenistustega. Koosolek toimus 4. märtsil 2003 ning SIDE esitas seal oma nägemuse kõnealustest asjaoludest algusest peale. |
| --- | --- |

(40)

Vahepeal palus SIDE kokkusaamist komisjoni teenistustega. Koosolek toimus 4. märtsil 2003 ning SIDE esitas seal oma nägemuse kõnealustest asjaoludest algusest peale.

II   KÕNEALUSTE MEETMETE KIRJELDUS: ABI, MIS ON SUUNATUD OSALISELT MITTETULUSA TEGEVUSE SÄILITAMISEKS

| (41) | Kultuuriministeerium otsustas 1980. aastal, vastavalt Prantsuse valitsuse üldisele poliitilisele suundumusele prantsuskeelsete raamatute ja prantsuskeelse kirjanduse levitamise osas, anda abi ekspordivahendajatele, kes võtavad vastu igasuguseid tellimusi, sõltumata nende rahalisest suurusest ja tasuvusest. Neid meetmeid rakendati selleks, et leevendada turu madalseisu ja edendada “väikestele mittetasuvatele tellimustele” suunatud tegevust ekspordi komisjoniturul. |
| --- | --- |

(41)

Kultuuriministeerium otsustas 1980. aastal, vastavalt Prantsuse valitsuse üldisele poliitilisele suundumusele prantsuskeelsete raamatute ja prantsuskeelse kirjanduse levitamise osas, anda abi ekspordivahendajatele, kes võtavad vastu igasuguseid tellimusi, sõltumata nende rahalisest suurusest ja tasuvusest. Neid meetmeid rakendati selleks, et leevendada turu madalseisu ja edendada “väikestele mittetasuvatele tellimustele” suunatud tegevust ekspordi komisjoniturul.

| (42) | Prantsuse ametiasutused selgitavad, et väikestel raamatukauplustel, mis paiknevad põhiliselt prantsuse keelt mittekõnelevates piirkondades, mis mõnikord on raskesti juurdepääsetavad ja/või asuvad kaugel, tekivad tõsised varustamisraskused, sest nende tellimusi ei ole võimalik rahuldada traditsiooniliste varustusvõrkude abil, kuivõrd tellitavate teoste arv on väga väike ja raamatute eksemplarihind ei ole piisavalt kõrge, et võimaldada tulusust. |
| --- | --- |

(42)

Prantsuse ametiasutused selgitavad, et väikestel raamatukauplustel, mis paiknevad põhiliselt prantsuse keelt mittekõnelevates piirkondades, mis mõnikord on raskesti juurdepääsetavad ja/või asuvad kaugel, tekivad tõsised varustamisraskused, sest nende tellimusi ei ole võimalik rahuldada traditsiooniliste varustusvõrkude abil, kuivõrd tellitavate teoste arv on väga väike ja raamatute eksemplarihind ei ole piisavalt kõrge, et võimaldada tulusust.

| (43) | Kõnealuste tegutsemistoetuste eesmärgiks on julgustada ettevõtteid tegelema selliste klientidega (mõeldud on raamatukauplusi ja mitte lõpptarbijaid), keda ei ole võimalik teenindada “tavaliste” kaubandussuhete abil, mille aluseks on üksnes kasum. |
| --- | --- |

(43)

Kõnealuste tegutsemistoetuste eesmärgiks on julgustada ettevõtteid tegelema selliste klientidega (mõeldud on raamatukauplusi ja mitte lõpptarbijaid), keda ei ole võimalik teenindada “tavaliste” kaubandussuhete abil, mille aluseks on üksnes kasum.

| (44) | Kõnealuse abi eesmärgiks on seega võimaldada ekspordivahendajatel täita nende tellimuste kogumit, mis lähtub raamatukauplustest, mis asuvad välismaal, peamiselt prantsuse keelt mitte kõnelevates piirkondades, sõltumata nende tellimuste kogumaksumusest, nende tasuvusest ja nende päritolukohast. Eesmärgiks on tagada Prantsusmaa kultuurierinevusi toetava poliitika raames prantsuskeelsete raamatute optimaalne levitamine ja soodustada seeläbi prantsuskeelse kirjanduse levikut terves maailmas. |
| --- | --- |

(44)

Kõnealuse abi eesmärgiks on seega võimaldada ekspordivahendajatel täita nende tellimuste kogumit, mis lähtub raamatukauplustest, mis asuvad välismaal, peamiselt prantsuse keelt mitte kõnelevates piirkondades, sõltumata nende tellimuste kogumaksumusest, nende tasuvusest ja nende päritolukohast. Eesmärgiks on tagada Prantsusmaa kultuurierinevusi toetava poliitika raames prantsuskeelsete raamatute optimaalne levitamine ja soodustada seeläbi prantsuskeelse kirjanduse levikut terves maailmas.

| (45) | Prantsuse ametiasutuste poolt väljapakutud abimehhanism, mille nimetuseks on “Väikeste tellimuste programm”, seisnes tegutsemistoetuses, mille eesmärgiks oli kompenseerida töötlemise lisakulutusi väikeste tellimuste puhul, mille suurus on alla 500 Prantsuse frangi (FRF) või sellega võrdne, seega ligikaudu 76 eurot. |
| --- | --- |

(45)

Prantsuse ametiasutuste poolt väljapakutud abimehhanism, mille nimetuseks on “Väikeste tellimuste programm”, seisnes tegutsemistoetuses, mille eesmärgiks oli kompenseerida töötlemise lisakulutusi väikeste tellimuste puhul, mille suurus on alla 500 Prantsuse frangi (FRF) või sellega võrdne, seega ligikaudu 76 eurot.

| (46) | Pakuti välja veel kaks teist finantseerimissüsteemi, mis seisnesid otsese abi suunamises raamatukauplustele või kirjastajatele, kuid need alternatiivsed lahendused lükati lõpuks kõrvale, sest Prantsuse ametiasutused leidsid, et need lahendused on väiksema efektiivsusega ja kulukamad. SIDE poolt vaidlustatud süsteem tundus neile majanduslikus plaanis kõige ratsionaalsem ja avalike fondide kasutamise seisukohalt kõige kindlam. |
| --- | --- |

(46)

Pakuti välja veel kaks teist finantseerimissüsteemi, mis seisnesid otsese abi suunamises raamatukauplustele või kirjastajatele, kuid need alternatiivsed lahendused lükati lõpuks kõrvale, sest Prantsuse ametiasutused leidsid, et need lahendused on väiksema efektiivsusega ja kulukamad. SIDE poolt vaidlustatud süsteem tundus neile majanduslikus plaanis kõige ratsionaalsem ja avalike fondide kasutamise seisukohalt kõige kindlam.

| (47) | Vastavalt “Väikeste tellimuste programmile” oli toetust saav ettevõte kohustatud edastama Kultuuriministeeriumi raamatu ja lugemise direktsioonile ettevõtte üldist tegevust kajastavad andmed (kogukäive, finantsarved, eelarveprojektid, koopiad otsustest, millega need andmed on kinnitatud, vajadusel ka raamatupidamisaruanne ja töötasude koondtabel), samuti kõik dokumendid, mis on seotud toetatava tegevusega, eeskätt arved toetuse kasutamise kohta, mis tõestavad eelmisel aastal selliste toimingute sooritamist, mis võimaldavad toetuse eraldamist. |
| --- | --- |

(47)

Vastavalt “Väikeste tellimuste programmile” oli toetust saav ettevõte kohustatud edastama Kultuuriministeeriumi raamatu ja lugemise direktsioonile ettevõtte üldist tegevust kajastavad andmed (kogukäive, finantsarved, eelarveprojektid, koopiad otsustest, millega need andmed on kinnitatud, vajadusel ka raamatupidamisaruanne ja töötasude koondtabel), samuti kõik dokumendid, mis on seotud toetatava tegevusega, eeskätt arved toetuse kasutamise kohta, mis tõestavad eelmisel aastal selliste toimingute sooritamist, mis võimaldavad toetuse eraldamist.

| (48) | Praktikas kasutas “Väikeste tellimuste programmi” vaid üks ettevõte, CELF. Ettevõte pidi iga järgmise aasta toetusetaotlusele (12) lisama tõestuse “väikeste tellimuste” teenindamisega tekkinud lisakulutuste kohta. |
| --- | --- |

(48)

Praktikas kasutas “Väikeste tellimuste programmi” vaid üks ettevõte, CELF. Ettevõte pidi iga järgmise aasta toetusetaotlusele (12) lisama tõestuse “väikeste tellimuste” teenindamisega tekkinud lisakulutuste kohta.

| (49) | Veerand eelmisel aastal kinnitatud toetusest maksti välja aasta alguses, ülejäänud osa maksti välja järgmisel sügisel, pärast seda, kui riigiorganite esindajad olid tutvunud toetust saava ettevõtte eelarveprojektiga ja eelarveaasta esimese poole jooksul toimunud tegevusega. |
| --- | --- |

(49)

Veerand eelmisel aastal kinnitatud toetusest maksti välja aasta alguses, ülejäänud osa maksti välja järgmisel sügisel, pärast seda, kui riigiorganite esindajad olid tutvunud toetust saava ettevõtte eelarveprojektiga ja eelarveaasta esimese poole jooksul toimunud tegevusega.

| (50) | Oli kokku lepitud, et juhul kui kogu abisummat täielikult ära ei kulutata, arvatakse ülejäänud summad järgmisel aastal eraldatavast toetusest maha. |
| --- | --- |

(50)

Oli kokku lepitud, et juhul kui kogu abisummat täielikult ära ei kulutata, arvatakse ülejäänud summad järgmisel aastal eraldatavast toetusest maha.

| (51) | Tuleb täpsustada, et abi katkestati 2002. aastal (vt alates 1980. aastast eraldatud abisummade tabelit eurodes dokumendi I lisas). |
| --- | --- |

(51)

Tuleb täpsustada, et abi katkestati 2002. aastal (vt alates 1980. aastast eraldatud abisummade tabelit eurodes dokumendi I lisas).

III   SIDE JA ASJAST HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

A   SIDE SEKKUMISE PÕHJENDUSED

| (52) | Vastavalt oma põhikirja artiklile 2 on SIDE (13) tegevuse eesmärkideks: “Raamatute, ajakirjanduse ja mis tahes kultuuriesemete müük Prantsusmaal ja välismaal, kirjastamistegevus, mis tahes sellega seotud kommertsfondide asutamine, omandamine või kasutamine ja üldisemas plaanis mis tahes tööstuslikud, kaubanduslikud, rahanduslikud, kinnis- või vallasvaraga seotud tehingud, mis võivad otseselt või kaudselt olla tegevuse eesmärkidega seotud või on võimelised nende laiendamist või arengut soodustama”. |
| --- | --- |

(52)

Vastavalt oma põhikirja artiklile 2 on SIDE (13) tegevuse eesmärkideks: “Raamatute, ajakirjanduse ja mis tahes kultuuriesemete müük Prantsusmaal ja välismaal, kirjastamistegevus, mis tahes sellega seotud kommertsfondide asutamine, omandamine või kasutamine ja üldisemas plaanis mis tahes tööstuslikud, kaubanduslikud, rahanduslikud, kinnis- või vallasvaraga seotud tehingud, mis võivad otseselt või kaudselt olla tegevuse eesmärkidega seotud või on võimelised nende laiendamist või arengut soodustama”.

| (53) | Oma kirjas 20. märtsist 1992 esitas SIDE komisjonile kaebuse, (14) selle põhjuseks oli Kultuuriministeeriumi keeldumine anda talle II osas kirjeldatud abi. |
| --- | --- |

(53)

Oma kirjas 20. märtsist 1992 esitas SIDE komisjonile kaebuse, (14) selle põhjuseks oli Kultuuriministeeriumi keeldumine anda talle II osas kirjeldatud abi.

| (54) | SIDE palub komisjonil vastu võtta otsus, mis lõpetaks ebaausa konkurentsi olukorra prantsuskeelsete raamatute eksporditurul, mille ohvriks ta on langenud. Väljatoodud kõrvalekallete algpõhjuseks on ainuüksi ettevõttele CELF antud abi. |
| --- | --- |

(54)

SIDE palub komisjonil vastu võtta otsus, mis lõpetaks ebaausa konkurentsi olukorra prantsuskeelsete raamatute eksporditurul, mille ohvriks ta on langenud. Väljatoodud kõrvalekallete algpõhjuseks on ainuüksi ettevõttele CELF antud abi.

| (55) | SIDE teatab, et ta on keeldunud vaieldava staatusega abipakkumisest, mille Kultuuriministeerium on talle teinud 26. septembril 1996. aastal toimunud kokkusaamise käigus peetud läbirääkimistel. Ta selgitab, et tal ei olnud võimalik selle hilise pakkumisega nõustuda, kuivõrd see tehti pärast 18. septembri 1995. aasta kohtuotsust. SIDE täpsustab, et ta ei soovi osaleda programmis, mille vastavuse ühenduse õigusnormidele komisjon võib vaidlustada, ning et selle ettepaneku ainukeseks eesmärgiks oli saavutada, et ta ise lõpetaks enda algatatud menetluse. |
| --- | --- |

(55)

SIDE teatab, et ta on keeldunud vaieldava staatusega abipakkumisest, mille Kultuuriministeerium on talle teinud 26. septembril 1996. aastal toimunud kokkusaamise käigus peetud läbirääkimistel. Ta selgitab, et tal ei olnud võimalik selle hilise pakkumisega nõustuda, kuivõrd see tehti pärast 18. septembri 1995. aasta kohtuotsust. SIDE täpsustab, et ta ei soovi osaleda programmis, mille vastavuse ühenduse õigusnormidele komisjon võib vaidlustada, ning et selle ettepaneku ainukeseks eesmärgiks oli saavutada, et ta ise lõpetaks enda algatatud menetluse.

| (56) | Lisaks sellele väljendas SIDE veendumust, et ekspordi vahendustegevus ei vaja mitte mingisuguseid abimeetmeid. Seega vaidlustab ta programmi “Väikeste tellimuste programm” vajalikkuse. Samas ei välista ta võimalust sellesse programmi tulevikus lülituda “juhul, kui see tegevus toimub õiglase konkurentsi tingimustes”, kuid üksnes eeldusel, et Prantsuse ametiasutused kinnitavad toimimismehhanismi, mis on selgelt kooskõlas asutamislepingu sätetega. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks sellele väljendas SIDE veendumust, et ekspordi vahendustegevus ei vaja mitte mingisuguseid abimeetmeid. Seega vaidlustab ta programmi “Väikeste tellimuste programm” vajalikkuse. Samas ei välista ta võimalust sellesse programmi tulevikus lülituda “juhul, kui see tegevus toimub õiglase konkurentsi tingimustes”, kuid üksnes eeldusel, et Prantsuse ametiasutused kinnitavad toimimismehhanismi, mis on selgelt kooskõlas asutamislepingu sätetega.

| (57) | SIDE väidab, et “ekspordi komisjoniturul vaadeldakse selliseid eksportijaid, kelle käive on tekkinud peaasjalikult vahendajatele, nagu raamatukauplused, ja mitte lõpptarbijatele suunatud tegevusest, kui üldeksportijaid”. Tema arvates on ainsad üldvahendajad CELF ja SIDE. Ta täpsustab, et samas on olemas ka eksportivaid raamatukauplusi, kes müüvad toodangut otse lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

(57)

SIDE väidab, et “ekspordi komisjoniturul vaadeldakse selliseid eksportijaid, kelle käive on tekkinud peaasjalikult vahendajatele, nagu raamatukauplused, ja mitte lõpptarbijatele suunatud tegevusest, kui üldeksportijaid”. Tema arvates on ainsad üldvahendajad CELF ja SIDE. Ta täpsustab, et samas on olemas ka eksportivaid raamatukauplusi, kes müüvad toodangut otse lõpptarbijatele.

| (58) | 4. märtsil 2003 toimunud vestluse käigus teatas SIDE komisjonile, et ta tegutseb peamiselt Lääne-Euroopas. Ta tegutseb samuti Ida-Euroopa turgudel, kuid mitte programmi “A l'Est de l'Europe” (15) raames, millega on seotud CELF. SIDE tegutseb samuti Põhja-Ameerikas ja Kagu-Aasias. Enne Argentina kriisi algust tegutses ta ka selles riigis. SIDE täpsustas, et ta ei ole huvitatud tegutsemisest Aafrikas, sest selles piirkonnas on vähe huvitatud kliente, seda eriti Mustas Aafrikas. Samuti ei tegutse SIDE nendes piirkondades, mis ei ole kaetud programmiga COFACE. (16) |
| --- | --- |

(58)

4. märtsil 2003 toimunud vestluse käigus teatas SIDE komisjonile, et ta tegutseb peamiselt Lääne-Euroopas. Ta tegutseb samuti Ida-Euroopa turgudel, kuid mitte programmi “A l'Est de l'Europe” (15) raames, millega on seotud CELF. SIDE tegutseb samuti Põhja-Ameerikas ja Kagu-Aasias. Enne Argentina kriisi algust tegutses ta ka selles riigis. SIDE täpsustas, et ta ei ole huvitatud tegutsemisest Aafrikas, sest selles piirkonnas on vähe huvitatud kliente, seda eriti Mustas Aafrikas. Samuti ei tegutse SIDE nendes piirkondades, mis ei ole kaetud programmiga COFACE. (16)

| (59) | SIDE vaidlustab Prantsuse ametiasutuste väite, mis seisneb kinnituses, et suured tellimused on tasuvad ja “väikesed tellimused” ei ole, millega põhjendatakse nendele eraldatavaid toetusi. Ta väidab isegi, et “väikeste tellimuste” töötlemine on kokkuvõttes isegi tasuvam kui suuremate tellimuste oma. |
| --- | --- |

(59)

SIDE vaidlustab Prantsuse ametiasutuste väite, mis seisneb kinnituses, et suured tellimused on tasuvad ja “väikesed tellimused” ei ole, millega põhjendatakse nendele eraldatavaid toetusi. Ta väidab isegi, et “väikeste tellimuste” töötlemine on kokkuvõttes isegi tasuvam kui suuremate tellimuste oma.

| (60) | SIDE täpsustab, et mõisted “väikesed tellimused” ja “tasuvuslävi” esitas Prantsuse valitsuse argumendina selleks, et üritada põhjendada CELFile antud spetsiifilist tegevusabi, mida esitatakse abina välismaale suunatavate Prantsuse raamatute tellimuste töötlemiseks, kuigi tegelikult on tegemist lihtsa tegevusabiga. |
| --- | --- |

(60)

SIDE täpsustab, et mõisted “väikesed tellimused” ja “tasuvuslävi” esitas Prantsuse valitsuse argumendina selleks, et üritada põhjendada CELFile antud spetsiifilist tegevusabi, mida esitatakse abina välismaale suunatavate Prantsuse raamatute tellimuste töötlemiseks, kuigi tegelikult on tegemist lihtsa tegevusabiga.

| (61) | SIDE kinnitab, et kõnealuse tegevuse jaoks ei eksisteeri tasuvusläve. Ta täpsustab, et loomulikult on võimalik saavutada teatavat kokkuhoidu, kui samaaegselt tellitakse sama nimetuse palju eksemplare. Sel põhjusel on ka SIDE allahindluseeskirjades ette nähtud täiendav viieprotsendiline allahindlus iga nimetuse pealt, mida tellitakse kümme eksemplari või enam. |
| --- | --- |

(61)

SIDE kinnitab, et kõnealuse tegevuse jaoks ei eksisteeri tasuvusläve. Ta täpsustab, et loomulikult on võimalik saavutada teatavat kokkuhoidu, kui samaaegselt tellitakse sama nimetuse palju eksemplare. Sel põhjusel on ka SIDE allahindluseeskirjades ette nähtud täiendav viieprotsendiline allahindlus iga nimetuse pealt, mida tellitakse kümme eksemplari või enam.

| (62) | SIDE väidab, et kõikidel tellimustel on samasugune töötluskulu ja tasuvus, sest oluline on üksnes ühe isiku poolt päevas vastuvõetavate tellimuste arv ning raamatute arv igas tellimuses. Ta täpsustab, et väljasaadetava arve kogusumma ei ole toimingu kulu hindamisel oluline. Ta selgitab, et isik, kes võtab päevas vastu tuhat tellimust, kulutab selleks ikkagi praktiliselt sama aja, vaatamata sellele, kas kliendi tellimus sisaldab kaks või sada nimetust, ainsaks erinevuseks on see, et ta peab eristama iga tellimusega seotud kliendi teistest klientidest, selleks aga kulub vaid paar sekundit. Käibe suurus ei sõltu seega klientide arvust, vaid üksnes selle aja jooksul vastuvõetud tellimuste arvust. |
| --- | --- |

(62)

SIDE väidab, et kõikidel tellimustel on samasugune töötluskulu ja tasuvus, sest oluline on üksnes ühe isiku poolt päevas vastuvõetavate tellimuste arv ning raamatute arv igas tellimuses. Ta täpsustab, et väljasaadetava arve kogusumma ei ole toimingu kulu hindamisel oluline. Ta selgitab, et isik, kes võtab päevas vastu tuhat tellimust, kulutab selleks ikkagi praktiliselt sama aja, vaatamata sellele, kas kliendi tellimus sisaldab kaks või sada nimetust, ainsaks erinevuseks on see, et ta peab eristama iga tellimusega seotud kliendi teistest klientidest, selleks aga kulub vaid paar sekundit. Käibe suurus ei sõltu seega klientide arvust, vaid üksnes selle aja jooksul vastuvõetud tellimuste arvust.

| (63) | SIDE teatab samuti, et ta võtab niisamuti nagu CELF vastu kõik talle suunatud tellimused, sõltumata nende ulatusest, ainus valikukriteerium SIDE jaoks on kliendi maksevõime. |
| --- | --- |

(63)

SIDE teatab samuti, et ta võtab niisamuti nagu CELF vastu kõik talle suunatud tellimused, sõltumata nende ulatusest, ainus valikukriteerium SIDE jaoks on kliendi maksevõime.

| (64) | SIDE täpsustab siiski, et teatavad tellimused võivad sisaldada teoseid, mis ei kuulu tavaliste tellimuste hulka ja mis nõuavad eraldi otsinguid, sellelaadsete tellimuste osakaal on umbes 4,5 % kõikidest tellimustest. |
| --- | --- |

(64)

SIDE täpsustab siiski, et teatavad tellimused võivad sisaldada teoseid, mis ei kuulu tavaliste tellimuste hulka ja mis nõuavad eraldi otsinguid, sellelaadsete tellimuste osakaal on umbes 4,5 % kõikidest tellimustest.

| (65) | SIDE leiab, et toetused, mis on antud CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks, võimaldavad CELFil pakkuda oma klientidele eriti soodsaid allahindlusvõimalusi, mida SIDE ei saa endale lubada. |
| --- | --- |

(65)

SIDE leiab, et toetused, mis on antud CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks, võimaldavad CELFil pakkuda oma klientidele eriti soodsaid allahindlusvõimalusi, mida SIDE ei saa endale lubada.

| (66) | Lisaks kõnealuse abi aluseks olevate lisakulude põhimõttelisele eitamisele toob SIDE välja mõningaid vigu Prantsuse valitsuse poolt esitatud CELFi analüütilise raamatupidamise andmetes, mida komisjon kasutas otsuse 1999/133/EÜ põhjendamisel. Nii välistab SIDE näiteks lisakulutuste tekkimise väikeste tellimuste elektroonilise edastamise tõttu, nagu seda väideti otsuses 1999/133/EÜ. Samuti väidab SIDE, et mõningad CELFi analüütilisest raamatupidamisest võetud andmed, mis puudutavad sotsiaalseid kulusid, on erinevad vastavate ametikohtade tavalistest kuludest ettevõttes, ning et seetõttu ei ole Prantsuse ametiasutuste poolt edastatud CELFi raamatupidamise arvandmed objektiivsed. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks kõnealuse abi aluseks olevate lisakulude põhimõttelisele eitamisele toob SIDE välja mõningaid vigu Prantsuse valitsuse poolt esitatud CELFi analüütilise raamatupidamise andmetes, mida komisjon kasutas otsuse 1999/133/EÜ põhjendamisel. Nii välistab SIDE näiteks lisakulutuste tekkimise väikeste tellimuste elektroonilise edastamise tõttu, nagu seda väideti otsuses 1999/133/EÜ. Samuti väidab SIDE, et mõningad CELFi analüütilisest raamatupidamisest võetud andmed, mis puudutavad sotsiaalseid kulusid, on erinevad vastavate ametikohtade tavalistest kuludest ettevõttes, ning et seetõttu ei ole Prantsuse ametiasutuste poolt edastatud CELFi raamatupidamise arvandmed objektiivsed.

| (67) | SIDE täpsustab, et ta ei ole valinud oma avalikkusele pakutavasse nimekirja üksnes selliseid kirjastajaid, kes pakuvad kõige soodsamaid allahindlusi. Ta lisab, et tema pakutav kirjastuste valik on palju väiksem kui CELFi oma, sest tal ei ole võimalust pakkuda atraktiivseid hinnaalandusi kõikide kirjastuste väljaannetele, erinevalt CELFist, kellel on tänu saadavale abile ja tänu headele suhetele kirjastajatega võimalus seda teha. |
| --- | --- |

(67)

SIDE täpsustab, et ta ei ole valinud oma avalikkusele pakutavasse nimekirja üksnes selliseid kirjastajaid, kes pakuvad kõige soodsamaid allahindlusi. Ta lisab, et tema pakutav kirjastuste valik on palju väiksem kui CELFi oma, sest tal ei ole võimalust pakkuda atraktiivseid hinnaalandusi kõikide kirjastuste väljaannetele, erinevalt CELFist, kellel on tänu saadavale abile ja tänu headele suhetele kirjastajatega võimalus seda teha.

| (68) | SIDE väidab, et ta on kandnud kahjusid, sest mõned tema klientidest on tema teenetest loobunud ja pöördunud CELFi poole, kes tänu antavale abile ja kirjastajate heatahtlikule suhtumisele suudab pakkuda äärmiselt atraktiivseid allahindlusi. (17) SIDE leiab, et CELF on sel viisil saavutanud ekspordi komisjoniturul domineeriva seisundi. |
| --- | --- |

(68)

SIDE väidab, et ta on kandnud kahjusid, sest mõned tema klientidest on tema teenetest loobunud ja pöördunud CELFi poole, kes tänu antavale abile ja kirjastajate heatahtlikule suhtumisele suudab pakkuda äärmiselt atraktiivseid allahindlusi. (17) SIDE leiab, et CELF on sel viisil saavutanud ekspordi komisjoniturul domineeriva seisundi.

| (69) | SIDE täpsustab, et ta on lisaks sellele kandnud veel teist liiki kahju, mille põhjuseks on muudatused CELFi tariifipoliitikas, nimelt rakendab CELF “juba vähemalt kahe aasta jooksul väikeste arvete suhtes ebasõbralikke tingimusi”. (18)
   (19) Alates sellest ajast, kui CELF saab taotletavast abisummast vaid sümboolse osa, ja eriti pärast seda, kui abiandmine 2002. aastal täielikult lõpetati, eelistavad väikese tellimusmahuga kliendid pöörduda SIDE poole. See aga toob kaasa uue kahju, “sest huvipakkuvamad kliendid on ühtlasi ka need, kelle tellimuse maht on suur”. |
| --- | --- |

(69)

SIDE täpsustab, et ta on lisaks sellele kandnud veel teist liiki kahju, mille põhjuseks on muudatused CELFi tariifipoliitikas, nimelt rakendab CELF “juba vähemalt kahe aasta jooksul väikeste arvete suhtes ebasõbralikke tingimusi”. (18)
   (19) Alates sellest ajast, kui CELF saab taotletavast abisummast vaid sümboolse osa, ja eriti pärast seda, kui abiandmine 2002. aastal täielikult lõpetati, eelistavad väikese tellimusmahuga kliendid pöörduda SIDE poole. See aga toob kaasa uue kahju, “sest huvipakkuvamad kliendid on ühtlasi ka need, kelle tellimuse maht on suur”.

| (70) | SIDE järeldab, et “selline CELFi rakendatav poliitika on ilmselgelt täielikus vastuolus CELFi kinnitusega, millele vastavalt tema väidetav avaliku teenuse missioon, mis tema ja Prantsuse valitsuse arvates põhjendab talle abi osutamist, kohustab teda samaväärsena käsitlema kõiki tellimusi ja kliente”. |
| --- | --- |

(70)

SIDE järeldab, et “selline CELFi rakendatav poliitika on ilmselgelt täielikus vastuolus CELFi kinnitusega, millele vastavalt tema väidetav avaliku teenuse missioon, mis tema ja Prantsuse valitsuse arvates põhjendab talle abi osutamist, kohustab teda samaväärsena käsitlema kõiki tellimusi ja kliente”.

| (71) | Oma protesti toetuseks esitas SIDE 1996. aastal kaks aruannet, esimese neist Riiklikule Poliitikateaduste Fondile ja teise kontrollikojale. |
| --- | --- |

(71)

Oma protesti toetuseks esitas SIDE 1996. aastal kaks aruannet, esimese neist Riiklikule Poliitikateaduste Fondile ja teise kontrollikojale.

| (72) | Riiklikule Poliitikateaduste Fondile esitatud aruanne, mille pealkiri on “Prantsuse teadus- ja ülikoolikirjanduse toetatud levitamine” ja mis ilmus 1996. aasta novembris, puudutab üht konkreetset turuosa, nimelt Prantsuse teadus- ja ülikoolikirjanduse levitamist. SIDE väidab, et vaatamata sellele, et see aruanne väljub käesoleva menetluse raamest, sisaldab see eriti ilmekaid fakte, mida komisjon oleks pidanud arvesse võtma oma otsuses 1999/133/EÜ kõnealuse abi legaalsuse hindamisel. |
| --- | --- |

(72)

Riiklikule Poliitikateaduste Fondile esitatud aruanne, mille pealkiri on “Prantsuse teadus- ja ülikoolikirjanduse toetatud levitamine” ja mis ilmus 1996. aasta novembris, puudutab üht konkreetset turuosa, nimelt Prantsuse teadus- ja ülikoolikirjanduse levitamist. SIDE väidab, et vaatamata sellele, et see aruanne väljub käesoleva menetluse raamest, sisaldab see eriti ilmekaid fakte, mida komisjon oleks pidanud arvesse võtma oma otsuses 1999/133/EÜ kõnealuse abi legaalsuse hindamisel.

| (73) | SIDE esitas samuti ettekande kontrollikojale, nimetatud ettekanne avaldati 1996. aasta oktoobris ja selles kritiseeritakse üldises plaanis Kultuuriministeeriumi poliitikat toetuste vallas, pööratakse suuremat tähelepanu mõningatele Kultuuriministeeriumi finantseeritavatele programmidele, muu hulgas “Programme Page à Page`ile”, mida haldas CELF. |
| --- | --- |

(73)

SIDE esitas samuti ettekande kontrollikojale, nimetatud ettekanne avaldati 1996. aasta oktoobris ja selles kritiseeritakse üldises plaanis Kultuuriministeeriumi poliitikat toetuste vallas, pööratakse suuremat tähelepanu mõningatele Kultuuriministeeriumi finantseeritavatele programmidele, muu hulgas “Programme Page à Page`ile”, mida haldas CELF.

| (74) | SIDE tõstatab ka mõningaid täpsemaid küsimusi. Ta ei nõustu CELFi rekapitaliseerimisega riigi poolt 1980. aastal ja peab seda päästerõnga heitmiseks. Ta leiab, et 1993. aastal toimus CELFi teine rekapitaliseerimine samuti riigiabiga, mida vahendas Prantsuse Kirjastamise Arendamise Ühing (Association pour le développement de l'édition française, ADEF). Lõpuks väidab SIDE, et eelised, mille osaliseks CELF on saanud tänu talle usaldatud “avalike programmide haldamisele”, samuti terve rida teisi konkreetseid eeliseid, on seotud selle ettevõtte ja riigiasutuste vaheliste privilegeeritud suhetega. |
| --- | --- |

(74)

SIDE tõstatab ka mõningaid täpsemaid küsimusi. Ta ei nõustu CELFi rekapitaliseerimisega riigi poolt 1980. aastal ja peab seda päästerõnga heitmiseks. Ta leiab, et 1993. aastal toimus CELFi teine rekapitaliseerimine samuti riigiabiga, mida vahendas Prantsuse Kirjastamise Arendamise Ühing (Association pour le développement de l'édition française, ADEF). Lõpuks väidab SIDE, et eelised, mille osaliseks CELF on saanud tänu talle usaldatud “avalike programmide haldamisele”, samuti terve rida teisi konkreetseid eeliseid, on seotud selle ettevõtte ja riigiasutuste vaheliste privilegeeritud suhetega.

B   ASJAST HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE ARVAMUSED

| (75) | Pärast algotsuse avaldamist 30. juulil 1996Euroopa Ühenduste Teatajas
   (20) ja enne seda on seisukohavõttudega esinenud mitmed asjast huvitatud kolmandad isikud. (21) |
| --- | --- |

(75)

Pärast algotsuse avaldamist 30. juulil 1996Euroopa Ühenduste Teatajas
   (20) ja enne seda on seisukohavõttudega esinenud mitmed asjast huvitatud kolmandad isikud. (21)

| (76) | Härra Van Ginneken, (22) kes on Prantsuse raamatute hulgieksportija mitteprantsuskeelsetesse riikidesse, ütleb oma 21. detsembri 1996. aasta arvamuses, et “CELF on juba võtnud endale ülesandeks saada ise hulgieksportijaks ja kasumisaajaks (23) ja see on vastuolus alustega, millele tuginedes ta teenindava struktuurina loodi”. |
| --- | --- |

(76)

Härra Van Ginneken, (22) kes on Prantsuse raamatute hulgieksportija mitteprantsuskeelsetesse riikidesse, ütleb oma 21. detsembri 1996. aasta arvamuses, et “CELF on juba võtnud endale ülesandeks saada ise hulgieksportijaks ja kasumisaajaks (23) ja see on vastuolus alustega, millele tuginedes ta teenindava struktuurina loodi”.

| (77) | Härra Van Ginneken toob samuti välja küsimuse võimalikust kokkumängust CELFi ja kirjastajate vahel, sest kirjastajad on osaliselt CELFi liikmed. (24) Ta väidab, et olukord on “ilmselgelt ebaõiglane” ja vaenulik eraalgatuse suhtes, mida hulgieksportijad esindavad. |
| --- | --- |

(77)

Härra Van Ginneken toob samuti välja küsimuse võimalikust kokkumängust CELFi ja kirjastajate vahel, sest kirjastajad on osaliselt CELFi liikmed. (24) Ta väidab, et olukord on “ilmselgelt ebaõiglane” ja vaenulik eraalgatuse suhtes, mida hulgieksportijad esindavad.

| (78) | Hexalivre, Prantsuse raamatute eksportimisega tegelev äriühing, (25) kelle avaldus on samuti allkirjastatud härra Van Ginnekeni poolt, kes on ettevõtte president, esitab oma seisukoha kui raamatukauplus, mille klientuuriks on peamiselt välismaal asuvad “institutsioonilised kliendid”. 23. detsembril 1996 esitatud arvamuse järgi ei tohiks CELFi tegevus välismaal asuvate raamatukaupluste varustajana minna tema ülesannetega vastuollu. Hexalivre kinnitab, et kõnealune toetus viib lõppkokkuvõttes “riigi juhtkonna poolt ülalpeetava eraettevõtteni, mis esimesel võimalusel viib monopoolse seisundini”. |
| --- | --- |

(78)

Hexalivre, Prantsuse raamatute eksportimisega tegelev äriühing, (25) kelle avaldus on samuti allkirjastatud härra Van Ginnekeni poolt, kes on ettevõtte president, esitab oma seisukoha kui raamatukauplus, mille klientuuriks on peamiselt välismaal asuvad “institutsioonilised kliendid”. 23. detsembril 1996 esitatud arvamuse järgi ei tohiks CELFi tegevus välismaal asuvate raamatukaupluste varustajana minna tema ülesannetega vastuollu. Hexalivre kinnitab, et kõnealune toetus viib lõppkokkuvõttes “riigi juhtkonna poolt ülalpeetava eraettevõtteni, mis esimesel võimalusel viib monopoolse seisundini”.

| (79) | Härra Fenouil Lavoisier Tec et Doc'ist, endine CELFi liige, kes on teaduslikele ja tehnilistele väljaannetele spetsialiseerunud kirjastaja ja raamatueksportija, ei vaidlusta oma arvamuses 7. jaanuarist 1997 CELFile alates 1980. aastast antud abi põhjendatust ning räägib isegi “tingimusteta toetusest kuni 1994. aastani”. (26) Samas peab ta lubamatuks CELFi tegevuse killustumist, (27) mille on kaasa toonud vaidlusalune toetus. Ta mainib samuti, et 50 % tema ettevõtte poolt töödeldud tellimustest moodustavad väikesed tellimused alla 500 FRF. Kokkuvõttes kutsub härra Fenouil üles “taastama normaalsed konkurentsitingimused ekspordis, suunates põhjendamatult eraldatud abi tegelikele avaliku teenuste missioonidele või üldtunnustatud kultuurialasele eesmärgile, mida olemasolevate vahenditega ei ole võimalik saavutada”. |
| --- | --- |

(79)

Härra Fenouil Lavoisier Tec et Doc'ist, endine CELFi liige, kes on teaduslikele ja tehnilistele väljaannetele spetsialiseerunud kirjastaja ja raamatueksportija, ei vaidlusta oma arvamuses 7. jaanuarist 1997 CELFile alates 1980. aastast antud abi põhjendatust ning räägib isegi “tingimusteta toetusest kuni 1994. aastani”. (26) Samas peab ta lubamatuks CELFi tegevuse killustumist, (27) mille on kaasa toonud vaidlusalune toetus. Ta mainib samuti, et 50 % tema ettevõtte poolt töödeldud tellimustest moodustavad väikesed tellimused alla 500 FRF. Kokkuvõttes kutsub härra Fenouil üles “taastama normaalsed konkurentsitingimused ekspordis, suunates põhjendamatult eraldatud abi tegelikele avaliku teenuste missioonidele või üldtunnustatud kultuurialasele eesmärgile, mida olemasolevate vahenditega ei ole võimalik saavutada”.

| (80) | Härra de la Rochefoucauld Aux amateurs de Livres international'ist esitas oma seisukoha 2. jaanuaril 1997. Ta ei pea õigeks ja tunneb muret selle üle, et CELFil on õigus teenindada välismaiseid raamatukogusid ja/või institutsioonilisi kliente, saades samal ajal toetusi selleks, et rahuldada hoopis teise turu vajadusi. Ta peab õigeks, et CELF suunaks oma müügitegevuse üksnes välismaistele raamatukauplustele ja välistaks mis tahes muu klientuuri. Tema hinnangul võimaldab kompenseeriv toetus pakkuda CELFil oma klientidele 3 protsendipunkti suurust täiendavat allahindlust.. Ta arvab, et “abi on silmakirjalik” ja on “üllatunud, et abi võib ulatuda enam kui 60 protsendini asjassepuutuvate tellimuste maksumusest”. Kokkuvõttes leiab ta, et abi on suunatud CELFi kommertstegevuse arendamisele. Seetõttu arvab ta, et abi tuleks jaotada “raamatukaupluste vahel proportsionaalselt nende kolmandate riikide poole suunatud käibeosale”, ja peab õigeks keelata CELFil teiste klientide varustamine peale välismaal asuvate raamatukaupluste. |
| --- | --- |

(80)

Härra de la Rochefoucauld Aux amateurs de Livres international'ist esitas oma seisukoha 2. jaanuaril 1997. Ta ei pea õigeks ja tunneb muret selle üle, et CELFil on õigus teenindada välismaiseid raamatukogusid ja/või institutsioonilisi kliente, saades samal ajal toetusi selleks, et rahuldada hoopis teise turu vajadusi. Ta peab õigeks, et CELF suunaks oma müügitegevuse üksnes välismaistele raamatukauplustele ja välistaks mis tahes muu klientuuri. Tema hinnangul võimaldab kompenseeriv toetus pakkuda CELFil oma klientidele 3 protsendipunkti suurust täiendavat allahindlust.. Ta arvab, et “abi on silmakirjalik” ja on “üllatunud, et abi võib ulatuda enam kui 60 protsendini asjassepuutuvate tellimuste maksumusest”. Kokkuvõttes leiab ta, et abi on suunatud CELFi kommertstegevuse arendamisele. Seetõttu arvab ta, et abi tuleks jaotada “raamatukaupluste vahel proportsionaalselt nende kolmandate riikide poole suunatud käibeosale”, ja peab õigeks keelata CELFil teiste klientide varustamine peale välismaal asuvate raamatukaupluste.

| (81) | Riiklik raamatute eksportijate ja importijate ametiühing (Syndicat national des importateurs et exportateurs de livres, SNIEL) juhib oma 31. detsembri 1996. aasta seisukohas tähelepanu asjaolule, et SIDE väiteid, mis puudutavad CELFi, ei peetud piisavalt usaldusväärseks, et ametiühing oleks nende põhjal kohe sekkunud õiguslikesse protseduuridesse. Ta tunnistab siiski asjaolu, et CELF on alates 1996. aastast muutunud aktiivseks “valdkondades, milles ta algselt ei pidanud tegutsema”, (28) ja arvab, et CELF arendas oma tegevust tänu saadud kompensatsioonitoetustele, mida arvamuse esitaja peab liialt suurteks. |
| --- | --- |

(81)

Riiklik raamatute eksportijate ja importijate ametiühing (Syndicat national des importateurs et exportateurs de livres, SNIEL) juhib oma 31. detsembri 1996. aasta seisukohas tähelepanu asjaolule, et SIDE väiteid, mis puudutavad CELFi, ei peetud piisavalt usaldusväärseks, et ametiühing oleks nende põhjal kohe sekkunud õiguslikesse protseduuridesse. Ta tunnistab siiski asjaolu, et CELF on alates 1996. aastast muutunud aktiivseks “valdkondades, milles ta algselt ei pidanud tegutsema”, (28) ja arvab, et CELF arendas oma tegevust tänu saadud kompensatsioonitoetustele, mida arvamuse esitaja peab liialt suurteks.

| (82) | Niisamuti on ka SIDE oma 6. jaanuari 1997 arvamuses väitnud, et “...isegi eeldades, et väikeste tellimuste mõistel on kaubanduslik tähendus, on väga kiiresti ilmsiks tulnud, et CELF ei ole piirdunud selle algselt kasumit mittetaotlevana mõeldud tegevusega”. |
| --- | --- |

(82)

Niisamuti on ka SIDE oma 6. jaanuari 1997 arvamuses väitnud, et “...isegi eeldades, et väikeste tellimuste mõistel on kaubanduslik tähendus, on väga kiiresti ilmsiks tulnud, et CELF ei ole piirdunud selle algselt kasumit mittetaotlevana mõeldud tegevusega”.

| (83) | CELF, kes esineb ühtlasi ka kolmanda osapoolena, lükkab kaebuse esitaja väited tagasi ning esitab mitmeid kirju kirjastajatelt, kes väidavad, et nad on tema teenustega rahul. |
| --- | --- |

(83)

CELF, kes esineb ühtlasi ka kolmanda osapoolena, lükkab kaebuse esitaja väited tagasi ning esitab mitmeid kirju kirjastajatelt, kes väidavad, et nad on tema teenustega rahul.

IV   PRANTSUSE AMETIASUTUSTE KOMMENTAARID

| (84) | Prantsuse ametiasutused väidavad, et väikeste tellimuste töötlemisega on pikka aega tegelnud sellised äriühingud nagu Hachette ja Messageries du livre. Need ettevõtted olid levitajate rollis mitmete kirjastuste jaoks, kellel ei olnud väikeste täpsete tellimuste jaoks kohandatud levitamisstruktuuri ja/või kes ei soovinudki seda välja arendada. |
| --- | --- |

(84)

Prantsuse ametiasutused väidavad, et väikeste tellimuste töötlemisega on pikka aega tegelnud sellised äriühingud nagu Hachette ja Messageries du livre. Need ettevõtted olid levitajate rollis mitmete kirjastuste jaoks, kellel ei olnud väikeste täpsete tellimuste jaoks kohandatud levitamisstruktuuri ja/või kes ei soovinudki seda välja arendada.

| (85) | CELF, mis ühendab kirjastamismaailma erinevaid osalisi, loodi 1977. aastal, algselt muutuva kapitaliga kooperatiivühingu kujul, selleks et leevendada ekspordi vahendusturul valitsevat madalseisu, kui Hachette ja Les Messageries du livre otsustasid madala kasumlikkuse tõttu vahendamistegevusest loobuda. (29) CELFi kapital, mis algselt oli 50 000 FRF, viidi hiljem 80 500 FRFni. Alates 1979. aastast tekkisid CELFil märkimisväärsed finantsraskused, mida võis siiski ette näha, sest kaks ettevõtet, mis siiani olid neid tegevusalasid valitsenud, olid just eelistanud tagasi tõmbuda turult, mida nad ei pidanud tulusaks. Erialainimesed, kirjastajad, kirjastajate riiklik ametiühing (Syndicat national de l'édition, SNE) ja riigiorganid leidsid, et CELFi tegevust tuleb igal juhul toetada, sest see võimaldab tagada prantsuskeelsete raamatute optimaalse levitamise välismaal. Olukorras, kus ükski teine vahendaja ei tundunud olevat võimeline nimetatud teenust pakkuma, otsustati 1980. aastal, et CELF restruktureeritakse ja rekapitaliseeritakse. |
| --- | --- |

(85)

CELF, mis ühendab kirjastamismaailma erinevaid osalisi, loodi 1977. aastal, algselt muutuva kapitaliga kooperatiivühingu kujul, selleks et leevendada ekspordi vahendusturul valitsevat madalseisu, kui Hachette ja Les Messageries du livre otsustasid madala kasumlikkuse tõttu vahendamistegevusest loobuda. (29) CELFi kapital, mis algselt oli 50 000 FRF, viidi hiljem 80 500 FRFni. Alates 1979. aastast tekkisid CELFil märkimisväärsed finantsraskused, mida võis siiski ette näha, sest kaks ettevõtet, mis siiani olid neid tegevusalasid valitsenud, olid just eelistanud tagasi tõmbuda turult, mida nad ei pidanud tulusaks. Erialainimesed, kirjastajad, kirjastajate riiklik ametiühing (Syndicat national de l'édition, SNE) ja riigiorganid leidsid, et CELFi tegevust tuleb igal juhul toetada, sest see võimaldab tagada prantsuskeelsete raamatute optimaalse levitamise välismaal. Olukorras, kus ükski teine vahendaja ei tundunud olevat võimeline nimetatud teenust pakkuma, otsustati 1980. aastal, et CELF restruktureeritakse ja rekapitaliseeritakse.

| (86) | Prantsuse ametiasutused teatavad, et selles olukorras muudeti CELF fikseeritud kapitaliga kooperatiivseks aktsiaseltsiks. Tema kapital viidi 80 500 FRFlt 1 280 000 FRFni. Rekapitaliseerimine viidi läbi pooles ulatuses aktsionäride poolt ja pooles ulatuses riigi poolt finantseeritava ühingu ADEF (30) poolt. ADEFi tegevus lõpetati 1994. aastal, tema aktsiad anti tasuta üle SNEle, kes on CELFi liige. |
| --- | --- |

(86)

Prantsuse ametiasutused teatavad, et selles olukorras muudeti CELF fikseeritud kapitaliga kooperatiivseks aktsiaseltsiks. Tema kapital viidi 80 500 FRFlt 1 280 000 FRFni. Rekapitaliseerimine viidi läbi pooles ulatuses aktsionäride poolt ja pooles ulatuses riigi poolt finantseeritava ühingu ADEF (30) poolt. ADEFi tegevus lõpetati 1994. aastal, tema aktsiad anti tasuta üle SNEle, kes on CELFi liige.

| (87) | Prantsusmaa teatab, et CELF on jäänud tänase päevani kooperatiivseks aktsiaseltsiks, mis tegutseb omavahendite arvel. Ta täpsustab, et tegemist on struktuuriga, mis on kogu aeg olnud avatud kõigile, aktsionäriks saamisele ei ole seatud mingit rahvusliku kuuluvusega seotud piirangut, ainukeseks nõutavaks tingimuseks on alati olnud “tegevus, mis on mingil viisil seotud prantsuskeelsete raamatute eksporditoimingutega”. Seega võivad ka teistes liikmesriikides asuvad prantsuskeelsete raamatute kirjastajad kooperatiivis ja tema tegevuses osaleda. (31) |
| --- | --- |

(87)

Prantsusmaa teatab, et CELF on jäänud tänase päevani kooperatiivseks aktsiaseltsiks, mis tegutseb omavahendite arvel. Ta täpsustab, et tegemist on struktuuriga, mis on kogu aeg olnud avatud kõigile, aktsionäriks saamisele ei ole seatud mingit rahvusliku kuuluvusega seotud piirangut, ainukeseks nõutavaks tingimuseks on alati olnud “tegevus, mis on mingil viisil seotud prantsuskeelsete raamatute eksporditoimingutega”. Seega võivad ka teistes liikmesriikides asuvad prantsuskeelsete raamatute kirjastajad kooperatiivis ja tema tegevuses osaleda. (31)

| (88) | Vastavalt tema põhikirja artiklis 3 sätestatule on CELFi tegevuse eesmärgiks “töödelda otseselt välismaale ja ülemeremaadesse ja -territooriumidele suunatavate raamatute, brošüüride ja mis tahes kommunikatsiooniabimeetmete tellimusi (32) ning üldisemalt teostada mis tahes tehinguid, mis on suunatud eeskätt prantsuse kultuuri levitamisele maailmas eespool nimetatud kommunikatsiooniabimeetmete abil. Nende eesmärkide saavutamiseks on kooperatiivil õigus teha mis tahes tööstuslikke, kaubanduslikke või rahanduslikke, kinnis- või vallasvaratehinguid. Arvesse võttes kooperatiivi spetsiifilist eesmärki ei või selle liikmeks saada ega selle liige olla keegi, kelle tegevus ei ole mingil viisil seotud eespool nimetatud eksporditegevusega.” |
| --- | --- |

(88)

Vastavalt tema põhikirja artiklis 3 sätestatule on CELFi tegevuse eesmärgiks “töödelda otseselt välismaale ja ülemeremaadesse ja -territooriumidele suunatavate raamatute, brošüüride ja mis tahes kommunikatsiooniabimeetmete tellimusi (32) ning üldisemalt teostada mis tahes tehinguid, mis on suunatud eeskätt prantsuse kultuuri levitamisele maailmas eespool nimetatud kommunikatsiooniabimeetmete abil. Nende eesmärkide saavutamiseks on kooperatiivil õigus teha mis tahes tööstuslikke, kaubanduslikke või rahanduslikke, kinnis- või vallasvaratehinguid. Arvesse võttes kooperatiivi spetsiifilist eesmärki ei või selle liikmeks saada ega selle liige olla keegi, kelle tegevus ei ole mingil viisil seotud eespool nimetatud eksporditegevusega.”

| (89) | Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et CELFil oli 6. novembri 2002 seisuga 76 aktsionärist kooperatiiviliiget, kes on peaasjalikult, kuid mitte ammendavalt, kirjastajad. Igal aktsionäril on üldkogul üks hääl, sõltumata tema osaluse suurusest. Ametiasutused täpsustavad, et ühingu mitmeid kutsealasid ühendav vorm on läbipaistvuse, kollektiivsete huvide kaitse ja eraldatava toetuse hea haldamise tagatiseks. |
| --- | --- |

(89)

Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et CELFil oli 6. novembri 2002 seisuga 76 aktsionärist kooperatiiviliiget, kes on peaasjalikult, kuid mitte ammendavalt, kirjastajad. Igal aktsionäril on üldkogul üks hääl, sõltumata tema osaluse suurusest. Ametiasutused täpsustavad, et ühingu mitmeid kutsealasid ühendav vorm on läbipaistvuse, kollektiivsete huvide kaitse ja eraldatava toetuse hea haldamise tagatiseks.

| (90) | Peamised osalejad raamatute levitamises on järgmised:






  a) | kirjastajad, kes “toodavad” raamatuid; |
| --- | --- | --- |

(90)

Peamised osalejad raamatute levitamises on järgmised:

a)

kirjastajad, kes “toodavad” raamatuid;

| b) | kirjastustega seotud või mitteseotud levitajad, kes tagavad raamatute kaubandusliku levitamise jaemüüjatele või teatavatele institutsioonilistele hulgitarbijatele; |
| --- | --- |

b)

kirjastustega seotud või mitteseotud levitajad, kes tagavad raamatute kaubandusliku levitamise jaemüüjatele või teatavatele institutsioonilistele hulgitarbijatele;

| c) | kirjastustega seotud või mitte seotud jaotusfirmad, kes tagavad kirjastustele levitamise logistika, nad saavad oma tellimused raamatukauplustelt, teatavatelt institutsioonilistelt hulgitarbijatelt või väikevahendajatelt ning hangivad raamatuid kirjastustelt; |
| --- | --- |

c)

kirjastustega seotud või mitte seotud jaotusfirmad, kes tagavad kirjastustele levitamise logistika, nad saavad oma tellimused raamatukauplustelt, teatavatelt institutsioonilistelt hulgitarbijatelt või väikevahendajatelt ning hangivad raamatuid kirjastustelt;

| d) | hulgivahendajad, kes ei osale alati levitamisahelas ja kes on vahendajateks levitajate ja jaemüüjate või teatavate institutsiooniliste hulgitarbijate vahel; |
| --- | --- |

d)

hulgivahendajad, kes ei osale alati levitamisahelas ja kes on vahendajateks levitajate ja jaemüüjate või teatavate institutsiooniliste hulgitarbijate vahel;

| e) | vahendajad, kes vahendavad raamatuid üksnes jaemüüjatele ja mitte lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

e)

vahendajad, kes vahendavad raamatuid üksnes jaemüüjatele ja mitte lõpptarbijatele.

| (91) | Prantsusmaa täpsustab, et internetiraamatukauplusi tuleb tänapäeval lugeda turul osalejateks ning et neidki tuleb vaadelda ekspordivahendajate potentsiaalsete konkurentidena. Ta ei ole siiski võimeline andma informatsiooni turuosa kohta, mida need uued turul osalejad hõlmavad. (33) |
| --- | --- |

(91)

Prantsusmaa täpsustab, et internetiraamatukauplusi tuleb tänapäeval lugeda turul osalejateks ning et neidki tuleb vaadelda ekspordivahendajate potentsiaalsete konkurentidena. Ta ei ole siiski võimeline andma informatsiooni turuosa kohta, mida need uued turul osalejad hõlmavad. (33)

| (92) | Prantsuse ametiasutused selgitavad, et turul osalejate mitmekesisus peab võimaldama raamatuid levitada ja reklaamida mis tahes tüüpi klientide seas, sõltumata nende geograafilisest paiknemisest, ja et “Väikeste tellimuste programm” lubas tõhusalt leevendada raamatute levitamise keerulise mehhanismi kitsaskohti. |
| --- | --- |

(92)

Prantsuse ametiasutused selgitavad, et turul osalejate mitmekesisus peab võimaldama raamatuid levitada ja reklaamida mis tahes tüüpi klientide seas, sõltumata nende geograafilisest paiknemisest, ja et “Väikeste tellimuste programm” lubas tõhusalt leevendada raamatute levitamise keerulise mehhanismi kitsaskohti.

| (93) | Prantsuse ametiasutused edastasid informatsiooni, mis on seotud prantsuskeelsete raamatute üldise ekspordituruga. See informatsioon näitab, millist kaubanduspoliitikat rakendab CELF, kes vastavalt oma põhikirjale ja Prantsuse ametiasutuste ees võetud kohustustele tegutseb eelistatult nendes piirkondades, kus kirjastajate aktiivsus on väike. |
| --- | --- |

(93)

Prantsuse ametiasutused edastasid informatsiooni, mis on seotud prantsuskeelsete raamatute üldise ekspordituruga. See informatsioon näitab, millist kaubanduspoliitikat rakendab CELF, kes vastavalt oma põhikirjale ja Prantsuse ametiasutuste ees võetud kohustustele tegutseb eelistatult nendes piirkondades, kus kirjastajate aktiivsus on väike.

| (94) | Tabelist 1 nähtub, et CELF on väheaktiivne nendes piirkondades, kus kirjastajate aktiivsus on väga suur, ja vastupidi, CELF on väga aktiivne nendes piirkondades, kus kirjastajate aktiivsus on väike.
  Tabel 1








  Prantsuskeelse kirjastustegevuse võrdlev geograafiline jaotus käive / CELFi turuosa prantsuskeelsete raamatute üldisel eksporditurul |
| --- | --- |
| Vaadeldavad piikonnad | Kirjastused | CELF | CELFi osa |
| Euroopa Ühendus | 38,2 % | 20,23 % | 0,97 % |
| Põhja-Ameerika | 17,4 % | 6,03 % | 0,64 % |
| Ühenduseväline Euroopa | 16 % | 1,11 % | 0,13 % |
| Ülemeremaad ja -territooriumid | 8,4 % | 0,87 % | 0,19 % |
| Aasia | 3,7 % | 19,9 % | 9,95 % |
| Prantsuskeelne Aafrika | 5,5 % | 11,58 % | 3,85 % |
| Põhja-Aafrika | 4,4 % | 28,43 % | 11,84 % |
| Lähis- ja Kesk-Ida | 2,3 % | 1,09 % | 0,87 % |
| Ida-Euroopa | 2 % | 2,21 % | 2,03 % |
| Ladina-Ameerika | 1,5 % | 7,6 % | 9 % |
| Antillid | 0,32 % | 0,7 % | 4,27 % |
| Mitteprantsuskeelne Aafrika | 0,16 % | 0,21 % | 2,47 % |
| | 100 % | 100 % | |

(94)

Tabelist 1 nähtub, et CELF on väheaktiivne nendes piirkondades, kus kirjastajate aktiivsus on väga suur, ja vastupidi, CELF on väga aktiivne nendes piirkondades, kus kirjastajate aktiivsus on väike.

Tabel 1

Prantsuskeelse kirjastustegevuse võrdlev geograafiline jaotus käive / CELFi turuosa prantsuskeelsete raamatute üldisel eksporditurul

Vaadeldavad piikonnad

Kirjastused

CELF

CELFi osa

Euroopa Ühendus

38,2 %

20,23 %

0,97 %

Põhja-Ameerika

17,4 %

6,03 %

0,64 %

Ühenduseväline Euroopa

16 %

1,11 %

0,13 %

Ülemeremaad ja -territooriumid

8,4 %

0,87 %

0,19 %

Aasia

3,7 %

19,9 %

9,95 %

Prantsuskeelne Aafrika

5,5 %

11,58 %

3,85 %

Põhja-Aafrika

4,4 %

28,43 %

11,84 %

Lähis- ja Kesk-Ida

2,3 %

1,09 %

0,87 %

Ida-Euroopa

2 %

2,21 %

2,03 %

Ladina-Ameerika

1,5 %

7,6 %

9 %

Antillid

0,32 %

0,7 %

4,27 %

Mitteprantsuskeelne Aafrika

0,16 %

0,21 %

2,47 %

100 %

100 %

| (95) | Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et “Väikeste tellimuste programm” ei olnud mõeldud konkreetse abina CELFile, vaid abikavana prantsuskeelsete raamatute levitamiseks, mida said kasutada ka teised ettevõtted, kes olid suutelised sellelaadseid tellimusi täitma. |
| --- | --- |

(95)

Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et “Väikeste tellimuste programm” ei olnud mõeldud konkreetse abina CELFile, vaid abikavana prantsuskeelsete raamatute levitamiseks, mida said kasutada ka teised ettevõtted, kes olid suutelised sellelaadseid tellimusi täitma.

| (96) | Prantsuse ametiasutused selgitavad, et 1980. aastal toimunud CELFi struktuuri muutmisega kaasnes otsus abimeetmete eraldamise kohta “Väikeste tellimuste programmi” raames. Ametiasutused kinnitavad, et CELF oli reaalselt ainuke üldsuunitlusega ettevõte, kellele sai kõnealuseid toetusi anda, (34) sest mitte ükski teine ettevõtja peale SIDE ei ole programmi käivitamisest möödunud kaheteistkümne aasta jooksul seda toetust taotlenud, ehkki programmi olemasolu oli erialainimestele teada. |
| --- | --- |

(96)

Prantsuse ametiasutused selgitavad, et 1980. aastal toimunud CELFi struktuuri muutmisega kaasnes otsus abimeetmete eraldamise kohta “Väikeste tellimuste programmi” raames. Ametiasutused kinnitavad, et CELF oli reaalselt ainuke üldsuunitlusega ettevõte, kellele sai kõnealuseid toetusi anda, (34) sest mitte ükski teine ettevõtja peale SIDE ei ole programmi käivitamisest möödunud kaheteistkümne aasta jooksul seda toetust taotlenud, ehkki programmi olemasolu oli erialainimestele teada.

| (97) | Prantsusmaa ei vaidlusta asjaolu, et Kultuuriministeerium keeldus 1991. aastal abi andmast SIDEle, (35) sest see ettevõte ei vastanud läbipaistvuse nõuetele, mis olid nimetatud toetuste saamise eelduseks, ja keeldus rakendamast nende toetuste saamiseks nõutavaid piiranguid. Lisaks tuletas Prantsusmaa meelde, et Kultuuriministeerium võrdles SIDEt 1996, selleks et talle pakkuda kõnealust abi, kusjuures SIDE keeldus sellest. |
| --- | --- |

(97)

Prantsusmaa ei vaidlusta asjaolu, et Kultuuriministeerium keeldus 1991. aastal abi andmast SIDEle, (35) sest see ettevõte ei vastanud läbipaistvuse nõuetele, mis olid nimetatud toetuste saamise eelduseks, ja keeldus rakendamast nende toetuste saamiseks nõutavaid piiranguid. Lisaks tuletas Prantsusmaa meelde, et Kultuuriministeerium võrdles SIDEt 1996, selleks et talle pakkuda kõnealust abi, kusjuures SIDE keeldus sellest.

| (98) | Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et Prantsusmaa kultuuripoliitika üheks eesmärgiks on tagada kogu maailmas prantsuskeelsete raamatute levik. Seda eesmärki tuleb mõista kui avaliku teenuse missiooni üht komponenti. Seetõttu leiavad Prantsuse ametiasutused, et komisjon peab kõnealuseid meetmeid käsitlema asutamislepingu artikli 86 lõike 2 seisukohalt. |
| --- | --- |

(98)

Prantsuse ametiasutused kinnitavad, et Prantsusmaa kultuuripoliitika üheks eesmärgiks on tagada kogu maailmas prantsuskeelsete raamatute levik. Seda eesmärki tuleb mõista kui avaliku teenuse missiooni üht komponenti. Seetõttu leiavad Prantsuse ametiasutused, et komisjon peab kõnealuseid meetmeid käsitlema asutamislepingu artikli 86 lõike 2 seisukohalt.

| (99) | Prantsusmaa tuletab meelde, et CELF loodi ja talle määrati vaidlusalused toetused ajal, mil kõnealuse vahendustegevusega seotud ettevõtted olid otsustanud sellelt turult taanduda. Vaidlustatud meetmete mitterakendamisel oleks väikeste, tihtipeale eemal asuvates, käibe ja koguste seisukohalt väikese nõudlusega piirkondades asuvate raamatukaupluste varustamine prantsuskeelsete raamatutega olnud märkimisväärselt häiritud. |
| --- | --- |

(99)

Prantsusmaa tuletab meelde, et CELF loodi ja talle määrati vaidlusalused toetused ajal, mil kõnealuse vahendustegevusega seotud ettevõtted olid otsustanud sellelt turult taanduda. Vaidlustatud meetmete mitterakendamisel oleks väikeste, tihtipeale eemal asuvates, käibe ja koguste seisukohalt väikese nõudlusega piirkondades asuvate raamatukaupluste varustamine prantsuskeelsete raamatutega olnud märkimisväärselt häiritud.

| (100) | Prantsuse ametiasutused otsustasid rakendada vaidlusalust programmi selleks, et kõik tellimused, sealhulgas ka prantsuskeelsete raamatute vähetulusad tellimused, leiaksid käsitlemist samadel alustel kui kõige suuremad tellimused. |
| --- | --- |

(100)

Prantsuse ametiasutused otsustasid rakendada vaidlusalust programmi selleks, et kõik tellimused, sealhulgas ka prantsuskeelsete raamatute vähetulusad tellimused, leiaksid käsitlemist samadel alustel kui kõige suuremad tellimused.

| (101) | Prantsusmaa teatab, et Kultuuriministeerium määras “oma toetuse CELFi väikeste tellimustega seotud kulude tõttu avaliku teenuse pakkumisel” ja et CELFi tegevus on seotud tõelise avaliku teenuse missiooniga. |
| --- | --- |

(101)

Prantsusmaa teatab, et Kultuuriministeerium määras “oma toetuse CELFi väikeste tellimustega seotud kulude tõttu avaliku teenuse pakkumisel” ja et CELFi tegevus on seotud tõelise avaliku teenuse missiooniga.

| (102) | Oma väidete toetuseks edastasid Prantsuse ametiasutused komisjonile mitmeid dokumente:






  a) | 10. mai 1982. aasta määrus nr 82-394, mis käsitleb Kultuuriministeeriumi struktuuri, rõhutab ministeeriumi rolli “prantsuse kultuuri ja kunsti levitamisel maailma kultuuride vaba dialoogi käigus”; |
| --- | --- | --- |

(102)

Oma väidete toetuseks edastasid Prantsuse ametiasutused komisjonile mitmeid dokumente:

a)

10. mai 1982. aasta määrus nr 82-394, mis käsitleb Kultuuriministeeriumi struktuuri, rõhutab ministeeriumi rolli “prantsuse kultuuri ja kunsti levitamisel maailma kultuuride vaba dialoogi käigus”;

| b) | 16. aprilli 1993. aasta määrus nr 93-797, mis käsitleb kultuuri- ja prantsuse keele ministri ülesandeid ja mis määrab kindlaks, et “kultuuri- ja prantsuse keele minister ... rakendab koos teiste asjassepuutuvate ministritega riigi tegevusprogramme, mis tagavad prantsuse kultuuri ja prantsuse keele levitamise terves maailmas”; |
| --- | --- |

b)

16. aprilli 1993. aasta määrus nr 93-797, mis käsitleb kultuuri- ja prantsuse keele ministri ülesandeid ja mis määrab kindlaks, et “kultuuri- ja prantsuse keele minister ... rakendab koos teiste asjassepuutuvate ministritega riigi tegevusprogramme, mis tagavad prantsuse kultuuri ja prantsuse keele levitamise terves maailmas”;

| c) | nendel määrustel põhinevad otsused, mis puudutavad raamatute ja lugemise direktsiooni tegevust ja mis täpsustavad Kultuuriministeeriumi tegevust raamatute ekspordi valdkonnas, kusjuures viimane neist otsustest pärineb 1996. aastast. |
| --- | --- |

c)

nendel määrustel põhinevad otsused, mis puudutavad raamatute ja lugemise direktsiooni tegevust ja mis täpsustavad Kultuuriministeeriumi tegevust raamatute ekspordi valdkonnas, kusjuures viimane neist otsustest pärineb 1996. aastast.

| (103) | Prantsuse ametiasutused teatavad, et nende tekstide põhjal sõlmis raamatute ja lugemise direktsioon iga-aastased lepingud partneritega, kelle ülesandeks on rakendada valitsuse kultuuripoliitikast tulenevaid tegevusi. Need lepingud määratlevad ministeeriumi ja toetatavate asutuste koostööülesanded ning poolte vastavad kohustused. |
| --- | --- |

(103)

Prantsuse ametiasutused teatavad, et nende tekstide põhjal sõlmis raamatute ja lugemise direktsioon iga-aastased lepingud partneritega, kelle ülesandeks on rakendada valitsuse kultuuripoliitikast tulenevaid tegevusi. Need lepingud määratlevad ministeeriumi ja toetatavate asutuste koostööülesanded ning poolte vastavad kohustused.

| (104) | Prantsuse ametiasutused selgitavad, et Kultuuriministeerium sõlmis CELFiga (36) igal aastal kokkuleppe, mis kohustas CELFi täitma avaliku teenuse missiooni, mis seisnes “täie tähelepanu pööramises kõikidele välismaal paiknevatest raamatukauplustest pärinevatele tellimustele, sõltumata nende suurusest”. |
| --- | --- |

(104)

Prantsuse ametiasutused selgitavad, et Kultuuriministeerium sõlmis CELFiga (36) igal aastal kokkuleppe, mis kohustas CELFi täitma avaliku teenuse missiooni, mis seisnes “täie tähelepanu pööramises kõikidele välismaal paiknevatest raamatukauplustest pärinevatele tellimustele, sõltumata nende suurusest”.

| (105) | Lisaks sellele teatavad Prantsuse ametiasutused, et sõltumata sellest, millist turuosa vaadelda, ei ole SIDE ja CELF väikesemahuliste tellimuste osas konkureerivad ettevõtted. |
| --- | --- |

(105)

Lisaks sellele teatavad Prantsuse ametiasutused, et sõltumata sellest, millist turuosa vaadelda, ei ole SIDE ja CELF väikesemahuliste tellimuste osas konkureerivad ettevõtted.

| (106) | Ametiasutused toovad muuseas välja SIDE väidete vastuolulisuse, kes ühelt poolt kinnitab, et ta töötab samalaadsete klientidega kui CELF ja suhtub kõikidesse klientidesse ühtemoodi, “sõltumata nende tellimuse suurusest”, teiselt poolt aga rakendab vähem kui kümme eksemplari sisaldavatele tellimuste suhtes allahindlust, mille suurus jääb alla viie protsendipunkti. |
| --- | --- |

(106)

Ametiasutused toovad muuseas välja SIDE väidete vastuolulisuse, kes ühelt poolt kinnitab, et ta töötab samalaadsete klientidega kui CELF ja suhtub kõikidesse klientidesse ühtemoodi, “sõltumata nende tellimuse suurusest”, teiselt poolt aga rakendab vähem kui kümme eksemplari sisaldavatele tellimuste suhtes allahindlust, mille suurus jääb alla viie protsendipunkti.

| (107) | Ametiasutused leiavad, et see märkimisväärne “karistus”, mida SIDE rakendab väikeste, alla kümne raamatu sisaldavate tellimuste suhtes, tõestab, et väikesed tellimused ei ole SIDE jaoks privilegeeritud sihtgrupp, erinevalt nendest tellimustest, mis võimaldavad ettevõttel saavutada suuremat kokkuhoidu, nagu tellimused, mis pärinevad institutsioonilistelt klientidelt ja mis ongi SIDE privilegeeritud sihtgrupp. |
| --- | --- |

(107)

Ametiasutused leiavad, et see märkimisväärne “karistus”, mida SIDE rakendab väikeste, alla kümne raamatu sisaldavate tellimuste suhtes, tõestab, et väikesed tellimused ei ole SIDE jaoks privilegeeritud sihtgrupp, erinevalt nendest tellimustest, mis võimaldavad ettevõttel saavutada suuremat kokkuhoidu, nagu tellimused, mis pärinevad institutsioonilistelt klientidelt ja mis ongi SIDE privilegeeritud sihtgrupp.

| (108) | Kahe ettevõtte kaubandusstrateegiate põhimõtteline erinevus on selgelt märgatav, kui vaadelda raamatute keskmist arvu ühes tellimuses ja ühes arves, SIDE puhul on see arv selgelt suurem kui CELFi puhul. |
| --- | --- |

(108)

Kahe ettevõtte kaubandusstrateegiate põhimõtteline erinevus on selgelt märgatav, kui vaadelda raamatute keskmist arvu ühes tellimuses ja ühes arves, SIDE puhul on see arv selgelt suurem kui CELFi puhul.

| (109) | Prantsuse ametiasutused toovad välja asjaolu, et kuigi “Väikeste tellimuste programm” seda otseselt ei kompenseeri, peab CELF, vastukaaluks talle eraldatud abimeetmetele, olema suuteline oma klientuurile pakkuma laialdast ja mitmekülgset kirjastajate valikut, kuivõrd Kultuuriministeeriumi poliitiline eesmärk on prantsuskeelsete raamatute võimalikult laiem levitamine. Ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et kirjastuste seas, mida CELF pakub, on sadu väikesi kirjastusi, ühinguid ja erinevaid asutusi, (37) mis on väga vähe tuntud ja mille kirjastamistegevuse iseloom ei ole selline, mis võimaldaks suuri ja tulusaid tellimusi. Pakkudes sellist laiendatud kirjastuste nimekirja, toetab CELF mitmekülgsuse põhimõtte levitamist. CELF peab oma raamatuid hankima väga paljudelt varustajatelt, kusjuures tellimused on tihtipeale väga väikesed, seega peab ta tegelema väga paljude väikese käibega kirjastustega ning seda tegevust ei kompenseeri mingi antav abi. |
| --- | --- |

(109)

Prantsuse ametiasutused toovad välja asjaolu, et kuigi “Väikeste tellimuste programm” seda otseselt ei kompenseeri, peab CELF, vastukaaluks talle eraldatud abimeetmetele, olema suuteline oma klientuurile pakkuma laialdast ja mitmekülgset kirjastajate valikut, kuivõrd Kultuuriministeeriumi poliitiline eesmärk on prantsuskeelsete raamatute võimalikult laiem levitamine. Ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et kirjastuste seas, mida CELF pakub, on sadu väikesi kirjastusi, ühinguid ja erinevaid asutusi, (37) mis on väga vähe tuntud ja mille kirjastamistegevuse iseloom ei ole selline, mis võimaldaks suuri ja tulusaid tellimusi. Pakkudes sellist laiendatud kirjastuste nimekirja, toetab CELF mitmekülgsuse põhimõtte levitamist. CELF peab oma raamatuid hankima väga paljudelt varustajatelt, kusjuures tellimused on tihtipeale väga väikesed, seega peab ta tegelema väga paljude väikese käibega kirjastustega ning seda tegevust ei kompenseeri mingi antav abi.

| (110) | Samas on väikese käibega kirjastajatega tegelemine majanduslikult vähem tulus, sest vastupidiselt suurtele kirjastustele ei suuda väikese käibega kirjastajad pakkuda eriti soodsaid tingimusi. SIDE kaubanduspoliitika seevastu eelistab populaarsemaid kirjastusi, mis on seotud ka suuremate tellimustega. Prantsuse ametiasutused väidavad seetõttu, et tuleks teha vahet “väikese käibe” ja “väikeste tellimuste” vahel. Mõiste “väikesed tellimused” on kindlalt seotud vaidlusaluse programmiga, kuid see programm ei arvesta piisavalt “väikese käibega”, mis on seotud “väikese käibega varustajatega”. |
| --- | --- |

(110)

Samas on väikese käibega kirjastajatega tegelemine majanduslikult vähem tulus, sest vastupidiselt suurtele kirjastustele ei suuda väikese käibega kirjastajad pakkuda eriti soodsaid tingimusi. SIDE kaubanduspoliitika seevastu eelistab populaarsemaid kirjastusi, mis on seotud ka suuremate tellimustega. Prantsuse ametiasutused väidavad seetõttu, et tuleks teha vahet “väikese käibe” ja “väikeste tellimuste” vahel. Mõiste “väikesed tellimused” on kindlalt seotud vaidlusaluse programmiga, kuid see programm ei arvesta piisavalt “väikese käibega”, mis on seotud “väikese käibega varustajatega”.

| (111) | Toetuste määramine põhineb väikeste tellimuste tõttu tekkivatel lisakulutustel, samas tekib toetuse saajast ettevõtjal veel teisigi kohustusi, mida otseselt ei “kompenseerita”. |
| --- | --- |

(111)

Toetuste määramine põhineb väikeste tellimuste tõttu tekkivatel lisakulutustel, samas tekib toetuse saajast ettevõtjal veel teisigi kohustusi, mida otseselt ei “kompenseerita”.

| (112) | Prantsuse ametiasutused toovad välja asjaolu, et kompensatsioonitoetust anti CELFile selleks, et kompenseerida lisakulutusi, mis tekivad seoses väikeste tellimustega, mille piiriks fikseeriti empiiriliselt 500 FRF. See piir on esitatud üksnes keskmisena ja ei tähenda, et iga tellimus, mille suurus jääb vahemikku 0 kuni 500 FRF, peaks olema allpool tulususepiiri. Mõned 500 FRF suurused tellimused võivad olla tulusad, kuid teised mitte. Kõik sõltub tellimuses sisalduvate nimetuste ja eksemplaride arvust, raamatute iseloomust, tellimuse kvaliteedist, sellest, kas kliendi suhtes rakendatakse COFACE garantiid või mitte, samuti tasumise viisist ja tähtaegadest. |
| --- | --- |

(112)

Prantsuse ametiasutused toovad välja asjaolu, et kompensatsioonitoetust anti CELFile selleks, et kompenseerida lisakulutusi, mis tekivad seoses väikeste tellimustega, mille piiriks fikseeriti empiiriliselt 500 FRF. See piir on esitatud üksnes keskmisena ja ei tähenda, et iga tellimus, mille suurus jääb vahemikku 0 kuni 500 FRF, peaks olema allpool tulususepiiri. Mõned 500 FRF suurused tellimused võivad olla tulusad, kuid teised mitte. Kõik sõltub tellimuses sisalduvate nimetuste ja eksemplaride arvust, raamatute iseloomust, tellimuse kvaliteedist, sellest, kas kliendi suhtes rakendatakse COFACE garantiid või mitte, samuti tasumise viisist ja tähtaegadest.

| (113) | Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et seevastu on kindel, et vahemikus 0 kuni 500 FRF asuvate tellimuste kogum tervikuna ei ole tulus ja seetõttu ei saa seda teenindada selline ettevõte, kes peab silmas üksnes majanduslikke kriteeriume. Ametiasutuste selline väide põhineb kulude analüüsil, mis viidi läbi kontrollaastaks võetud 1994. aasta kohta. |
| --- | --- |

(113)

Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et seevastu on kindel, et vahemikus 0 kuni 500 FRF asuvate tellimuste kogum tervikuna ei ole tulus ja seetõttu ei saa seda teenindada selline ettevõte, kes peab silmas üksnes majanduslikke kriteeriume. Ametiasutuste selline väide põhineb kulude analüüsil, mis viidi läbi kontrollaastaks võetud 1994. aasta kohta.

| (114) | Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et nagu nähtub tabelitest 2a ja 2b, on CELF viimastel aastatel, eriti aga pärast olukorra pingestumist 1996/1997. aastal, olnud sunnitud oma tegevust mitmekesistama, eeskätt arendades välja suure tulususega klientuuri, mis hõlmab suure käibega raamatukauplusi ja institutsioonilisi kliente, nagu raamatukogud, ülikoolid ja kultuurikeskused. Samal ajal võis täheldada “väikese käibega” klientide osa vähenemist ettevõtte käibes, samuti klientide üldarvu vähenemist. Samaaegselt võis täheldada CELFi kogukäibe suurenemist. Prantsuse ametiasutused kinnitavad nendele nähtudele viidates, et väikeste tellimuste töötlemine oli CELFi jaoks tegevust aeglustav faktor.
  CELFi käibe struktuur
  I Tabel 2a — Saksamaa näide








  SAKSAMAA
  3,4 % CELFi käibest, mis esindab 27,2 % aktiivsetest väikese käibega klientidest |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Käive | 2 331 713 FRF | 2 548 430 FRF | 2 906 533 FRF |
| Klientide arv | 593 | 561 | 444 |
| Käive < 5 000 FRF | 480 | 462 | 344 |
| Käive < 10 000 FRF | 47 | 35 | 38 |
| Käive + 100 000 FRF | 0 | 2 | 4 |

(114)

Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et nagu nähtub tabelitest 2a ja 2b, on CELF viimastel aastatel, eriti aga pärast olukorra pingestumist 1996/1997. aastal, olnud sunnitud oma tegevust mitmekesistama, eeskätt arendades välja suure tulususega klientuuri, mis hõlmab suure käibega raamatukauplusi ja institutsioonilisi kliente, nagu raamatukogud, ülikoolid ja kultuurikeskused. Samal ajal võis täheldada “väikese käibega” klientide osa vähenemist ettevõtte käibes, samuti klientide üldarvu vähenemist. Samaaegselt võis täheldada CELFi kogukäibe suurenemist. Prantsuse ametiasutused kinnitavad nendele nähtudele viidates, et väikeste tellimuste töötlemine oli CELFi jaoks tegevust aeglustav faktor.

CELFi käibe struktuur

I Tabel 2a — Saksamaa näide

SAKSAMAA

3,4 % CELFi käibest, mis esindab 27,2 % aktiivsetest väikese käibega klientidest

1999

2000

2001

Käive

2 331 713 FRF

2 548 430 FRF

2 906 533 FRF

Klientide arv

593

561

444

Käive < 5 000 FRF

480

462

344

Käive < 10 000 FRF

47

35

38

Käive + 100 000 FRF

0

2

4

II Tabel 2b — Euroopa Ühendus

| Euroopa Ühenduse klientide arved |
| --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Käive | 15 253 754 FRF | 14 241 785 FRF | 14 436 006 FRF |
| Aktiivsete klientide arv | 1 567 | 1 440 | 1 249 |
| Käive < 5 000 FRF | 1 059 | 950 | 782 |
| Käive < 10 000 FRF | 162 | 154 | 139 |
| Käive + 100 000 FRF | 19 | 15 | 18 |

Euroopa Ühenduse klientide arved

1999

2000

2001

Käive

15 253 754 FRF

14 241 785 FRF

14 436 006 FRF

Aktiivsete klientide arv

1 567

1 440

1 249

Käive < 5 000 FRF

1 059

950

782

Käive < 10 000 FRF

162

154

139

Käive + 100 000 FRF

19

15

18

V   KOMISJONI HINNANG

| (115) | CELF ja SIDE on kaks Prantsusmaal asuvat konkureerivat ettevõtet, kes tegelevad prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamisega. (38) See tegevus seisneb prantsuskeelsete raamatute levitamises (39) eesmärgiga rahuldada jaevahendajate (väikesed raamatukauplused või asutused, nagu raamatukogud ja ülikoolid) tellimusi, mis on peaasjalikult suunatud prantsuse keelt mittekõnelevatesse riikidesse ja piirkondadesse. Selliste piirkondade jaoks nagu Belgia, Kanada või Šveitsi prantsuskeelsed osad on raamatute levitamine tagatud kirjastuste endi või levitamisvõrkude abil, sest turuosa maht on piisavalt suur selleks, et ettevõtted nõustuksid investeerima integreeritud levitamisvõrkudesse. Selline teenus võimaldab tagada raamatute hulka arvestades optimaalse levitamise. |
| --- | --- |

(115)

CELF ja SIDE on kaks Prantsusmaal asuvat konkureerivat ettevõtet, kes tegelevad prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamisega. (38) See tegevus seisneb prantsuskeelsete raamatute levitamises (39) eesmärgiga rahuldada jaevahendajate (väikesed raamatukauplused või asutused, nagu raamatukogud ja ülikoolid) tellimusi, mis on peaasjalikult suunatud prantsuse keelt mittekõnelevatesse riikidesse ja piirkondadesse. Selliste piirkondade jaoks nagu Belgia, Kanada või Šveitsi prantsuskeelsed osad on raamatute levitamine tagatud kirjastuste endi või levitamisvõrkude abil, sest turuosa maht on piisavalt suur selleks, et ettevõtted nõustuksid investeerima integreeritud levitamisvõrkudesse. Selline teenus võimaldab tagada raamatute hulka arvestades optimaalse levitamise.

| (116) | SIDE ja Prantsusmaa ametiasutused on ühel meelel selles, et vahendaja kogub tegelikult kokku arved, mis ükshaaval võttes on väikese mahuga ja mille töötlemine kirjastuste endi või tavaliste levitajate poolt läheks liialt kulukaks. Vahendaja pakutav teenus võimaldab klientidel, olgu siis raamatukauplustel või asutustel, vältida pöördumisi suure hulga erinevate varustajate poole. |
| --- | --- |

(116)

SIDE ja Prantsusmaa ametiasutused on ühel meelel selles, et vahendaja kogub tegelikult kokku arved, mis ükshaaval võttes on väikese mahuga ja mille töötlemine kirjastuste endi või tavaliste levitajate poolt läheks liialt kulukaks. Vahendaja pakutav teenus võimaldab klientidel, olgu siis raamatukauplustel või asutustel, vältida pöördumisi suure hulga erinevate varustajate poole.

| (117) | Samas, kuivõrd tellimused suunatakse edasi kirjastajatele ja/või levitajatele, on ka nendel vaja varustada vaid üht punkti — vahendajat. See võimaldab ka neil saavutada rahalist ja ajalist kokkuhoidu, sest nad ei pea suhtlema suure hulga klientidega, kes pealegi võivad paikneda geograafiliselt väga hajutatult. |
| --- | --- |

(117)

Samas, kuivõrd tellimused suunatakse edasi kirjastajatele ja/või levitajatele, on ka nendel vaja varustada vaid üht punkti — vahendajat. See võimaldab ka neil saavutada rahalist ja ajalist kokkuhoidu, sest nad ei pea suhtlema suure hulga klientidega, kes pealegi võivad paikneda geograafiliselt väga hajutatult.

| (118) | Ekspordi vahendajad on seega väga oluliseks elemendiks raamatute eksportimisel sellistesse riikidesse, kus nõudlus on ebaühtlane, lünklik ja/või väikese mahuga. Pöördumine ekspordi vahendaja poole on tihtipeale prantsuse keelt mittekõnelevas riigis asuva ostja (kes ei ole lõpptarbija) ainukeseks võimaluseks raamatute tellimuste esitamiseks. Vahendaja tegevus võimaldab vähendada iga tellimuse töötlemiseks tehtavaid kindlaid kulutusi. |
| --- | --- |

(118)

Ekspordi vahendajad on seega väga oluliseks elemendiks raamatute eksportimisel sellistesse riikidesse, kus nõudlus on ebaühtlane, lünklik ja/või väikese mahuga. Pöördumine ekspordi vahendaja poole on tihtipeale prantsuse keelt mittekõnelevas riigis asuva ostja (kes ei ole lõpptarbija) ainukeseks võimaluseks raamatute tellimuste esitamiseks. Vahendaja tegevus võimaldab vähendada iga tellimuse töötlemiseks tehtavaid kindlaid kulutusi.

| (119) | On leidnud kinnitust, et Prantsusmaa ametiasutused käivitasid vaidlusaluse “Väikeste tellimuste programmi” selleks, et toetada ekspordi komisjoniturul väikesi tellimusi, mille summa on 500 FRF või väiksem ja mida põhimõtteliselt peetakse mittetulusaks. On vaja kontrollida, kas see programm, mille käivitamisest komisjoni ei informeeritud ja mille kaudu reaalselt leidis toetamist ainult CELF, on asutamislepinguga kooskõlas. |
| --- | --- |

(119)

On leidnud kinnitust, et Prantsusmaa ametiasutused käivitasid vaidlusaluse “Väikeste tellimuste programmi” selleks, et toetada ekspordi komisjoniturul väikesi tellimusi, mille summa on 500 FRF või väiksem ja mida põhimõtteliselt peetakse mittetulusaks. On vaja kontrollida, kas see programm, mille käivitamisest komisjoni ei informeeritud ja mille kaudu reaalselt leidis toetamist ainult CELF, on asutamislepinguga kooskõlas.

A   ASUTAMISEPINGU ARTIKLI 87 SÄTETE RAKENDATAVUS

1.   KÕNEALUSED MEETMED ON ABI ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (120) | Asutamislepingu artikli 87 lõige 1 sätestab, et “Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(120)

Asutamislepingu artikli 87 lõige 1 sätestab, et “Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (121) | Kõnealune meede annab CELFile eelise, sest tegemist on toetusega, mis on suunatud väikeste tellimuste kulude vähendamisele. Seda ei ole Prantsuse ametiasutused kunagi eitanud. |
| --- | --- |

(121)

Kõnealune meede annab CELFile eelise, sest tegemist on toetusega, mis on suunatud väikeste tellimuste kulude vähendamisele. Seda ei ole Prantsuse ametiasutused kunagi eitanud.

| (122) | Toetuse finantseerimine toimub raamatu ja lugemise direktsiooni käsutatavatest eelarvelistest vahenditest, see tähendab riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(122)

Toetuse finantseerimine toimub raamatu ja lugemise direktsiooni käsutatavatest eelarvelistest vahenditest, see tähendab riigi ressurssidest.

| (123) | Toetus on määratud raamatute vahendajatele ja tegelikkuses kasutas seda üksnes CELF. Järelikult on tegemist selektiivse meetmega. |
| --- | --- |

(123)

Toetus on määratud raamatute vahendajatele ja tegelikkuses kasutas seda üksnes CELF. Järelikult on tegemist selektiivse meetmega.

| (124) | Selles osas, mis puudutab nimetatud meetme mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele ja konkurentsi häirimist, on komisjon arvesse võtnud järgmist. |
| --- | --- |

(124)

Selles osas, mis puudutab nimetatud meetme mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele ja konkurentsi häirimist, on komisjon arvesse võtnud järgmist.

| (125) | Abi antakse Prantsuse vahendajatele, kes ekspordivad prantsuskeelseid raamatuid peamiselt prantsuse keelt mittekõnelevatesse riikidesse. Nimetatud Prantsuse vahendajad on seega vähemalt potentsiaalselt konkureerivad teiste prantsuskeelsete raamatute vahendajatega ühenduse teistes prantsuskeelsetes riikides (eeskätt Belgia ja Luksemburg). Samas tuleb märkida, et arvesse võttes märkimisväärset erinevust mitteprantsuskeelsetesse riikidesse ühelt poolt Prantsusmaa poolt ja teiselt poolt Belgia ja Luksemburgi poolt eksporditavate prantsuskeelsete raamatute hulga vahel, on arusaadav, et nimetatud abi tõttu turu konkurentsi häirimise ulatus on äärmiselt piiratud. |
| --- | --- |

(125)

Abi antakse Prantsuse vahendajatele, kes ekspordivad prantsuskeelseid raamatuid peamiselt prantsuse keelt mittekõnelevatesse riikidesse. Nimetatud Prantsuse vahendajad on seega vähemalt potentsiaalselt konkureerivad teiste prantsuskeelsete raamatute vahendajatega ühenduse teistes prantsuskeelsetes riikides (eeskätt Belgia ja Luksemburg). Samas tuleb märkida, et arvesse võttes märkimisväärset erinevust mitteprantsuskeelsetesse riikidesse ühelt poolt Prantsusmaa poolt ja teiselt poolt Belgia ja Luksemburgi poolt eksporditavate prantsuskeelsete raamatute hulga vahel, on arusaadav, et nimetatud abi tõttu turu konkurentsi häirimise ulatus on äärmiselt piiratud.

| (126) | Abi võib kaasa tuua konkurentsi häirimist ning mõjutada kaubavahetust ka oma mõju tõttu CELFi teistele tegevustele. Samas tundub CELFi tegevus olevat piiratud üksnes välismaale levitamisega ning CELFi koduleheküljel (40) on selgelt välja öeldud, et CELF ei tegele ei müügiga Prantsusmaal ega müügiga eraisikutele. Kõnealust abi anti CELFile “Väikeste tellimuste programmi” raames, nimetatud programmi eesmärgiks oli tagada, et kõiki mitteprantsuskeelsetes piirkondades asuvatest raamatukauplustest pärinevaid tellimusi oleks võimalik teenindada, sõltumata nende tellimustega seotud summadest. Komisjon toob esile, et vaidlustatud mehhanism oli kasulik nii ostjatele kui ka prantsuskeelsete raamatute kirjastajatele, sest esimestele oli võimalik pakkuda taskukohaseid hindu, teiste puhul aga lihtsustus raamatute müük. Selline kaubavahetuse mõjutamine on aga äärmiselt kaudne ja rahaliselt väga piiratud, võttes arvesse prantsuskeelsete raamatute ja teistes keeltes raamatute äärmiselt madalat vastastikust asendatavust. |
| --- | --- |

(126)

Abi võib kaasa tuua konkurentsi häirimist ning mõjutada kaubavahetust ka oma mõju tõttu CELFi teistele tegevustele. Samas tundub CELFi tegevus olevat piiratud üksnes välismaale levitamisega ning CELFi koduleheküljel (40) on selgelt välja öeldud, et CELF ei tegele ei müügiga Prantsusmaal ega müügiga eraisikutele. Kõnealust abi anti CELFile “Väikeste tellimuste programmi” raames, nimetatud programmi eesmärgiks oli tagada, et kõiki mitteprantsuskeelsetes piirkondades asuvatest raamatukauplustest pärinevaid tellimusi oleks võimalik teenindada, sõltumata nende tellimustega seotud summadest. Komisjon toob esile, et vaidlustatud mehhanism oli kasulik nii ostjatele kui ka prantsuskeelsete raamatute kirjastajatele, sest esimestele oli võimalik pakkuda taskukohaseid hindu, teiste puhul aga lihtsustus raamatute müük. Selline kaubavahetuse mõjutamine on aga äärmiselt kaudne ja rahaliselt väga piiratud, võttes arvesse prantsuskeelsete raamatute ja teistes keeltes raamatute äärmiselt madalat vastastikust asendatavust.

| (127) | Arvesse võttes neid tingimusi, on CELFile osutatav abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi, sest ta vastab neljale abi mõistega seotud tingimusele. Samas tuleb märkida, et nimetatud meetme poolt kaubavahetusele ja konkurentsi häirimisele avaldatav mõju on väga väike. |
| --- | --- |

(127)

Arvesse võttes neid tingimusi, on CELFile osutatav abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi, sest ta vastab neljale abi mõistega seotud tingimusele. Samas tuleb märkida, et nimetatud meetme poolt kaubavahetusele ja konkurentsi häirimisele avaldatav mõju on väga väike.

| (128) | Lisaks sellele tuleb märkida, et liikmesriikidel on vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 kohustus komisjoni piisavalt aegsasti teavitada projektidest, millele antakse abi. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks sellele tuleb märkida, et liikmesriikidel on vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 kohustus komisjoni piisavalt aegsasti teavitada projektidest, millele antakse abi.

| (129) | Prantsuse valitsus ei ole enne kõnealuse programmi rakendamist ega CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks antavat abi komisjoni teavitanud. Seega on abi antud seadusevastaselt. |
| --- | --- |

(129)

Prantsuse valitsus ei ole enne kõnealuse programmi rakendamist ega CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks antavat abi komisjoni teavitanud. Seega on abi antud seadusevastaselt.

| (130) | Lisaks sellele, kuivõrd kohus on osaliselt kuulutanud kehtetuks komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse ning seejärel ka otsuse 1999/133/EÜ, millega lubati abi CELFile anda, on CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks antud abi endiselt seadusevastane. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks sellele, kuivõrd kohus on osaliselt kuulutanud kehtetuks komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse ning seejärel ka otsuse 1999/133/EÜ, millega lubati abi CELFile anda, on CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks antud abi endiselt seadusevastane.

| (131) | Järgnevalt tuleb kontrollida, kas antud küsimuses on võimalik rakendada mõnda artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erijuhtudest, mis vabastaks kõnealused abimeetmed nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud üldisest keelust. |
| --- | --- |

(131)

Järgnevalt tuleb kontrollida, kas antud küsimuses on võimalik rakendada mõnda artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erijuhtudest, mis vabastaks kõnealused abimeetmed nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud üldisest keelust.

2.   ABIMEETMETE HINDAMINE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIGETE 2 JA 3 SEISUKOHALT

| (132) | Komisjon toob välja, et asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erijuhud ei ole kõnealuste meetmete puhul kohaldatavad, sest kõnealused meetmed ei ole ilmselgelt suunatud nimetatud lõikes sõnastatud eesmärkide saavutamisele. Abi ei vasta samuti artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud erijuhu tingimustele, sest kõnealused abimeetmed ei ole suunatud majandusarengu edendamiseks piirkondades, mis saavad selles punktis sätestatud abi kasutada. Artikli 87 lõike 3 punktis b käsitletud erijuht, mis on seotud abiga üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisega, ei ole samuti antud olukorras kohaldatav, sest kõnealused abimeetmed ei ole suunatud sellise projekti elluviimisele. Kuivõrd abimeetmed ei olnud samuti suunatud Prantsusmaa majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamisele, ei ole antud olukorras rakendatav ka artikli 87 lõike 3 punkti b teises osas käsitletav erijuht. Niisamuti ei ole selles küsimuses võimalik viidata ka artikli 87 lõike 3 punktile c, milles käsitletakse abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, sest abimeetmed ei olnud suunatud piirkondlike või horisontaalsete eesmärkide saavutamisele ning komisjoni hinnangul ei ole nimetatud sätet võimalik kohaldada sektoripõhiselt. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon toob välja, et asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erijuhud ei ole kõnealuste meetmete puhul kohaldatavad, sest kõnealused meetmed ei ole ilmselgelt suunatud nimetatud lõikes sõnastatud eesmärkide saavutamisele. Abi ei vasta samuti artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud erijuhu tingimustele, sest kõnealused abimeetmed ei ole suunatud majandusarengu edendamiseks piirkondades, mis saavad selles punktis sätestatud abi kasutada. Artikli 87 lõike 3 punktis b käsitletud erijuht, mis on seotud abiga üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisega, ei ole samuti antud olukorras kohaldatav, sest kõnealused abimeetmed ei ole suunatud sellise projekti elluviimisele. Kuivõrd abimeetmed ei olnud samuti suunatud Prantsusmaa majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamisele, ei ole antud olukorras rakendatav ka artikli 87 lõike 3 punkti b teises osas käsitletav erijuht. Niisamuti ei ole selles küsimuses võimalik viidata ka artikli 87 lõike 3 punktile c, milles käsitletakse abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, sest abimeetmed ei olnud suunatud piirkondlike või horisontaalsete eesmärkide saavutamisele ning komisjoni hinnangul ei ole nimetatud sätet võimalik kohaldada sektoripõhiselt.

| (133) | Samas täpsustatakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d, et: “Ühisturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(133)

Samas täpsustatakse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d, et: “Ühisturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (134) | On ilmne, et kõnealuse abi eesmärk on seotud kultuuriga, seda on algselt tunnistanud ka kaebuse esitaja (41) ning seda on juba varem kinnitanud ka komisjon oma otsuses 18. maist 1993, samuti on seda kinnitanud kohus oma otsuses 18. septembrist 1995, see asjaolu on veel kord kinnitust leidnud otsuses 1999/133/EÜ ning seda ei ole vaidlustatud kohtu otsuses 28. veebruarist 2002. |
| --- | --- |

(134)

On ilmne, et kõnealuse abi eesmärk on seotud kultuuriga, seda on algselt tunnistanud ka kaebuse esitaja (41) ning seda on juba varem kinnitanud ka komisjon oma otsuses 18. maist 1993, samuti on seda kinnitanud kohus oma otsuses 18. septembrist 1995, see asjaolu on veel kord kinnitust leidnud otsuses 1999/133/EÜ ning seda ei ole vaidlustatud kohtu otsuses 28. veebruarist 2002.

| (135) | Seda eesmärki on sõnaselgelt tunnistanud ka Prantsuse valitsus, kes soovib järgida tahtlikku poliitikat, mis on suunatud prantsuskeelsete teoste levitamise soodustamisele maailmas. See tahe on osa suundumusest, mis püüab võimalikult suurel määral säilitada ja edendada kultuurierinevusi rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(135)

Seda eesmärki on sõnaselgelt tunnistanud ka Prantsuse valitsus, kes soovib järgida tahtlikku poliitikat, mis on suunatud prantsuskeelsete teoste levitamise soodustamisele maailmas. See tahe on osa suundumusest, mis püüab võimalikult suurel määral säilitada ja edendada kultuurierinevusi rahvusvahelisel tasandil.

| (136) | Komisjon on selles küsimuses juba väljendanud oma seisukohta oma teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Kultuurierinevuste rahvusvahelise instrumendi suunas”. (42) Komisjoni seisukoht on, et kultuurierinevused on kujunenud oluliseks teemaks rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides toimuvatel aruteludel ja võimaldavad reageerida tsiviilühiskonna ja valitsuste kasvavale murele rahvaste kultuurieripära ja ühise kultuuripärandi kaitsmise pärast. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon on selles küsimuses juba väljendanud oma seisukohta oma teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Kultuurierinevuste rahvusvahelise instrumendi suunas”. (42) Komisjoni seisukoht on, et kultuurierinevused on kujunenud oluliseks teemaks rahvusvahelistes ja piirkondlikes organisatsioonides toimuvatel aruteludel ja võimaldavad reageerida tsiviilühiskonna ja valitsuste kasvavale murele rahvaste kultuurieripära ja ühise kultuuripärandi kaitsmise pärast.

| (137) | Kultuurierinevuste kaitse ja toetamine on Euroopa Ühenduse üheks aluspõhimõtteks. See on sätestatud asutamislepingu artikli 151 lõikes 1 alljärgnevalt: “Ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuride õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit”, ning samuti artikli 151 lõikes 4, milles sätestatakse: “Käesoleva lepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtab ühendus arvesse erinevaid kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust”. |
| --- | --- |

(137)

Kultuurierinevuste kaitse ja toetamine on Euroopa Ühenduse üheks aluspõhimõtteks. See on sätestatud asutamislepingu artikli 151 lõikes 1 alljärgnevalt: “Ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuride õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit”, ning samuti artikli 151 lõikes 4, milles sätestatakse: “Käesoleva lepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtab ühendus arvesse erinevaid kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust”.

| (138) | Asutamisleping nõuab ühenduselt ja liikmesriikidelt, millest ühendus koosneb, rahvusvahelistes suhetes kultuurierinevuste toetamist, eesmärgiga toetada maailmavaadet, mis põhineb pikaajalisel arengul, rahumeelsel kooseksisteerimisel ja kultuuridevahelisel dialoogil. Prantsuse ametiasutused rakendavad prantsuskeelsete teoste levitamise rahalise toetamisega sellist kultuuripoliitikat, mis vastab asutamislepingus sõnastatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

(138)

Asutamisleping nõuab ühenduselt ja liikmesriikidelt, millest ühendus koosneb, rahvusvahelistes suhetes kultuurierinevuste toetamist, eesmärgiga toetada maailmavaadet, mis põhineb pikaajalisel arengul, rahumeelsel kooseksisteerimisel ja kultuuridevahelisel dialoogil. Prantsuse ametiasutused rakendavad prantsuskeelsete teoste levitamise rahalise toetamisega sellist kultuuripoliitikat, mis vastab asutamislepingus sõnastatud eesmärkidele.

| (139) | Seetõttu leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile eraldatav abi prantsuskeelsete raamatute levitamise tagamiseks, sõltumata sealjuures tellimuse suurusest, on suunatud kultuurialase eesmärgi saavutamisele, nii nagu see on sätestatud asutamislepingus. |
| --- | --- |

(139)

Seetõttu leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile eraldatav abi prantsuskeelsete raamatute levitamise tagamiseks, sõltumata sealjuures tellimuse suurusest, on suunatud kultuurialase eesmärgi saavutamisele, nii nagu see on sätestatud asutamislepingus.

3.   KÕNEALUSE ABI ÜHILDUVUS ÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDEGA

| (140) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d võib kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi olla ühisturuga kokkusobiv, kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(140)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d võib kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi olla ühisturuga kokkusobiv, kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

a)   Komisjoni esialgsed märkused kolmandate isikute arvamuse kohta

| (141) | Komisjon märgib, et kolmandad isikud, kes pärast menetluse algotsuse avaldamist on sõna võtnud, ei ole, välja arvatud üksnes SIDE ja CELF, mitte ekspordi vahendajad, vaid pigem spetsialiseeritud “hulgimüüjad”. Ükski kolmandatest isikutest ei väida, et ta oleks Kultuuriministeeriumilt taotlenud nimetatud abi. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon märgib, et kolmandad isikud, kes pärast menetluse algotsuse avaldamist on sõna võtnud, ei ole, välja arvatud üksnes SIDE ja CELF, mitte ekspordi vahendajad, vaid pigem spetsialiseeritud “hulgimüüjad”. Ükski kolmandatest isikutest ei väida, et ta oleks Kultuuriministeeriumilt taotlenud nimetatud abi.

| (142) | Mitmete kolmandate isikute arvamusest ilmneb, et antud küsimuses sõna võtnud erialaspetsialistid ei vaidlustanud Prantsuse ametiasutuste poolt rakendatud toetusmehhanismi, vähemalt mitte selle rakendamise algetapil. |
| --- | --- |

(142)

Mitmete kolmandate isikute arvamusest ilmneb, et antud küsimuses sõna võtnud erialaspetsialistid ei vaidlustanud Prantsuse ametiasutuste poolt rakendatud toetusmehhanismi, vähemalt mitte selle rakendamise algetapil.

| (143) | Komisjon nentis samuti, et kaebuse esitaja, samuti nagu kolmandad isikud, oli täiel määral teadlik abist, mida CELFile anti ettevõtte asutamise algusest peale 1980. aastal. Kuid alles 1991. aastal (43) taotles SIDE Kultuuriministeeriumilt kõnealuse abi andmist ning komisjon sekkus asjasse alles mitu kuud hiljem, 1992. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon nentis samuti, et kaebuse esitaja, samuti nagu kolmandad isikud, oli täiel määral teadlik abist, mida CELFile anti ettevõtte asutamise algusest peale 1980. aastal. Kuid alles 1991. aastal (43) taotles SIDE Kultuuriministeeriumilt kõnealuse abi andmist ning komisjon sekkus asjasse alles mitu kuud hiljem, 1992. aasta märtsis.

| (144) | Komisjon toob esile, et kolmandate isikute arvamus on peamiselt kriitiline CELFi tegevuse mitmekesistamise suhtes. (44) Ettevõttele heidetakse ette, et ta on talle soodsaid allahindlusi võimaldavate kirjastajate osalusel hakanud aja jooksul tegutsema teistes turuosades kui väikeste tellimuste turul, mille jaoks ta algselt asutati. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon toob esile, et kolmandate isikute arvamus on peamiselt kriitiline CELFi tegevuse mitmekesistamise suhtes. (44) Ettevõttele heidetakse ette, et ta on talle soodsaid allahindlusi võimaldavate kirjastajate osalusel hakanud aja jooksul tegutsema teistes turuosades kui väikeste tellimuste turul, mille jaoks ta algselt asutati.

| (145) | CELFi asutamise ajal koostatud dokumentidest ilmneb, et algselt teenindas CELF tõepoolest ainult raamatukauplusi. Alles hiljem, 1990. aastate jooksul, hakkas ta tegelema ka teistsuguse klientuuriga. Samas ei näita mitte miski, et CELFi tegevuse mitmekesistamist oleks finantseeritud vaidlustatud toetuste abil, pigem on olukord vastupidine, sest nimetatud toetuste eesmärgiks oli üksnes väikeste tellimuste töötlemisest tulenevate lisakulude kompenseerimine, nii nagu seda on näidatud põhjenduses 198 ja sellele järgnevates põhjendustes. |
| --- | --- |

(145)

CELFi asutamise ajal koostatud dokumentidest ilmneb, et algselt teenindas CELF tõepoolest ainult raamatukauplusi. Alles hiljem, 1990. aastate jooksul, hakkas ta tegelema ka teistsuguse klientuuriga. Samas ei näita mitte miski, et CELFi tegevuse mitmekesistamist oleks finantseeritud vaidlustatud toetuste abil, pigem on olukord vastupidine, sest nimetatud toetuste eesmärgiks oli üksnes väikeste tellimuste töötlemisest tulenevate lisakulude kompenseerimine, nii nagu seda on näidatud põhjenduses 198 ja sellele järgnevates põhjendustes.

| (146) | Osa kolmandatest isikutest, kes kvalifitseeruvad hulgieksportijatena, toovad esile, et abimeetmed olid nõudmiste rahuldamiseks mittevajalikud, kuid nad ei esita oma väidete toetuseks asjakohaseid tõestusmaterjale. |
| --- | --- |

(146)

Osa kolmandatest isikutest, kes kvalifitseeruvad hulgieksportijatena, toovad esile, et abimeetmed olid nõudmiste rahuldamiseks mittevajalikud, kuid nad ei esita oma väidete toetuseks asjakohaseid tõestusmaterjale.

| (147) | Lõpuks väitsid mõningad kolmandad isikud, et CELF kasutas eeliseid, mis tulenesid privilegeeritud suhetest teatavate riigiasutustega, nagu näiteks “France édition”. Nii kritiseeris Hexalivre “France édition'i” suhtumist ja väitis, et see kirjastus suhtus CELFi privilegeeritult, võimaldades ettevõttel kasutada oma stendi rahvusvahelistel raamatulaatadel ja keeldudes samal ajal sama lubama Hexalivre'i jaoks. |
| --- | --- |

(147)

Lõpuks väitsid mõningad kolmandad isikud, et CELF kasutas eeliseid, mis tulenesid privilegeeritud suhetest teatavate riigiasutustega, nagu näiteks “France édition”. Nii kritiseeris Hexalivre “France édition'i” suhtumist ja väitis, et see kirjastus suhtus CELFi privilegeeritult, võimaldades ettevõttel kasutada oma stendi rahvusvahelistel raamatulaatadel ja keeldudes samal ajal sama lubama Hexalivre'i jaoks.

| (148) | Komisjon võis Prantsuse ametiasutuste esitatud dokumentide põhjal veenduda, et CELF, kes on “France édition'i” liige, tasus nii “France édition'i” stendiruumi rentimise eest kui ka “France édition'ilt” tellitud kataloogide eest. Prantsuse ametiasutused näitasid, et nimetatud suhted ei olnud mitte mingisugusel moel seotud riigiasutustega. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon võis Prantsuse ametiasutuste esitatud dokumentide põhjal veenduda, et CELF, kes on “France édition'i” liige, tasus nii “France édition'i” stendiruumi rentimise eest kui ka “France édition'ilt” tellitud kataloogide eest. Prantsuse ametiasutused näitasid, et nimetatud suhted ei olnud mitte mingisugusel moel seotud riigiasutustega.

| (149) | Ühtlasi ei käsitleta neid asjaolusid menetluse algotsuses 30. juulist 1996, kuivõrd need ei ole seotud “väikeste tellimuste” problemaatikaga. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust. |
| --- | --- |

(149)

Ühtlasi ei käsitleta neid asjaolusid menetluse algotsuses 30. juulist 1996, kuivõrd need ei ole seotud “väikeste tellimuste” problemaatikaga. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust.

| (150) | Prantsuse ametiasutustele heidetakse samuti ette CELFi soosimist avalike teenuste osutamise ettekäändel. Need väited on eeskätt seotud Välisministeeriumi hallatava “Nouveautés” programmi rakendamise käigus antud toetustega ning tellimustega, mis edastati Välisministeeriumi ja Koostööministeeriumiga seotud ühingute, nagu Prantsuse mõtte levitamise ühingu (Association pour la diffusion de la pensée française, ADPF) ning Aafrikas ja Madagaskaril hariduse ja kultuuri levitamise ühingu (Association pour le développement de l'enseignement et de la culture en Afrique et à Madagascar, AUDECAM) poolt. |
| --- | --- |

(150)

Prantsuse ametiasutustele heidetakse samuti ette CELFi soosimist avalike teenuste osutamise ettekäändel. Need väited on eeskätt seotud Välisministeeriumi hallatava “Nouveautés” programmi rakendamise käigus antud toetustega ning tellimustega, mis edastati Välisministeeriumi ja Koostööministeeriumiga seotud ühingute, nagu Prantsuse mõtte levitamise ühingu (Association pour la diffusion de la pensée française, ADPF) ning Aafrikas ja Madagaskaril hariduse ja kultuuri levitamise ühingu (Association pour le développement de l'enseignement et de la culture en Afrique et à Madagascar, AUDECAM) poolt.

| (151) | Neid asjaolusid ei käsitleta menetluse algotsuses 30. juulist 1996, kuivõrd need ei ole seotud “väikeste tellimuste” problemaatikaga. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust. |
| --- | --- |

(151)

Neid asjaolusid ei käsitleta menetluse algotsuses 30. juulist 1996, kuivõrd need ei ole seotud “väikeste tellimuste” problemaatikaga. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust.

| (152) | Lõpuks vaidlustab SIDE ka “abimeetmete kompleksi, millest ei lõiganud kasu mitte üksnes CELF, vaid ka mitmed teised asutused, mis ühendavad, nagu CELFgi, hägustunud suhete läbi kirjastusi ja ametivõime”, samuti riigiorganite rakendatavat kultuuripoliitikat üldiselt. |
| --- | --- |

(152)

Lõpuks vaidlustab SIDE ka “abimeetmete kompleksi, millest ei lõiganud kasu mitte üksnes CELF, vaid ka mitmed teised asutused, mis ühendavad, nagu CELFgi, hägustunud suhete läbi kirjastusi ja ametivõime”, samuti riigiorganite rakendatavat kultuuripoliitikat üldiselt.

| (153) | Oma väidete toetuseks esitab SIDE eeskätt ettekande kontrollikojale, mis pärineb 1996. aasta novembrist. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et see dokument sisaldab eelkõige üldist kriitikat kultuurivaldkonna toetuste andmise põhimõtete kohta Prantsusmaal. Selles ei leidu ühtki elementi, mis oleks seotud CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks antud abiga. CELFi on küll mainitud, kuid üksnes seoses programmiga “Programme page à page” ning programmiga “Programme plus”, seega seoses programmidega, mida kohus oma otsuses 18. septembrist 1995 loeb õiguspäraseks. (45) |
| --- | --- |

(153)

Oma väidete toetuseks esitab SIDE eeskätt ettekande kontrollikojale, mis pärineb 1996. aasta novembrist. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et see dokument sisaldab eelkõige üldist kriitikat kultuurivaldkonna toetuste andmise põhimõtete kohta Prantsusmaal. Selles ei leidu ühtki elementi, mis oleks seotud CELFile väikeste tellimuste töötlemiseks antud abiga. CELFi on küll mainitud, kuid üksnes seoses programmiga “Programme page à page” ning programmiga “Programme plus”, seega seoses programmidega, mida kohus oma otsuses 18. septembrist 1995 loeb õiguspäraseks. (45)

| (154) | Arvesse võttes neid asjaolusid leiab komisjon, et kontrollikojale esitatud aruande järeldused ei võimalda anda hinnangut antud menetluse raames. Ühtlasi ei ole SIDE poolt esitatud üldist kriitikat Prantsusmaa poliitika kohta kultuuri toetuseks antava abi osas käsitletud “Väikeste tellimuste programmi” menetluse algotsuses 30. juulist 1996. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust. |
| --- | --- |

(154)

Arvesse võttes neid asjaolusid leiab komisjon, et kontrollikojale esitatud aruande järeldused ei võimalda anda hinnangut antud menetluse raames. Ühtlasi ei ole SIDE poolt esitatud üldist kriitikat Prantsusmaa poliitika kohta kultuuri toetuseks antava abi osas käsitletud “Väikeste tellimuste programmi” menetluse algotsuses 30. juulist 1996. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust.

b)   Vastus SIDE esitatud täiendavatele väidetele

| (155) | Abivahendeid käsitleva menetluse esimese faasi jooksul tõstatas SIDE mõningaid konkreetseid küsimusi, mis on seotud CELFi rekapitaliseerimisega ning eelistega, mida CELF väidetavalt kasutas tänu “avalike programmide haldamisele”. SIDE vaidlustab samuti terve rea konkreetseid eeliseid, mis on seotud CELFi väidetavate privilegeeritud suhetega riigiorganitega. |
| --- | --- |

(155)

Abivahendeid käsitleva menetluse esimese faasi jooksul tõstatas SIDE mõningaid konkreetseid küsimusi, mis on seotud CELFi rekapitaliseerimisega ning eelistega, mida CELF väidetavalt kasutas tänu “avalike programmide haldamisele”. SIDE vaidlustab samuti terve rea konkreetseid eeliseid, mis on seotud CELFi väidetavate privilegeeritud suhetega riigiorganitega.

| (156) | On asjakohane märkida, et CELFi kapital viidi 1980. aastal 80 500 FRFlt 1 280 500 FRFle. Seda toimingut finantseeriti ühelt poolt ADEFi poolt 50 % ulatuses ning teiselt poolt CELFi (eraõiguslike) aktsionäride poolt 50 % ulatuses. |
| --- | --- |

(156)

On asjakohane märkida, et CELFi kapital viidi 1980. aastal 80 500 FRFlt 1 280 500 FRFle. Seda toimingut finantseeriti ühelt poolt ADEFi poolt 50 % ulatuses ning teiselt poolt CELFi (eraõiguslike) aktsionäride poolt 50 % ulatuses.

| (157) | Teatavat arvu kirjastusi koondava ADEFi tegevuse eesmärgiks oli stimuleerida prantsuskeelsete raamatute pakkumist välismaal ning toetada kirjastuste või eksportijate tehtud investeeringuid. Ühing sai Kultuuriministeeriumi kaudu eraldatud avalikku toetust. |
| --- | --- |

(157)

Teatavat arvu kirjastusi koondava ADEFi tegevuse eesmärgiks oli stimuleerida prantsuskeelsete raamatute pakkumist välismaal ning toetada kirjastuste või eksportijate tehtud investeeringuid. Ühing sai Kultuuriministeeriumi kaudu eraldatud avalikku toetust.

| (158) | Olles analüüsinud Prantsuse ametiasutuste poolt talle esitatud dokumente, jõudis komisjon järeldusele, et vaidlustatud kapitali suurendamine ei kujutanud endast riigiabi, vaid tegemist oli lihtsalt osaluse võtmisega. Ei ole ju ei vaidlustatud ega saagi vaidlustada asjaolu, et ettevõtte loomisel tema praegusel kujul osalesid erainvestorid. Kultuuriministeerium ei sekkunud CELFi kapitali ning ADEF, mis oli küll osaliselt riigi poolt finantseeritav ühing, käitus nagu erainvestor turumajanduse tingimustes. ADEFi osalemine CELFi kapitalis vastab täiel määral komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 rakendamise kohta avaliku osaluse võtmise kohta (46) punkti 3.2 kolmandale lõigule. Seetõttu ei sisalda see protsess riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(158)

Olles analüüsinud Prantsuse ametiasutuste poolt talle esitatud dokumente, jõudis komisjon järeldusele, et vaidlustatud kapitali suurendamine ei kujutanud endast riigiabi, vaid tegemist oli lihtsalt osaluse võtmisega. Ei ole ju ei vaidlustatud ega saagi vaidlustada asjaolu, et ettevõtte loomisel tema praegusel kujul osalesid erainvestorid. Kultuuriministeerium ei sekkunud CELFi kapitali ning ADEF, mis oli küll osaliselt riigi poolt finantseeritav ühing, käitus nagu erainvestor turumajanduse tingimustes. ADEFi osalemine CELFi kapitalis vastab täiel määral komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 rakendamise kohta avaliku osaluse võtmise kohta (46) punkti 3.2 kolmandale lõigule. Seetõttu ei sisalda see protsess riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (159) | Lisaks sellele toimus nimetatud rekapitaliseerimine enam kui kümme aastat enne 20. märtsi 1992, kui SIDE saatis komisjonile oma esimese kirja, mille põhjal komisjon oma kirjaga 2. aprillist 1992 küsis informatsiooni Prantsuse ametiasutustelt. Seetõttu, ja vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 EÜ asutamislepingu artikli 93 rakendamise kohta (47) artiklile 15 ei saaks komisjon antud tingimustel anda korraldust kapitali suurendamise tühistamise kohta isegi mitte juhul, kui tegemist oleks olnud riigiabiga. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks sellele toimus nimetatud rekapitaliseerimine enam kui kümme aastat enne 20. märtsi 1992, kui SIDE saatis komisjonile oma esimese kirja, mille põhjal komisjon oma kirjaga 2. aprillist 1992 küsis informatsiooni Prantsuse ametiasutustelt. Seetõttu, ja vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 EÜ asutamislepingu artikli 93 rakendamise kohta (47) artiklile 15 ei saaks komisjon antud tingimustel anda korraldust kapitali suurendamise tühistamise kohta isegi mitte juhul, kui tegemist oleks olnud riigiabiga.

| (160) | SIDE vaidlustab samuti abi, mida CELFile väidetavalt osutati 1993. aastal ADEFi aktsiate loovutamise teel SNEle, kes on CELFi liige. |
| --- | --- |

(160)

SIDE vaidlustab samuti abi, mida CELFile väidetavalt osutati 1993. aastal ADEFi aktsiate loovutamise teel SNEle, kes on CELFi liige.

| (161) | Oma märkustes 5. detsembrist 2003 juhib SIDE komisjoni tähelepanu sellele, et komisjon peaks nende dokumentide põhjal, mis SIDE esitas 4. juulil 2001 toimunud kohtumise käigus, avaldama arvamust abi suhtes, mida CELFile väidetavalt anti ADEFi likvideerimisel 1993. aasta juunis. |
| --- | --- |

(161)

Oma märkustes 5. detsembrist 2003 juhib SIDE komisjoni tähelepanu sellele, et komisjon peaks nende dokumentide põhjal, mis SIDE esitas 4. juulil 2001 toimunud kohtumise käigus, avaldama arvamust abi suhtes, mida CELFile väidetavalt anti ADEFi likvideerimisel 1993. aasta juunis.

| (162) | Komisjon toob välja asjaolu, et seda punkti ei olnud mainitud menetluse algotsuses 30. juulist 1996. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon toob välja asjaolu, et seda punkti ei olnud mainitud menetluse algotsuses 30. juulist 1996. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust.

| (163) | SIDE selgitab, et CELF suutis turul püsima jääda ja samaaegselt pakkuda endisi allahindlusi oma klientuurile ka pärast “Väikeste tellimuste programmi” lõpetamist seetõttu, et ta saab jätkuvalt mitmeid avalikke toetusi mitmete väidetavalt järjest suuremas ulatuses rahastatavate programmide kaudu, sealhulgas näiteks programmi “A l'Est de l'Europe” kaudu, mis jätkab programmiga “Page à page” alustatud tegevust, või ka programmi “Programme plus” kaudu. |
| --- | --- |

(163)

SIDE selgitab, et CELF suutis turul püsima jääda ja samaaegselt pakkuda endisi allahindlusi oma klientuurile ka pärast “Väikeste tellimuste programmi” lõpetamist seetõttu, et ta saab jätkuvalt mitmeid avalikke toetusi mitmete väidetavalt järjest suuremas ulatuses rahastatavate programmide kaudu, sealhulgas näiteks programmi “A l'Est de l'Europe” kaudu, mis jätkab programmiga “Page à page” alustatud tegevust, või ka programmi “Programme plus” kaudu.

| (164) | Tuleb meelde tuletada, et nimetatud programmid, mis on komisjoni otsusega 18. maist 1993 juba heaks kiidetud, tunnistati samuti õiguspärasteks kohtu otsusega 18. septembrist 1995. (48) |
| --- | --- |

(164)

Tuleb meelde tuletada, et nimetatud programmid, mis on komisjoni otsusega 18. maist 1993 juba heaks kiidetud, tunnistati samuti õiguspärasteks kohtu otsusega 18. septembrist 1995. (48)

| (165) | Sellest järeldub, et nimetatud aspektid ei ole kajastatud menetluse algotsuses 30. juulist 1986. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust. |
| --- | --- |

(165)

Sellest järeldub, et nimetatud aspektid ei ole kajastatud menetluse algotsuses 30. juulist 1986. Seetõttu ei avalda komisjon käesoleva menetluse raames selles küsimuses oma arvamust.

c)   Väikestele tellimustele osutatud abi ei olnud sellist laadi, mis oleks võinud mõjutada kaubavahetuse tingimusi ja konkurentsi ühenduses sellises ulatuses, mis võiks kahjustada ühiseid huve.

i)   Mehhanism, mis oli suunatud antud erialal hüljatud tegevuse toetuseks

| (166) | “Väikeste tellimuste programm” käivitati Kultuuriministeeriumi poolt 1980. aastal, ajal, mil vastavas valdkonnas tegutsenud ettevõtted (Groupe Hachette ja Les Messageries du livre) olid otsustanud lahkuda ekspordi vahendamise turult. Vaidlustatud mehhanism moodustati selleks, et julgustada ettevõtteid sellele turule tulema, selleks et kõik prantsuskeelsete raamatute tellimused, mis pärinevad prantsuse keelt mittekõnelevatest piirkondadest, saaksid rahuldatud. |
| --- | --- |

(166)

“Väikeste tellimuste programm” käivitati Kultuuriministeeriumi poolt 1980. aastal, ajal, mil vastavas valdkonnas tegutsenud ettevõtted (Groupe Hachette ja Les Messageries du livre) olid otsustanud lahkuda ekspordi vahendamise turult. Vaidlustatud mehhanism moodustati selleks, et julgustada ettevõtteid sellele turule tulema, selleks et kõik prantsuskeelsete raamatute tellimused, mis pärinevad prantsuse keelt mittekõnelevatest piirkondadest, saaksid rahuldatud.

| (167) | Komisjon märgib kõigepealt, samuti nagu mõningad menetluse käigus oma arvamuse avaldanud kolmandad isikud, et “Väikeste tellimuste programm”, mis tegelikult käivitati samaaegselt CELFi asutamisega tema praegusel kujul, oli antud erialal tegutsejate jaoks tuttav ning et vähemalt alguses ka nende poolt hästi vastu võetud, vähemalt ei vaidlustanud seda programmi alguses keegi, (49) ehkki keegi teine seda programmi ka ei kasutanud. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon märgib kõigepealt, samuti nagu mõningad menetluse käigus oma arvamuse avaldanud kolmandad isikud, et “Väikeste tellimuste programm”, mis tegelikult käivitati samaaegselt CELFi asutamisega tema praegusel kujul, oli antud erialal tegutsejate jaoks tuttav ning et vähemalt alguses ka nende poolt hästi vastu võetud, vähemalt ei vaidlustanud seda programmi alguses keegi, (49) ehkki keegi teine seda programmi ka ei kasutanud.

| (168) | SIDE väidab omalt poolt, et “Väikeste tellimuste programm” oli reserveeritud ainult CELFi jaoks. SIDE väitel kinnitas seda asjaolu see, et ministeerium lükkas 1991. aastal tema taotluse tagasi. Samal ajal ei vaidlusta SIDE asjaolu, et tema abitaotluse tagasilükkamine oli põhjendatud tema keeldumisega allutada ettevõte läbipaistvusnõuetele, mis oli nimetatud abi saamise eelduseks. |
| --- | --- |

(168)

SIDE väidab omalt poolt, et “Väikeste tellimuste programm” oli reserveeritud ainult CELFi jaoks. SIDE väitel kinnitas seda asjaolu see, et ministeerium lükkas 1991. aastal tema taotluse tagasi. Samal ajal ei vaidlusta SIDE asjaolu, et tema abitaotluse tagasilükkamine oli põhjendatud tema keeldumisega allutada ettevõte läbipaistvusnõuetele, mis oli nimetatud abi saamise eelduseks.

| (169) | Lisaks sellele, 1996. aastal, pärast komisjoni 18. mai 1993 otsuse tühistamist, tuletas Kultuurministeerium SIDEle meelde, et väikeste tellimuste töötlemise abikava ei olnud põhimõtteliselt reserveeritud CELFile. Ministeerium pakkus oma kirjas 3. septembrist 1996 SIDEle välja võimaluse läbirääkimisteks, et selgitada välja, kas ettevõte on nõutavate läbipaistvustingimuste rakendamisel võimeline pakkuma samasugust teenust kui CELF. |
| --- | --- |

(169)

Lisaks sellele, 1996. aastal, pärast komisjoni 18. mai 1993 otsuse tühistamist, tuletas Kultuurministeerium SIDEle meelde, et väikeste tellimuste töötlemise abikava ei olnud põhimõtteliselt reserveeritud CELFile. Ministeerium pakkus oma kirjas 3. septembrist 1996 SIDEle välja võimaluse läbirääkimisteks, et selgitada välja, kas ettevõte on nõutavate läbipaistvustingimuste rakendamisel võimeline pakkuma samasugust teenust kui CELF.

| (170) | 26. septembril 1996 toimunud nõupidamise käigus lükkasid SIDE juhid neile tehtud ettepaneku tagasi. Nad teatasid Kultuuriministeeriumile, et nad ei soovi osaleda programmis, mille vastavuse ühenduse õigusaktidele võib komisjon kahtluse alla panna. |
| --- | --- |

(170)

26. septembril 1996 toimunud nõupidamise käigus lükkasid SIDE juhid neile tehtud ettepaneku tagasi. Nad teatasid Kultuuriministeeriumile, et nad ei soovi osaleda programmis, mille vastavuse ühenduse õigusaktidele võib komisjon kahtluse alla panna.

| (171) | Oma väidete toetuseks koostas SIDE aruande Riiklikule Poliitteaduste Instituudile, milles kritiseeritakse põhiliselt Prantsuse ametiasutuste otsust mitte anda toetusi otseselt raamatukauplustele. Selles küsimuses meenutab komisjon, et riigiorganitel on õigus vabalt valida toetuste eraldamise viis, mis tundub neile kõige paremini sobivat püstitatud eesmärkide täitmiseks, eeldusel et järgitakse ühenduse õigusakte. Igal juhul konstateerib komisjon, et nimetatud dokument ei ole asjassepuutuv, ja märgib samuti, et ka selle dokumendi koostajad ise on oma hinnangu suhtes kriitilisel seisukohal. (50) |
| --- | --- |

(171)

Oma väidete toetuseks koostas SIDE aruande Riiklikule Poliitteaduste Instituudile, milles kritiseeritakse põhiliselt Prantsuse ametiasutuste otsust mitte anda toetusi otseselt raamatukauplustele. Selles küsimuses meenutab komisjon, et riigiorganitel on õigus vabalt valida toetuste eraldamise viis, mis tundub neile kõige paremini sobivat püstitatud eesmärkide täitmiseks, eeldusel et järgitakse ühenduse õigusakte. Igal juhul konstateerib komisjon, et nimetatud dokument ei ole asjassepuutuv, ja märgib samuti, et ka selle dokumendi koostajad ise on oma hinnangu suhtes kriitilisel seisukohal. (50)

| (172) | Lõpuks väidab SIDE, et abimeetmete rakendamiseks ei olnud vajadust. Selles küsimuses märgib komisjon, et abi saajal oli kohustus töödelda kõiki arveid, mille maht oli alla 500 FRF. Sellega tagati, et prantsuskeelsed raamatud võiksid jõuda kõikidesse raamatukauplustesse, sealhulgas ka nendesse, mis asuvad kaugetes riikides, ja seda isegi eeldusel, et need kauplused võivad vajada vaid mõnda üksikut raamatut, mis pealegi võivad olla kirjastatud erinevate kirjastuste poolt. Sellist garantiid SIDE ei pakkunud, lisaks sellele, nagu juba varem märgitud, ei tegelnud SIDE varustamisega kõikides riikides. |
| --- | --- |

(172)

Lõpuks väidab SIDE, et abimeetmete rakendamiseks ei olnud vajadust. Selles küsimuses märgib komisjon, et abi saajal oli kohustus töödelda kõiki arveid, mille maht oli alla 500 FRF. Sellega tagati, et prantsuskeelsed raamatud võiksid jõuda kõikidesse raamatukauplustesse, sealhulgas ka nendesse, mis asuvad kaugetes riikides, ja seda isegi eeldusel, et need kauplused võivad vajada vaid mõnda üksikut raamatut, mis pealegi võivad olla kirjastatud erinevate kirjastuste poolt. Sellist garantiid SIDE ei pakkunud, lisaks sellele, nagu juba varem märgitud, ei tegelnud SIDE varustamisega kõikides riikides.

| (173) | Eelneva põhjal võis komisjon veenduda, et “Väikeste tellimuste programmis” võisid põhimõtteliselt osaleda kõik ettevõtted, kes oleksid soovinud selles osalemist taotleda, eeldusel, et need ettevõtted nõustuvad abimeetmete eraldamiseks nõutavate tingimustega. Komisjon toob samuti välja asjaolu, et SIDE on alates 1996. aastast selgelt näidanud, et ta ei soovi selles programmis osaleda. Sellises olukorras leiab komisjon, et vaidlustatud abimeetmed ei olnud diskrimineerivad ning et nad olid Prantsuse ametiasutuste püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(173)

Eelneva põhjal võis komisjon veenduda, et “Väikeste tellimuste programmis” võisid põhimõtteliselt osaleda kõik ettevõtted, kes oleksid soovinud selles osalemist taotleda, eeldusel, et need ettevõtted nõustuvad abimeetmete eraldamiseks nõutavate tingimustega. Komisjon toob samuti välja asjaolu, et SIDE on alates 1996. aastast selgelt näidanud, et ta ei soovi selles programmis osaleda. Sellises olukorras leiab komisjon, et vaidlustatud abimeetmed ei olnud diskrimineerivad ning et nad olid Prantsuse ametiasutuste püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud.

| (174) | Komisjon on kindlal seisukohal, et isegi juhul, kui kõnealust abi võiks kuni 1996. aastani vaadelda kui üksnes CELFile reserveeritut, on Prantsuse ametiasutustel õigus otsustada, millised on püstitatud eesmärkide optimaalseks saavutamiseks kõige kohasemad ja efektiivsemad vahendid, eeldusel, et abi andmine ei lähe kaugemale sellest, mis on nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik, nagu alljärgnevalt selgitatakse. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon on kindlal seisukohal, et isegi juhul, kui kõnealust abi võiks kuni 1996. aastani vaadelda kui üksnes CELFile reserveeritut, on Prantsuse ametiasutustel õigus otsustada, millised on püstitatud eesmärkide optimaalseks saavutamiseks kõige kohasemad ja efektiivsemad vahendid, eeldusel, et abi andmine ei lähe kaugemale sellest, mis on nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik, nagu alljärgnevalt selgitatakse.

ii)   Komisjonipoolne kontroll Prantsuse ametiasutuste ja kaebuse esitaja poolt esitatud arvandmete osas

| (175) | CELF ja SIDE tegelevad oma ekspordi vahendustegevuse raames raamatute levitamisega prantsuse keelt mittekõnelevatesse piirkondadesse. Prantsuskeelsetes riikides, nagu Belgia, Kanada ja Šveits, on kohalik turg kaetud suurte kirjastuste poolt tänu nende filiaalidele või esindajatele. |
| --- | --- |

(175)

CELF ja SIDE tegelevad oma ekspordi vahendustegevuse raames raamatute levitamisega prantsuse keelt mittekõnelevatesse piirkondadesse. Prantsuskeelsetes riikides, nagu Belgia, Kanada ja Šveits, on kohalik turg kaetud suurte kirjastuste poolt tänu nende filiaalidele või esindajatele.

| (176) | Ekspordi vahendamisel on seega väga väike osa nendel turgudel, mis on prantsuskeelsete raamatute peamiseks adressaadiks, see tähendab nendes kolmes ülalmainitud riigis. |
| --- | --- |

(176)

Ekspordi vahendamisel on seega väga väike osa nendel turgudel, mis on prantsuskeelsete raamatute peamiseks adressaadiks, see tähendab nendes kolmes ülalmainitud riigis.

| (177) | On teada, et CELF loodi seitsmekümnendate aastate lõpus selleks, et leevendada madalseisu turul, kust olid taandunud selles valdkonnas tegutsenud ettevõtted, tuues põhjuseks selle väikese tulususe, ning et vaidlusaluse abi eesmärgiks oli toetada vahendustegevuse turuosa, mis oli ilmselgelt mittetulus. |
| --- | --- |

(177)

On teada, et CELF loodi seitsmekümnendate aastate lõpus selleks, et leevendada madalseisu turul, kust olid taandunud selles valdkonnas tegutsenud ettevõtted, tuues põhjuseks selle väikese tulususe, ning et vaidlusaluse abi eesmärgiks oli toetada vahendustegevuse turuosa, mis oli ilmselgelt mittetulus.

| (178) | Oma otsuses 1999/133/EÜ määratles komisjon turu, millel vaidlusaluse abi mõju uuriti, kui “üldise” prantsuskeelsete raamatute ekspordituru. Kohus, arvestades siinkohal SIDE esitatud väiteid, ei nõustunud selle analüüsiga ja leidis, et komisjon oli teinud ilmse hinnanguvea selles osas, et prantsuskeelsete raamatute eksporditurg ja prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turg ei ole kaks teineteist asendavat turgu, vaid kaks eraldi seisvat turgu, millest teine on esimese alamturg. |
| --- | --- |

(178)

Oma otsuses 1999/133/EÜ määratles komisjon turu, millel vaidlusaluse abi mõju uuriti, kui “üldise” prantsuskeelsete raamatute ekspordituru. Kohus, arvestades siinkohal SIDE esitatud väiteid, ei nõustunud selle analüüsiga ja leidis, et komisjon oli teinud ilmse hinnanguvea selles osas, et prantsuskeelsete raamatute eksporditurg ja prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turg ei ole kaks teineteist asendavat turgu, vaid kaks eraldi seisvat turgu, millest teine on esimese alamturg.

| (179) | Vaidlustamata kohtu hinnangut, märgib komisjon, et asjaolude uurimise käigus nii SIDE (51) kui Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud dokumentidest ilmneb, et prantsuskeelsete raamatute välismaale levitamise mehhanismid on väga mitmekesised, (52) üksteist täiendavad ja mõnikord ka vastastikku asendavad, ning et ekspordi vahendamine on üks paljudest olemasolevatest süsteemidest. |
| --- | --- |

(179)

Vaidlustamata kohtu hinnangut, märgib komisjon, et asjaolude uurimise käigus nii SIDE (51) kui Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud dokumentidest ilmneb, et prantsuskeelsete raamatute välismaale levitamise mehhanismid on väga mitmekesised, (52) üksteist täiendavad ja mõnikord ka vastastikku asendavad, ning et ekspordi vahendamine on üks paljudest olemasolevatest süsteemidest.

| (180) | Komisjon toob välja, et SIDE ja Prantsuse ametiasutused tunduvad olevat samal meelel selles osas, et alati ei ole lihtne määratleda erinevate turgude täpseid piirjooni raamatute levitamise konkreetses sektoris. |
| --- | --- |

(180)

Komisjon toob välja, et SIDE ja Prantsuse ametiasutused tunduvad olevat samal meelel selles osas, et alati ei ole lihtne määratleda erinevate turgude täpseid piirjooni raamatute levitamise konkreetses sektoris.

| (181) | SIDE näitab oma viimastes märkustes, et kõnealusel riiklikul turul tegutsevad üldised vahendajad, nagu tema ise ja CELF. Teised osalejad, keda SIDE määratleb kord vahendajatena, kord eksportijatest raamatukauplustena, (53) tegelevad samas väikeses ulatuses ka otse lõpptarbijatele müügiga ning on äärmiselt väikeses ulatuses konkureerivad kahe üldise vahendajaga. |
| --- | --- |

(181)

SIDE näitab oma viimastes märkustes, et kõnealusel riiklikul turul tegutsevad üldised vahendajad, nagu tema ise ja CELF. Teised osalejad, keda SIDE määratleb kord vahendajatena, kord eksportijatest raamatukauplustena, (53) tegelevad samas väikeses ulatuses ka otse lõpptarbijatele müügiga ning on äärmiselt väikeses ulatuses konkureerivad kahe üldise vahendajaga.

| (182) | Prantsuse ametiasutused nõustuvad osaliselt SIDE analüüsiga, täpsustades samas, et eksportijatest raamatukauplused, millele kaebuse esitaja viitab, on tegelikult spetsialiseerunud vahendajad. Ametiasutused lisavad potentsiaalsete konkurentide nimistusse veel teatava arvu raamatukauplusi, mis teenindavad, kas või erandkorras, välismaa raamatukaupluste tellimusi. Prantsusmaa täpsustab, et ka internetiraamatukauplusi tuleks lugeda üldiste vahendajate konkurentideks, ning komisjon peab seda väidet asjakohaseks, kuigi täpsed arvud vastavate mahtude kohta, mis puudutavad seda uut tehnoloogiat kasutavat turuosa, ei ole veel kättesaadavad. |
| --- | --- |

(182)

Prantsuse ametiasutused nõustuvad osaliselt SIDE analüüsiga, täpsustades samas, et eksportijatest raamatukauplused, millele kaebuse esitaja viitab, on tegelikult spetsialiseerunud vahendajad. Ametiasutused lisavad potentsiaalsete konkurentide nimistusse veel teatava arvu raamatukauplusi, mis teenindavad, kas või erandkorras, välismaa raamatukaupluste tellimusi. Prantsusmaa täpsustab, et ka internetiraamatukauplusi tuleks lugeda üldiste vahendajate konkurentideks, ning komisjon peab seda väidet asjakohaseks, kuigi täpsed arvud vastavate mahtude kohta, mis puudutavad seda uut tehnoloogiat kasutavat turuosa, ei ole veel kättesaadavad.

| (183) | Tuleb märkida, et SIDE edastas komisjonile mõningaid arvandmeid, mille eesmärgiks on illustreerida CELFi hõivatud “domineerivat positsiooni” (54) kõnealusel alamturul. |
| --- | --- |

(183)

Tuleb märkida, et SIDE edastas komisjonile mõningaid arvandmeid, mille eesmärgiks on illustreerida CELFi hõivatud “domineerivat positsiooni” (54) kõnealusel alamturul.

| (184) | Nagu põhjenduses 29 on juba mainitud, ei avalda komisjon arvamust SIDE kaebuse osas, mis on seotud asutamislepingu artiklitega 81 ja 82, sest need küsimused kuuluvad eraldi vaatluse alla. Selles küsimuses on kohane täpsustada, et komisjon saatis 7. augustil 2003 SIDEle kirja, milles ta teatab komisjoni kavatsusest see kaebus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(184)

Nagu põhjenduses 29 on juba mainitud, ei avalda komisjon arvamust SIDE kaebuse osas, mis on seotud asutamislepingu artiklitega 81 ja 82, sest need küsimused kuuluvad eraldi vaatluse alla. Selles küsimuses on kohane täpsustada, et komisjon saatis 7. augustil 2003 SIDEle kirja, milles ta teatab komisjoni kavatsusest see kaebus tagasi lükata.

| (185) | Samas meenutab komisjon, taandumata vastuvõetud seisukohast, et see küsimus võetakse uuesti üles menetluse teises osas, et CELF, erinevate elukutsete esindajaid ühendav ühing, loodi, nagu seda ei vaidlusta ka kolmandate poolte arvamused, selleks, et leevendada madalseisu turul, kust antud valdkonnas tegutsenud ettevõtted olid taandunud. Seega ei ole ka üllatav, et selle konkreetse ettevõtte hõlmatav turuosa oli väga suur. |
| --- | --- |

(185)

Samas meenutab komisjon, taandumata vastuvõetud seisukohast, et see küsimus võetakse uuesti üles menetluse teises osas, et CELF, erinevate elukutsete esindajaid ühendav ühing, loodi, nagu seda ei vaidlusta ka kolmandate poolte arvamused, selleks, et leevendada madalseisu turul, kust antud valdkonnas tegutsenud ettevõtted olid taandunud. Seega ei ole ka üllatav, et selle konkreetse ettevõtte hõlmatav turuosa oli väga suur.

| (186) | Komisjon on seisukohal, et CELFi positsioon kõnealusel turul ei ole siiski otseselt seotud abi andmisega. Komisoni eesmärgiks on üksnes kontrollida, kas abi ekspordi vahendusturule on kooskõlas asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d sätetega. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon on seisukohal, et CELFi positsioon kõnealusel turul ei ole siiski otseselt seotud abi andmisega. Komisoni eesmärgiks on üksnes kontrollida, kas abi ekspordi vahendusturule on kooskõlas asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d sätetega.

| (187) | Raamatute ekspordi vahendamine on seotud väikese mahuga tellimustega. Antud turult olid seitsmekümnendate aastate lõpus taandunud traditsioonilised kirjastused ja levitajad, sest see turg ei olnud piisavalt tulus. Seega on selge, et ekspordi vahendamine on igal juhul seotud väikeste tellimustega. |
| --- | --- |

(187)

Raamatute ekspordi vahendamine on seotud väikese mahuga tellimustega. Antud turult olid seitsmekümnendate aastate lõpus taandunud traditsioonilised kirjastused ja levitajad, sest see turg ei olnud piisavalt tulus. Seega on selge, et ekspordi vahendamine on igal juhul seotud väikeste tellimustega.

| (188) | SIDE ja Prantsuse ametiasutused on ühel meelel kõnealuse tegevuse määratluse osas. Seevastu lähevad nende seisukohad lahku siis, kui tegemist on ekspordi vahendamise turu raames “väiksemate” tellimuste määratlemisega (näiteks: ühe odava raamatu tellimine ühe Aafrika raamatukaupluse poolt), mis tekitavad lisakulutusi, nii et kõnealune tegevus ei saa olla tulus. |
| --- | --- |

(188)

SIDE ja Prantsuse ametiasutused on ühel meelel kõnealuse tegevuse määratluse osas. Seevastu lähevad nende seisukohad lahku siis, kui tegemist on ekspordi vahendamise turu raames “väiksemate” tellimuste määratlemisega (näiteks: ühe odava raamatu tellimine ühe Aafrika raamatukaupluse poolt), mis tekitavad lisakulutusi, nii et kõnealune tegevus ei saa olla tulus.

| (189) | Kultuuriministeerium oli määranud toetuse aluseks olevate “väikeste tellimuste” piirmaksumuseks 500 FRF (76,22 eurot). Prantsuse ametiasutused on kogu aeg olnud seisukohal, et mõned alla 500 FRF maksumusega tellimused võivad olla tulusad, samas kui teised, mille maksumus ületab nimetatud summat, võivad seda mitte olla. Eesmärgiks oli leida majanduslikult vastuvõetav mehhanism selleks, et turul osalejad oleksid nõus töötlema tellimusi, millest vähese tulususe tõttu oli loobutud. |
| --- | --- |

(189)

Kultuuriministeerium oli määranud toetuse aluseks olevate “väikeste tellimuste” piirmaksumuseks 500 FRF (76,22 eurot). Prantsuse ametiasutused on kogu aeg olnud seisukohal, et mõned alla 500 FRF maksumusega tellimused võivad olla tulusad, samas kui teised, mille maksumus ületab nimetatud summat, võivad seda mitte olla. Eesmärgiks oli leida majanduslikult vastuvõetav mehhanism selleks, et turul osalejad oleksid nõus töötlema tellimusi, millest vähese tulususe tõttu oli loobutud.

| (190) | Komisjon palus kaebuse esitajal ja Prantsuse ametiasutustel selgitada antud tegevuse tulususe problemaatikat. Selleks palus ta neil eeskätt kirjeldada tellimuse töötlemise erinevaid etappe, et määratleda, milline on antud juhul kompenseeritavate lisakulutuste tekkimise mehhanism. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon palus kaebuse esitajal ja Prantsuse ametiasutustel selgitada antud tegevuse tulususe problemaatikat. Selleks palus ta neil eeskätt kirjeldada tellimuse töötlemise erinevaid etappe, et määratleda, milline on antud juhul kompenseeritavate lisakulutuste tekkimise mehhanism.

| (191) | Prantsuse ametiasutused ja SIDE on täiel määral ühel meelel selles osas, mis puudutab tellimuste töötlemise protsessi, nagu seda on SIDE poolt kirjeldatud III lisas, mida Prantsuse ametiasutused ei vaidlusta. |
| --- | --- |

(191)

Prantsuse ametiasutused ja SIDE on täiel määral ühel meelel selles osas, mis puudutab tellimuste töötlemise protsessi, nagu seda on SIDE poolt kirjeldatud III lisas, mida Prantsuse ametiasutused ei vaidlusta.

| (192) | Nende seisukohtade erinevused seisnevad seega peamiselt antud toimingutega seotud tulususe küsimustes. SIDE arvates on tellimused tulusad sõltumata nende iseloomust. Prantsuse ametiasutuste arvates teatavad tellimused ei ole tulusad ning see põhjendab antavat abi. |
| --- | --- |

(192)

Nende seisukohtade erinevused seisnevad seega peamiselt antud toimingutega seotud tulususe küsimustes. SIDE arvates on tellimused tulusad sõltumata nende iseloomust. Prantsuse ametiasutuste arvates teatavad tellimused ei ole tulusad ning see põhjendab antavat abi.

| (193) | Komisjon toob selles küsimuses välja mõned SIDE väited, mis kõrvuti lugedes võivad tunduda vastuolulised. Selline on olukord näiteks järgmiste väidetega: “huvipakkuvamad kliendid on ühtlasi ka need, kelle tellimuse maht on suur” ja “väikeste tellimuste töötlemine on kokkuvõttes isegi tasuvam kui suuremate tellimuste oma”. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon toob selles küsimuses välja mõned SIDE väited, mis kõrvuti lugedes võivad tunduda vastuolulised. Selline on olukord näiteks järgmiste väidetega: “huvipakkuvamad kliendid on ühtlasi ka need, kelle tellimuse maht on suur” ja “väikeste tellimuste töötlemine on kokkuvõttes isegi tasuvam kui suuremate tellimuste oma”.

| (194) | Komisjonil oli võimalus veenduda, et SIDE ja CELFi tegevus ei ole süstemaatiliselt suunatud samalaadsele klientuurile. SIDE tegevus on spetsiifilisemalt suunatud institutsioonilisele klientuurile, samas kui CELF eelistab raamatukauplustest kliente. Viimase väitega ei ole SIDE nõus. Samas ei soovinud SIDE komisjonile edastada küsitud täpsustusi oma klientuuri laadi kohta. Kaebuse esitaja teatas lihtsalt oma kirjalikes märkustes, et tema klientide arv ajavahemikul 1991 kuni 2002 oli 1308 ning et ta teenindab samasugust klientuuri kui CELF. |
| --- | --- |

(194)

Komisjonil oli võimalus veenduda, et SIDE ja CELFi tegevus ei ole süstemaatiliselt suunatud samalaadsele klientuurile. SIDE tegevus on spetsiifilisemalt suunatud institutsioonilisele klientuurile, samas kui CELF eelistab raamatukauplustest kliente. Viimase väitega ei ole SIDE nõus. Samas ei soovinud SIDE komisjonile edastada küsitud täpsustusi oma klientuuri laadi kohta. Kaebuse esitaja teatas lihtsalt oma kirjalikes märkustes, et tema klientide arv ajavahemikul 1991 kuni 2002 oli 1308 ning et ta teenindab samasugust klientuuri kui CELF.

| (195) | Selleks et kontrollida esitatud vastuolulisi märkusi, koostas komisjon SIDE ja Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud andmete põhjal järgmised võrdlustabelid 3a, 3b ja 3c:
  Tabel 3a









  (andmed on esitatud eurodes) |
| --- | --- |
| 1999 | SIDE | CELFi väikesed arved | CELF ilma väikeste arveteta | CELF kokku |
| Käive | 818 297 | 329 204 | 10 027 299 | 10 358 503 |
| Arvete arv | 2 187 | 9 688 | 13 210 | 22 898 |
| Tellimusridade arv | 27 470/27 978 | 21 978 | 263 080 | 285 058 |
| Raamatute arv | 88 163 | 26 996 | 575 593 | 602 589 |
| Klientide arv (55) | ei ole edastatud | 2 171 | 718 | 2 889 |
| Tellimusridade keskmine arv arves | 13,07 | 2,26 | 20 | 12 |
| Raamatute keskmine arv tellimuses | 3,21 | 1,22 | 2 | 2 |
| Eksemplaride keskmine arv arves | 40,84 | 2,79 | 44 | 28 |
| Ühe eksemplari keskmine hind | 9,09 | 12,19 | 17 | 17 |
| Ühe tellimusrea keskmine maksumus | 29,17 | 14,98 | 38 | 38 |
| Ühe kliendiarve keskmine maksumus | ei ole edastatud | 151,84 | 13 968 | 3 585 |

(195)

Selleks et kontrollida esitatud vastuolulisi märkusi, koostas komisjon SIDE ja Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud andmete põhjal järgmised võrdlustabelid 3a, 3b ja 3c:

Tabel 3a

(andmed on esitatud eurodes)

1999

SIDE

CELFi väikesed arved

CELF ilma väikeste arveteta

CELF kokku

Käive

818 297

329 204

10 027 299

10 358 503

Arvete arv

2 187

9 688

13 210

22 898

Tellimusridade arv

27 470/27 978

21 978

263 080

285 058

Raamatute arv

88 163

26 996

575 593

602 589

Klientide arv (55)

ei ole edastatud

2 171

718

2 889

Tellimusridade keskmine arv arves

13,07

2,26

20

12

Raamatute keskmine arv tellimuses

3,21

1,22

2

2

Eksemplaride keskmine arv arves

40,84

2,79

44

28

Ühe eksemplari keskmine hind

9,09

12,19

17

17

Ühe tellimusrea keskmine maksumus

29,17

14,98

38

38

Ühe kliendiarve keskmine maksumus

ei ole edastatud

151,84

13 968

3 585

Tabel 3b

| 2000 | SIDE | CELF väikesed arved | CELF ilma väikeste arveteta | CELF kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive | 1 021 831 | 301 604,53 | 11 151 915 | 11 480 519 |
| Arvete arv | 2 069 | 8 763 | 12 565 | 21 448 |
| Tellimusridade arv | 29 006 | 20 387 | 258 124 | 278 511 |
| Raamatute arv | 102 229 | 25 229 | 586 643 | 610 872 |
| Klientide arv | ei ole edastatud | 2 007 | 631 | 2 638 |
| Tellimusridade keskmine arv arves | 14,97 | 2,32 | 20 | 13 |
| Raamatute keskmine arv tellimuses | 3,52 | 1,24 | 2 | 2 |
| Eksemplaride keskmine arv arves | 52,75 | 2,87 | 46 | 28 |
| Ühe eksemplari keskmine hind | 9,87 | 11,95 | 19 | 19 |
| Ühe tellimusrea keskmine maksumus | 29,17 | 14,79 | 43 | 41 |
| Ühe kliendiarve keskmine maksumus | ei ole edastatud | 150,28 | 17 684 | 4 344 |

2000

SIDE

CELF väikesed arved

CELF ilma väikeste arveteta

CELF kokku

Käive

1 021 831

301 604,53

11 151 915

11 480 519

Arvete arv

2 069

8 763

12 565

21 448

Tellimusridade arv

29 006

20 387

258 124

278 511

Raamatute arv

102 229

25 229

586 643

610 872

Klientide arv

ei ole edastatud

2 007

631

2 638

Tellimusridade keskmine arv arves

14,97

2,32

20

13

Raamatute keskmine arv tellimuses

3,52

1,24

2

2

Eksemplaride keskmine arv arves

52,75

2,87

46

28

Ühe eksemplari keskmine hind

9,87

11,95

19

19

Ühe tellimusrea keskmine maksumus

29,17

14,79

43

41

Ühe kliendiarve keskmine maksumus

ei ole edastatud

150,28

17 684

4 344

Tabel 3c

| 2001 | SIDE | CELF väikesed arved | CELF ilma väikeste arveteta | CELF KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive | 905 077 | 275 068 | 12 817 252 | 13 092 330 |
| Arvete arv | 2 137 | 7 702 | 12 195 | 19 897 |
| Tellimusridade arv | 23 990 | 17 681 | 256 019 | 273 700 |
| Raamatute arv | 105 518 | 21 853 | 590 278 | 512 129 |
| Klientide arv | ei ole edastatud | 1 659 | 835 | 2 494 |
| Tellimusridade keskmine arv arves | 11,23 | 2,30 | 21 | 14 |
| Raamatute keskmine arv tellimuses | 4,27 | 1,24 | 2 | 2 |
| Eksemplaride keskmine arv arves | 47,97 | 2,84 | 48 | 31 |
| Ühe eksemplari keskmine hind | 8,66 | 12,59 | 22 | 21 |
| Ühe tellimusrea keskmine maksumus | 37,73 | 15,56 | 50 | 48 |
| Ühe kliendiarve keskmine maksumus | ei ole edastatud | 165,80 | 15 360 | 5 250 |

2001

SIDE

CELF väikesed arved

CELF ilma väikeste arveteta

CELF KOKKU

Käive

905 077

275 068

12 817 252

13 092 330

Arvete arv

2 137

7 702

12 195

19 897

Tellimusridade arv

23 990

17 681

256 019

273 700

Raamatute arv

105 518

21 853

590 278

512 129

Klientide arv

ei ole edastatud

1 659

835

2 494

Tellimusridade keskmine arv arves

11,23

2,30

21

14

Raamatute keskmine arv tellimuses

4,27

1,24

2

2

Eksemplaride keskmine arv arves

47,97

2,84

48

31

Ühe eksemplari keskmine hind

8,66

12,59

22

21

Ühe tellimusrea keskmine maksumus

37,73

15,56

50

48

Ühe kliendiarve keskmine maksumus

ei ole edastatud

165,80

15 360

5 250

| (196) | Komisjon leiab, et tabelites 3A, 3B ja 3C esitatud andmetest ilmneb, et samas kui CELF müüb väljapool neid arveid, mida ta kvalifitseerib “väikesteks tellimusteks” keskmiselt ligikaudu sama palju raamatuid ühe arve kohta kui SIDE (vastavad arvud on 1999. aastal 44 ja 41, 2000. aastal 46 ja 53 ning 2001. aastal 48 ja 48), töötleb ta lisaks sellele ka suurt hulka eriti väikesi tellimusi (mahuga keskmiselt alla kolme raamatu ja maksumusega ligikaudu 35 eurot): vastavad arvud on 1999. aastal 9 688, 2000. aastal 8 763 ja 2001. aastal 7 702. Lisaks sellele ilmneb, et üldkokkuvõttes (tulp “CELF kokku”) on raamatute arv ühe tellimuse kohta CELFi puhul selgelt väiksem kui SIDE puhul: vastavad arvud on 1999. aastal 28 ja 41, 2000. aastal 28 ja 53 ning 2001. aastal 31 ja 48. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon leiab, et tabelites 3A, 3B ja 3C esitatud andmetest ilmneb, et samas kui CELF müüb väljapool neid arveid, mida ta kvalifitseerib “väikesteks tellimusteks” keskmiselt ligikaudu sama palju raamatuid ühe arve kohta kui SIDE (vastavad arvud on 1999. aastal 44 ja 41, 2000. aastal 46 ja 53 ning 2001. aastal 48 ja 48), töötleb ta lisaks sellele ka suurt hulka eriti väikesi tellimusi (mahuga keskmiselt alla kolme raamatu ja maksumusega ligikaudu 35 eurot): vastavad arvud on 1999. aastal 9 688, 2000. aastal 8 763 ja 2001. aastal 7 702. Lisaks sellele ilmneb, et üldkokkuvõttes (tulp “CELF kokku”) on raamatute arv ühe tellimuse kohta CELFi puhul selgelt väiksem kui SIDE puhul: vastavad arvud on 1999. aastal 28 ja 41, 2000. aastal 28 ja 53 ning 2001. aastal 31 ja 48.

| (197) | Eelnevast tuleneb, et CELFi tegevust iseloomustab eeskätt väga väikeste tellimuste (keskmiselt vähem kui 3 raamatut ja maksumusega ligikaudu 35 eurot) suur arv ja see eristab seda ettevõtet selgelt SIDEst ning võib olla kõnealuse abi andmise aluseks. |
| --- | --- |

(197)

Eelnevast tuleneb, et CELFi tegevust iseloomustab eeskätt väga väikeste tellimuste (keskmiselt vähem kui 3 raamatut ja maksumusega ligikaudu 35 eurot) suur arv ja see eristab seda ettevõtet selgelt SIDEst ning võib olla kõnealuse abi andmise aluseks.

| (198) | Olles tuvastanud “väikeste tellimuste” kriteeriumi asjakohasuse abi andmise põhjendamisel, analüüsis komisjon Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud analüütilise raamatupidamise andmeid. Need raamatupidamisandmed põhjendavad CELFi lisakulutusi “väikeste tellimuste” töölõigus. Prantsuse ametiasutuste poolt komisjonile esitatud andmed puudutavad 1994. aastat, mil CELF sai Kultuuriministeeriumi vahendusel toetust 2 000 000 miljoni FRF ((304 900 euro) ulatuses. |
| --- | --- |

(198)

Olles tuvastanud “väikeste tellimuste” kriteeriumi asjakohasuse abi andmise põhjendamisel, analüüsis komisjon Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud analüütilise raamatupidamise andmeid. Need raamatupidamisandmed põhjendavad CELFi lisakulutusi “väikeste tellimuste” töölõigus. Prantsuse ametiasutuste poolt komisjonile esitatud andmed puudutavad 1994. aastat, mil CELF sai Kultuuriministeeriumi vahendusel toetust 2 000 000 miljoni FRF ((304 900 euro) ulatuses.

| (199) | Komisjoni kontrolliv tegevus oli suunatud analüütilise raamatupidamise andmetele, mis käsitlevad alla 500 FRF väärtusega väikeste tellimustega seotud kulusid. Komisjon võttis teadmiseks Prantsuse ametiasutuste antud selgitused, millest tuleneb, et 500 FRF piir “väikese tellimuse” jaoks määratleti empiiriliselt. (56) |
| --- | --- |

(199)

Komisjoni kontrolliv tegevus oli suunatud analüütilise raamatupidamise andmetele, mis käsitlevad alla 500 FRF väärtusega väikeste tellimustega seotud kulusid. Komisjon võttis teadmiseks Prantsuse ametiasutuste antud selgitused, millest tuleneb, et 500 FRF piir “väikese tellimuse” jaoks määratleti empiiriliselt. (56)

| (200) | Prantsuse ametiasutused pakkusid välja võimaluse näidata, et väikeste tellimuste töötlemine toob kaasa ilmseid lisakulutusi. Nad põhjendavad seda väidet kulude analüüsi abil, mis tugineb alljärgneva tabeli 4 põhiandmetel 1994. aasta kohta:








  Tellimuse liik | Väikesed tellimused | Teised | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive (57) | 2 419 006 | 48 148 971 | 50 102 869 |
| Arvete arv | 9 725 | 10 947 | 20 672 |
| Raamatute arv | 24 933 | 442 740 | 467 673 |

(200)

Prantsuse ametiasutused pakkusid välja võimaluse näidata, et väikeste tellimuste töötlemine toob kaasa ilmseid lisakulutusi. Nad põhjendavad seda väidet kulude analüüsi abil, mis tugineb alljärgneva tabeli 4 põhiandmetel 1994. aasta kohta:

Tellimuse liik

Väikesed tellimused

Teised

Kokku

Käive (57)

2 419 006

48 148 971

50 102 869

Arvete arv

9 725

10 947

20 672

Raamatute arv

24 933

442 740

467 673

| (201) | Nagu on täpsemalt näidatud III lisas, nõuab tellimuse töötlemine mitmete etappide täitmist:






  a) | tellimislehe vastuvõtmine raamatukaupluselt; |
| --- | --- | --- |

(201)

Nagu on täpsemalt näidatud III lisas, nõuab tellimuse töötlemine mitmete etappide täitmist:

a)

tellimislehe vastuvõtmine raamatukaupluselt;

| b) | tellimuse kodeerimine; |
| --- | --- |

b)

tellimuse kodeerimine;

| c) | tellimuse sisestamine; |
| --- | --- |

c)

tellimuse sisestamine;

| d) | tellimuse edastamine kirjastusele; |
| --- | --- |

d)

tellimuse edastamine kirjastusele;

| e) | raamatute vastuvõtmine; |
| --- | --- |

e)

raamatute vastuvõtmine;

| f) | igale kliendi jaoks füüsilise asukoha, “lahtri” eraldamine, kuhu tellitud raamatud paigutatakse; |
| --- | --- |

f)

igale kliendi jaoks füüsilise asukoha, “lahtri” eraldamine, kuhu tellitud raamatud paigutatakse;

| g) | pakkimine. |
| --- | --- |

g)

pakkimine.

| (202) | Analüütiline raamatupidamine võimaldab registreerida ülalmainitud toimingutega seotud rahavoogusid. 100 FRF maksumusega arve toob põhimõtteliselt kaasa sama palju tööd kui 10 000 FRF maksumusega arve. |
| --- | --- |

(202)

Analüütiline raamatupidamine võimaldab registreerida ülalmainitud toimingutega seotud rahavoogusid. 100 FRF maksumusega arve toob põhimõtteliselt kaasa sama palju tööd kui 10 000 FRF maksumusega arve.

| (203) | Prantsuse ametiasutuste poolt antud selgitused võimaldasid komisjonil hinnata ettevõtte kulusid ning seostada need kulud tellimuse töötlemisprotsessi erinevate toimingutega. Tellimuse tulusus sõltub eeskätt vastavate raamatute laadist ja arvust, tellimuslehel olevate andmete täpsusastmest ning tellimuse käikulaskmise keerukusest — 20 % CELFi tellimustest ja 4,5 % SIDE tellimustest võib kvalifitseerida “keerulise” käikulaskmisprotseduuriga tellimusteks. (58) Lisaks sellele on 67 % tellimustest, mille maksumus on alla 500 FRF, seotud käsitööndusliku iseloomuga kirjastustega. (59) Ja lõpuks nõuavad väikesed tellimused ka paljude väikeste arvete haldamist. |
| --- | --- |

(203)

Prantsuse ametiasutuste poolt antud selgitused võimaldasid komisjonil hinnata ettevõtte kulusid ning seostada need kulud tellimuse töötlemisprotsessi erinevate toimingutega. Tellimuse tulusus sõltub eeskätt vastavate raamatute laadist ja arvust, tellimuslehel olevate andmete täpsusastmest ning tellimuse käikulaskmise keerukusest — 20 % CELFi tellimustest ja 4,5 % SIDE tellimustest võib kvalifitseerida “keerulise” käikulaskmisprotseduuriga tellimusteks. (58) Lisaks sellele on 67 % tellimustest, mille maksumus on alla 500 FRF, seotud käsitööndusliku iseloomuga kirjastustega. (59) Ja lõpuks nõuavad väikesed tellimused ka paljude väikeste arvete haldamist.

| (204) | Väikeste tellimustega seotud kulutused on suuremad seetõttu, et sõltumata tellimuse maksumusest peab seda töötlev töötaja kordama iga tellimuse puhul samu materiaalseid toiminguid. Ettevõte, kes töötleb suurt hulka väikesi tellimusi, peab rakendama töökorraldust, mis peab arvestama töötlusprotsessi erinevate etappide paljukordse kordumisega ning ka sellest tulenevate vastavate kulutustega. |
| --- | --- |

(204)

Väikeste tellimustega seotud kulutused on suuremad seetõttu, et sõltumata tellimuse maksumusest peab seda töötlev töötaja kordama iga tellimuse puhul samu materiaalseid toiminguid. Ettevõte, kes töötleb suurt hulka väikesi tellimusi, peab rakendama töökorraldust, mis peab arvestama töötlusprotsessi erinevate etappide paljukordse kordumisega ning ka sellest tulenevate vastavate kulutustega.

| (205) | Prantsuse ametiasutused selgitavad, et iga toimingu liigi jaoks rakendati vastavat koefitsienti. Selleks võeti arvesse erinevaid toiminguid, mida sooritati iga Ilisas kirjeldatud operatsiooni jaoks. |
| --- | --- |

(205)

Prantsuse ametiasutused selgitavad, et iga toimingu liigi jaoks rakendati vastavat koefitsienti. Selleks võeti arvesse erinevaid toiminguid, mida sooritati iga Ilisas kirjeldatud operatsiooni jaoks.

| (206) | Prantsusmaa poolt esitatud informatsiooni põhjal on komisjonil võimalik järeldada, et 1994. aastal ulatusid väikeste tellimuste töötlemise kulud 4 446 706 FRFni. Alla 500 FRF maksumusega tellimuste käive oli 2 419 006 FRF. Samal ajavahemikul antud abi suurus oli 2 000 000 FRF. Seega on selle perioodi vastava tegevuse kasum 27 700 FRF.






  Käive | 2 419 006 FRF |
| --- | --- | --- |
| Toetused | 2 000 000 FRF |
| Tulud kokku | 4 419 006 FRF |
| Töötlemiskulud | 4 446 706 FRF |
| Tegevuse puhaskasum | — 27 700 FRF |

(206)

Prantsusmaa poolt esitatud informatsiooni põhjal on komisjonil võimalik järeldada, et 1994. aastal ulatusid väikeste tellimuste töötlemise kulud 4 446 706 FRFni. Alla 500 FRF maksumusega tellimuste käive oli 2 419 006 FRF. Samal ajavahemikul antud abi suurus oli 2 000 000 FRF. Seega on selle perioodi vastava tegevuse kasum 27 700 FRF.

Käive

2 419 006 FRF

Toetused

2 000 000 FRF

Tulud kokku

4 419 006 FRF

Töötlemiskulud

4 446 706 FRF

Tegevuse puhaskasum

— 27 700 FRF

| (207) | Komisjon järeldab seetõttu, et abi, mida anti mahus 2 000 000 FRF, ei suutnud katta väikeste tellimuste töötlemisest tulenevaid lisakulutusi. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon järeldab seetõttu, et abi, mida anti mahus 2 000 000 FRF, ei suutnud katta väikeste tellimuste töötlemisest tulenevaid lisakulutusi.

| (208) | Selleks et kontrollida 1994. aasta kohta esitatud andmete asjassepuutuvust, palus komisjon Prantsuse ametiasutustelt täiendavaid andmeid CELFi väikeste tellimuste töötlemisega seotud tegevuse kohta teistel aastatel. Prantsusmaa poolt edastatud dokumendid ja selgitused näitavad, et väikeste tellimuste struktuur (väikeste tellimustega seotud käibeosa, tellitud raamatute arv, nendele vastavate arvete arv, klientide arv, tellimusridade arv, jne) on aastate lõikes stabiilne. Seetõttu on komisjon seisukohal, et 1994. aasta kohta esitatud andmeid on võimalik võtta komisjoni hinnangu aluseks. |
| --- | --- |

(208)

Selleks et kontrollida 1994. aasta kohta esitatud andmete asjassepuutuvust, palus komisjon Prantsuse ametiasutustelt täiendavaid andmeid CELFi väikeste tellimuste töötlemisega seotud tegevuse kohta teistel aastatel. Prantsusmaa poolt edastatud dokumendid ja selgitused näitavad, et väikeste tellimuste struktuur (väikeste tellimustega seotud käibeosa, tellitud raamatute arv, nendele vastavate arvete arv, klientide arv, tellimusridade arv, jne) on aastate lõikes stabiilne. Seetõttu on komisjon seisukohal, et 1994. aasta kohta esitatud andmeid on võimalik võtta komisjoni hinnangu aluseks.

| (209) | Komisjonil oli samuti võimalus talle esitatud lepingute põhjal veenduda, et kõik aasta lõpus võimalikud ülejäävad summad arvati järgmisel aastal antud abist maha. Seega ei olnud kõnealuse abi arvel võimalik finantseerida CELFi teisi kaubanduslikke tegevusi, vastupidiselt SIDE ja mitmete menetluse jooksul sõna võtnud kolmandate isikute väidetele. |
| --- | --- |

(209)

Komisjonil oli samuti võimalus talle esitatud lepingute põhjal veenduda, et kõik aasta lõpus võimalikud ülejäävad summad arvati järgmisel aastal antud abist maha. Seega ei olnud kõnealuse abi arvel võimalik finantseerida CELFi teisi kaubanduslikke tegevusi, vastupidiselt SIDE ja mitmete menetluse jooksul sõna võtnud kolmandate isikute väidetele.

| (210) | Abivahendeid eraldati igal aastal, lähtudes CELFi esitatud raamatupidamisandmetest, mille hulgas olid ka andmed töötasude kohta, mis põhjendavad “väikeste tellimuste” programmi tõttu tekkinud lisakulutusi. Seega ei olnud eraldatud abivahendeid võimalik kasutada teistel eesmärkidel kui need, mis olid selle abi eraldamise aluseks. |
| --- | --- |

(210)

Abivahendeid eraldati igal aastal, lähtudes CELFi esitatud raamatupidamisandmetest, mille hulgas olid ka andmed töötasude kohta, mis põhjendavad “väikeste tellimuste” programmi tõttu tekkinud lisakulutusi. Seega ei olnud eraldatud abivahendeid võimalik kasutada teistel eesmärkidel kui need, mis olid selle abi eraldamise aluseks.

| (211) | Oma viimastes kommentaarides juhtis SIDE komisjoni tähelepanu sellele, et mõningad raamatupidamiselemendid, mis Prantsusmaa ametiasutuste poolt lisakulutuste olemasolu põhjendamiseks menetluse teisel poolel komisjonile esitati, sisaldavad teatavaid vigu. Prantsuse ametiasutustele juhiti selles küsimuses tähelepanu ja nad esitasid komisjonile olulisi selgitusi. |
| --- | --- |

(211)

Oma viimastes kommentaarides juhtis SIDE komisjoni tähelepanu sellele, et mõningad raamatupidamiselemendid, mis Prantsusmaa ametiasutuste poolt lisakulutuste olemasolu põhjendamiseks menetluse teisel poolel komisjonile esitati, sisaldavad teatavaid vigu. Prantsuse ametiasutustele juhiti selles küsimuses tähelepanu ja nad esitasid komisjonile olulisi selgitusi.

| (212) | SIDE tõi välja asjaolu, et Prantsuse ametiasutused vahetasid ära elektrooniliselt edastatud tellimuste osatähtsuse protsendi trükitud tellimuste osatähtsuse protsendiga. Komisjon leidis asjaolude kontrollimisel, et selle äravahetamise rahanduslik mõju ühe väikese tellimuse raamatu kohta on 0,24 eurot. See erinevus ei ole oma ulatuselt selline, mis võiks kahtluse alla seada Prantsusmaa poolt rakendatava kompensatsioonimehhanismi. |
| --- | --- |

(212)

SIDE tõi välja asjaolu, et Prantsuse ametiasutused vahetasid ära elektrooniliselt edastatud tellimuste osatähtsuse protsendi trükitud tellimuste osatähtsuse protsendiga. Komisjon leidis asjaolude kontrollimisel, et selle äravahetamise rahanduslik mõju ühe väikese tellimuse raamatu kohta on 0,24 eurot. See erinevus ei ole oma ulatuselt selline, mis võiks kahtluse alla seada Prantsusmaa poolt rakendatava kompensatsioonimehhanismi.

| (213) | Mis puutub käibe suuruse muutustesse, mille SIDE tõi välja Prantsusmaa poolt esitatud esimeste raamatupidamisandmete puhul, siis võib komisjon kinnitada, et Prantsuse ametiasutused on pärast menetluse alustamist 1996. aastal teinud ise vastavad parandused ning et sellest tulenevalt ei ole SIDE viimastes kommentaarides esitatud sellekohased väited põhjendatud. |
| --- | --- |

(213)

Mis puutub käibe suuruse muutustesse, mille SIDE tõi välja Prantsusmaa poolt esitatud esimeste raamatupidamisandmete puhul, siis võib komisjon kinnitada, et Prantsuse ametiasutused on pärast menetluse alustamist 1996. aastal teinud ise vastavad parandused ning et sellest tulenevalt ei ole SIDE viimastes kommentaarides esitatud sellekohased väited põhjendatud.

| (214) | Muutused teistes esitatud arvandmetes on selgitatavad sellega, et ühel juhul viidatakse käibele, mis sisaldab üksnes raamatute müüki (2 284 536 FRF), teisel juhul vastab edastatud summa (2 535 818 FRF) käibele, mis sisaldab raamatuid ja täiendavaid kulutusi (pakendid, kindlustus ja transport). |
| --- | --- |

(214)

Muutused teistes esitatud arvandmetes on selgitatavad sellega, et ühel juhul viidatakse käibele, mis sisaldab üksnes raamatute müüki (2 284 536 FRF), teisel juhul vastab edastatud summa (2 535 818 FRF) käibele, mis sisaldab raamatuid ja täiendavaid kulutusi (pakendid, kindlustus ja transport).

| (215) | SIDE arvates esines ka teatavaid “lahkuminekuid” töötasudesse puutuvate andmete koha pealt raamatupidamises üldiselt tavaksolevate andmete ja esitatud analüütilise raamatupidamise andmete vahel. Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et need erinevused on seletatavad sellega, et teatavad maksud ei ole arvestatud maksude lahtrisse kantud sotsiaalsete kulutuste alla ning on seetõttu arvatud otseselt töötasust maha. |
| --- | --- |

(215)

SIDE arvates esines ka teatavaid “lahkuminekuid” töötasudesse puutuvate andmete koha pealt raamatupidamises üldiselt tavaksolevate andmete ja esitatud analüütilise raamatupidamise andmete vahel. Prantsuse ametiasutused täpsustavad, et need erinevused on seletatavad sellega, et teatavad maksud ei ole arvestatud maksude lahtrisse kantud sotsiaalsete kulutuste alla ning on seetõttu arvatud otseselt töötasust maha.

| (216) | Komisjon leiab sellest tulenevalt, et SIDE täiendavad märkused Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud raamatupidamisandmete ebatäpsuse kohta menetluse käivitamisel 1996. aastal ei ole sellise iseloomuga, mis annaks põhjust kahtluse alla seada komisjoni hinnangut, mis puudutab väikestest tellimustest tulenevate lisakulutuste põhjendamiseks esitatud raamatupidamise arvandmete pädevust. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon leiab sellest tulenevalt, et SIDE täiendavad märkused Prantsuse ametiasutuste poolt esitatud raamatupidamisandmete ebatäpsuse kohta menetluse käivitamisel 1996. aastal ei ole sellise iseloomuga, mis annaks põhjust kahtluse alla seada komisjoni hinnangut, mis puudutab väikestest tellimustest tulenevate lisakulutuste põhjendamiseks esitatud raamatupidamise arvandmete pädevust.

| (217) | Komisjon võis veenduda kaebuse esitaja enda poolt esitatud dokumentide põhjal, et CELFi pakkumine on palju laiaulatuslikum kui SIDE oma (CELFi pakkumises on 3 000 kirjastajat, SIDE pakkumises 200 kirjastajat). |
| --- | --- |

(217)

Komisjon võis veenduda kaebuse esitaja enda poolt esitatud dokumentide põhjal, et CELFi pakkumine on palju laiaulatuslikum kui SIDE oma (CELFi pakkumises on 3 000 kirjastajat, SIDE pakkumises 200 kirjastajat).

| (218) | Komisjon võttis selle fakti teadmiseks (kuigi seda ei arvestatud lisakulutuste arvestamisel) ja märgib, et CELFi laiendatud pakkumine vastab Kultuuriministeeriumi nõudmistele, vastavalt millele tuleb tagada prantsuskeelsete raamatute võimalikult lai levik. Kuigi SIDE väidab, et ta võib rahuldada mis tahes nõudmisi, ei arvesta tema pakkumine selle kultuurialase eesmärgiga, samas on see mittearvestamine täiesti seaduslik. |
| --- | --- |

(218)

Komisjon võttis selle fakti teadmiseks (kuigi seda ei arvestatud lisakulutuste arvestamisel) ja märgib, et CELFi laiendatud pakkumine vastab Kultuuriministeeriumi nõudmistele, vastavalt millele tuleb tagada prantsuskeelsete raamatute võimalikult lai levik. Kuigi SIDE väidab, et ta võib rahuldada mis tahes nõudmisi, ei arvesta tema pakkumine selle kultuurialase eesmärgiga, samas on see mittearvestamine täiesti seaduslik.

| (219) | Prantsuse ametiasutused lisavad, et CELF pidi sageli võtma rahanduslikke riske. Nii näiteks jätkas CELF oma teenuste pakkumist teatavates ohustatud riikides, nagu see oli Alžeeria puhul või hiljem Argentinas. CELF suutis tegutseda ka teatavates riikides, millele ei laiene COFACE garantii. |
| --- | --- |

(219)

Prantsuse ametiasutused lisavad, et CELF pidi sageli võtma rahanduslikke riske. Nii näiteks jätkas CELF oma teenuste pakkumist teatavates ohustatud riikides, nagu see oli Alžeeria puhul või hiljem Argentinas. CELF suutis tegutseda ka teatavates riikides, millele ei laiene COFACE garantii.

| (220) | SIDE teeb oma kommertsvalikud täiesti legaalsel viisil ja teatab, et ta ei soovi tegutseda keerulistes piirkondades, nagu Lõuna-Sahara piirkond Aafrikas, või riikides, millele ei laiene COFACE garantii. SIDE täpsustab, et tegemist on otsustega, mis sõltuvad ettevõtete arengustrateegiast, ning et ta on omalt poolt otsustanud teiste valikute kasuks. |
| --- | --- |

(220)

SIDE teeb oma kommertsvalikud täiesti legaalsel viisil ja teatab, et ta ei soovi tegutseda keerulistes piirkondades, nagu Lõuna-Sahara piirkond Aafrikas, või riikides, millele ei laiene COFACE garantii. SIDE täpsustab, et tegemist on otsustega, mis sõltuvad ettevõtete arengustrateegiast, ning et ta on omalt poolt otsustanud teiste valikute kasuks.

iii)   SIDE poolt välja toodud klientuuri üleminekute asjaolude kontrollimine komisjoni poolt

| (221) | Komisjon tuvastas selgituste analüüsi ja SIDE enda poolt esitatud dokumentide põhjal, et SIDE väited klientuuri ülemineku kohta ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon tuvastas selgituste analüüsi ja SIDE enda poolt esitatud dokumentide põhjal, et SIDE väited klientuuri ülemineku kohta ei ole põhjendatud.

| (222) | Komisjon palus SIDEl tõestada klientuuri üleminekuid, mis ettevõttele väidetavalt osaks said hinnaalanduste tõttu, mida “üksnes CELF” tänu antud abile oli võimeline pakkuma. Selle tõestuseks koostas SIDE väga mahuka dokumendi, (60) milles esitatud andmeid komisjonil sel kujul ei olnud võimalik kasutada, peamiselt seetõttu, et nimetatud klientuuri üleminekud ei ilmnenud nendes andmetes mitte mingil moel. Komisjon palus SIDEl esitada selles küsimuses täiendavaid selgitusi ning SIDE suutis täpsustada, et reaalselt (61) üks klient, “Librairie Française de Milan”, oli 1987/1988 aasta jooksul järk-järgult loobunud SIDE teenustest CELFi kasuks, kuivõrd viimane pakkus sellele kliendile soodamaid allahindlusi. |
| --- | --- |

(222)

Komisjon palus SIDEl tõestada klientuuri üleminekuid, mis ettevõttele väidetavalt osaks said hinnaalanduste tõttu, mida “üksnes CELF” tänu antud abile oli võimeline pakkuma. Selle tõestuseks koostas SIDE väga mahuka dokumendi, (60) milles esitatud andmeid komisjonil sel kujul ei olnud võimalik kasutada, peamiselt seetõttu, et nimetatud klientuuri üleminekud ei ilmnenud nendes andmetes mitte mingil moel. Komisjon palus SIDEl esitada selles küsimuses täiendavaid selgitusi ning SIDE suutis täpsustada, et reaalselt (61) üks klient, “Librairie Française de Milan”, oli 1987/1988 aasta jooksul järk-järgult loobunud SIDE teenustest CELFi kasuks, kuivõrd viimane pakkus sellele kliendile soodamaid allahindlusi.

| (223) | Prantsuse ametiasutused tõid oma vastuses välja asjaolu, et Itaalia turg on tuntud oma konkurentsialti suhtumise poolest ning pealegi toimus CELFi käibe oluline suurenemine selle raamatukaupluse osas alles alates aastast 1999, mis on oluliselt hilisem kui SIDE poolt esitatud ajavahemik. |
| --- | --- |

(223)

Prantsuse ametiasutused tõid oma vastuses välja asjaolu, et Itaalia turg on tuntud oma konkurentsialti suhtumise poolest ning pealegi toimus CELFi käibe oluline suurenemine selle raamatukaupluse osas alles alates aastast 1999, mis on oluliselt hilisem kui SIDE poolt esitatud ajavahemik.

| (224) | Komisjon võis veenduda, et SIDE poolt esitatud teised näited ei olnud rohkem asjakohased. (62) Nii näiteks üks SIDE poolt nimetatud raamatukauplustest, Grupodis de Madrid, ei ole kunagi olnud CELFi oluline klient, ning SIDE poolt nimetatud jaapani raamatukauplused on tegelikult suurekäibelised kliendid, kes ei ole seotud “väikeste tellimuste” turuga. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon võis veenduda, et SIDE poolt esitatud teised näited ei olnud rohkem asjakohased. (62) Nii näiteks üks SIDE poolt nimetatud raamatukauplustest, Grupodis de Madrid, ei ole kunagi olnud CELFi oluline klient, ning SIDE poolt nimetatud jaapani raamatukauplused on tegelikult suurekäibelised kliendid, kes ei ole seotud “väikeste tellimuste” turuga.

| (225) | Samas ei võimalda SIDE poolt esitatud allahindluste nimekiri põhjendada väidet, et SIDE poolt pakutavad allahindlused oleksid vähem atraktiivsed kui CELFi omad. (63) Näiteks 28 kirjastuse puhul, mida SIDE esitab oma väidete illustreerimiseks, võis komisjon veenduda, et 16 juhul nendest pakub atraktiivsemaid allahindlusi SIDE ja 12 puhul CELF. Erinevus on veelgi suurem, kui võtta arvesse SIDE poolt pakutavat viie protsendipunkti suurust allahindlust juhul, kui sama nimetust tellitakse enam kui 10 eksemplari, sel juhul pakub CELF soodsamat allahindlust vaid 6 kirjastaja puhul SIDE 22 vastu. |
| --- | --- |

(225)

Samas ei võimalda SIDE poolt esitatud allahindluste nimekiri põhjendada väidet, et SIDE poolt pakutavad allahindlused oleksid vähem atraktiivsed kui CELFi omad. (63) Näiteks 28 kirjastuse puhul, mida SIDE esitab oma väidete illustreerimiseks, võis komisjon veenduda, et 16 juhul nendest pakub atraktiivsemaid allahindlusi SIDE ja 12 puhul CELF. Erinevus on veelgi suurem, kui võtta arvesse SIDE poolt pakutavat viie protsendipunkti suurust allahindlust juhul, kui sama nimetust tellitakse enam kui 10 eksemplari, sel juhul pakub CELF soodsamat allahindlust vaid 6 kirjastaja puhul SIDE 22 vastu.

| (226) | Komisjon järeldab seetõttu, et SIDE klientuuri üleminekut CELFi juurde, mille põhjuseks oleksid CELFi poolt oma klientidele pakutavad soodsamad allahindlused, ei ole toimunud. |
| --- | --- |

(226)

Komisjon järeldab seetõttu, et SIDE klientuuri üleminekut CELFi juurde, mille põhjuseks oleksid CELFi poolt oma klientidele pakutavad soodsamad allahindlused, ei ole toimunud.

| (227) | Nagu on välja toodud põhjenduses 69, väidab SIDE kirjas komisjonile 12. augustist 2002, et CELF rakendab vähemalt kahe aasta jooksul “väikeste arvete” suhtes ebasoodsaid tingimusi. SIDE väidab, et “selline poliitika samuti üksnes suurendab konkurentsi ebaõiglust SIDE suhtes, sest nende tingimuste juures pöörduvad mitmed “väikeste arvetega” endised CELFi kliendid nüüd SIDE poole (...). Samas on ilmne, et SIDE jaoks on huvipakkuvamad kliendid ühtlasi ka need, kelle tellimuste maht on suur (...)”. |
| --- | --- |

(227)

Nagu on välja toodud põhjenduses 69, väidab SIDE kirjas komisjonile 12. augustist 2002, et CELF rakendab vähemalt kahe aasta jooksul “väikeste arvete” suhtes ebasoodsaid tingimusi. SIDE väidab, et “selline poliitika samuti üksnes suurendab konkurentsi ebaõiglust SIDE suhtes, sest nende tingimuste juures pöörduvad mitmed “väikeste arvetega” endised CELFi kliendid nüüd SIDE poole (...). Samas on ilmne, et SIDE jaoks on huvipakkuvamad kliendid ühtlasi ka need, kelle tellimuste maht on suur (...)”.

| (228) | Komisjon märgib kõigepealt, et väidetavad tariifimuudatused viidi sisse ajal, mil kõnealuse (64) abi andmine oli lõpetatud ja/või väga olulisel määral vähenenud, see tähendab ajal, mil CELF pidi leidma alternatiivseid lahendusi talle suunatud väikeste tellimuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon märgib kõigepealt, et väidetavad tariifimuudatused viidi sisse ajal, mil kõnealuse (64) abi andmine oli lõpetatud ja/või väga olulisel määral vähenenud, see tähendab ajal, mil CELF pidi leidma alternatiivseid lahendusi talle suunatud väikeste tellimuste täitmiseks.

| (229) | Komisjon võrdles (65) kahe ettevõtte arvandmeid ja tuvastab, et nendest ei ilmne midagi sellist, mis võiks kinnitada SIDE väiteid klientuuri ülemineku kohta viimasel ajal. Komisjon ei tuvasta SIDE poolt väljastatavate arvete hulga kasvu. 1999. aastal oli arveid 2 187 ja 2000. aastal oli neid 2 137. Mis puutub klientide arvu, siis komisjon teatab, et ta ei saa sellekohast võrdlust teha, kuivõrd SIDE ei ole esitanud vastavaid andmeid. |
| --- | --- |

(229)

Komisjon võrdles (65) kahe ettevõtte arvandmeid ja tuvastab, et nendest ei ilmne midagi sellist, mis võiks kinnitada SIDE väiteid klientuuri ülemineku kohta viimasel ajal. Komisjon ei tuvasta SIDE poolt väljastatavate arvete hulga kasvu. 1999. aastal oli arveid 2 187 ja 2000. aastal oli neid 2 137. Mis puutub klientide arvu, siis komisjon teatab, et ta ei saa sellekohast võrdlust teha, kuivõrd SIDE ei ole esitanud vastavaid andmeid.

| (230) | Komisjonil pole samuti võimalik välja tuua andmeid, millest nähtuks, et SIDE poolt teenindatavate “väikeste arvete” hulk oleks suurenenud pärast seda, kui CELFile abi eraldamine lõpetati. Vastupidi, SIDE poolt esitatud arvud näitavad, et raamatute keskmine arv ühes arves suureneb, liikudes 40,31 pealt 1999. aastal 49,38 peale 2001. aastal, samas kui CELFi klientide üleminek SIDE juurde oleks pidanud kaasa tooma raamatute keskmise arvu vähenemise ühe arve kohta. |
| --- | --- |

(230)

Komisjonil pole samuti võimalik välja tuua andmeid, millest nähtuks, et SIDE poolt teenindatavate “väikeste arvete” hulk oleks suurenenud pärast seda, kui CELFile abi eraldamine lõpetati. Vastupidi, SIDE poolt esitatud arvud näitavad, et raamatute keskmine arv ühes arves suureneb, liikudes 40,31 pealt 1999. aastal 49,38 peale 2001. aastal, samas kui CELFi klientide üleminek SIDE juurde oleks pidanud kaasa tooma raamatute keskmise arvu vähenemise ühe arve kohta.

| (231) | Komisjon märgib lõpuks, et SIDE keskmine raamatute arv ühe arve kohta on praegugi veel suurem kui CELFi müüdud raamatute oma, ja seda mitte üksnes väikeste tellimuste puhul, vaid ettevõtete kogu tegevust vaadeldes. Järelikult ei toonud abi andmise lõpetamine kaasa CELFi klientuuri üleminekut SIDE juurde. |
| --- | --- |

(231)

Komisjon märgib lõpuks, et SIDE keskmine raamatute arv ühe arve kohta on praegugi veel suurem kui CELFi müüdud raamatute oma, ja seda mitte üksnes väikeste tellimuste puhul, vaid ettevõtete kogu tegevust vaadeldes. Järelikult ei toonud abi andmise lõpetamine kaasa CELFi klientuuri üleminekut SIDE juurde.

| (232) | Kokkuvõttes näitab riigiabi analüüs, et asjassepuutuvad on üksnes selle abi poolt põhjustatud kõrvalekalded konkurentsi küsimuses, mitte abi vähendamise ja/või lõpetamise mõju, mida SIDE väidab olevat avaldanud negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(232)

Kokkuvõttes näitab riigiabi analüüs, et asjassepuutuvad on üksnes selle abi poolt põhjustatud kõrvalekalded konkurentsi küsimuses, mitte abi vähendamise ja/või lõpetamise mõju, mida SIDE väidab olevat avaldanud negatiivset mõju.

| (233) | Komisjon leiab nii SIDE kui ka Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal, et abi andmise lõpetamise ainukesed nähtavad tagajärjed seisnevad CELFi väikeste tellimuste töötlemisele suunatud käibeosa vähenemises ja tema klientide hulga märkimisväärses vähenemises (-17,34 % 1999. ja 2001. aasta vahel), nagu seda on näidatud alljärgnevas tabelis 5:
  Tabel 5 — “Väikestele tellimustele ja väikestele arvetele” suunatud tegevuse osatähtsuse muutumine
  Prantsuse ametiasutuste esitatud informatsioon.









  Aasta | Väikeste tellimuste käive
  (eurodes) | Muutus | Klientide arv | Muutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 329 204 | | 2 171 | |
| 2000 | 301 605 | - 8,38 % | 2 007 | -7,55 % |
| 2001 | 275 068 | - 8,80 % | 1 659 | -17,34 % |

(233)

Komisjon leiab nii SIDE kui ka Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal, et abi andmise lõpetamise ainukesed nähtavad tagajärjed seisnevad CELFi väikeste tellimuste töötlemisele suunatud käibeosa vähenemises ja tema klientide hulga märkimisväärses vähenemises (-17,34 % 1999. ja 2001. aasta vahel), nagu seda on näidatud alljärgnevas tabelis 5:

Tabel 5 — “Väikestele tellimustele ja väikestele arvetele” suunatud tegevuse osatähtsuse muutumine

Prantsuse ametiasutuste esitatud informatsioon.

Aasta

Väikeste tellimuste käive

(eurodes)

Muutus

Klientide arv

Muutus

1999

329 204

2 171

2000

301 605

- 8,38 %

2 007

-7,55 %

2001

275 068

- 8,80 %

1 659

-17,34 %

| (234) | Komisjon leiab samuti, et SIDE kommentaarid selle kohta, et arvesse tuleks võtta üksnes toetuse saaja töödeldud arvete hulka, ning et arve üldine summa on tulususe seisukohalt ebaoluline, ei vasta tegelikkusele. Juhul kui see oleks niimoodi, ei oleks SIDEl mitte mingit alust eeldada, et väidetav CELFi klientuuri ületulek SIDE juurde (mis pealegi esitatud arvandmetest ei selgu) suurendab konkurentsi ebaõiglust SIDE suhtes. (66) Lisaks sellele tundub komisjonile vasturääkivana SIDE väide, mis on esitatud märkuses 9. detsembrist 2000, selle kohta, et “...väikeste tellimuste töötlemine on kokkuvõttes tasuvam kui suuremate tellimuste oma”. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon leiab samuti, et SIDE kommentaarid selle kohta, et arvesse tuleks võtta üksnes toetuse saaja töödeldud arvete hulka, ning et arve üldine summa on tulususe seisukohalt ebaoluline, ei vasta tegelikkusele. Juhul kui see oleks niimoodi, ei oleks SIDEl mitte mingit alust eeldada, et väidetav CELFi klientuuri ületulek SIDE juurde (mis pealegi esitatud arvandmetest ei selgu) suurendab konkurentsi ebaõiglust SIDE suhtes. (66) Lisaks sellele tundub komisjonile vasturääkivana SIDE väide, mis on esitatud märkuses 9. detsembrist 2000, selle kohta, et “...väikeste tellimuste töötlemine on kokkuvõttes tasuvam kui suuremate tellimuste oma”.

| (235) | Prantsuse ametiasutuste ja SIDE esitatud andmete põhjal komisjoni koostatud tabelist 6 on näha, et SIDE käibe mahu suurenemise ja vähenemise ning antud abi suurenemise ja vähenemise vahel ei ole üheselt määratletavat automaatset seost.
  Tabel 6








  Aasta | CELFile antud abi eurodes | SIDE käibe muutus | ABI SUURUSE MUUTUS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 304 900 | — | — |
| 1991 | 373 500 | + | + |
| 1992 | 422 280 | - | + |
| 1993 | 382 650 | + | - |
| 1994 | 304 900 | - | - |
| 1995 | 304 900 | - | = |
| 1996 | 304 900 | - | = |
| 1997 | 243 920 | - | - |
| 1998 | 182 940 | + | - |
| 1999 | 121 960 | - | - |
| 2000 | 60 980 | + | - |
| 2001 | 38 110 | - | - |
| 2002 | 0 | - | 0 |

(235)

Prantsuse ametiasutuste ja SIDE esitatud andmete põhjal komisjoni koostatud tabelist 6 on näha, et SIDE käibe mahu suurenemise ja vähenemise ning antud abi suurenemise ja vähenemise vahel ei ole üheselt määratletavat automaatset seost.

Tabel 6

Aasta

CELFile antud abi eurodes

SIDE käibe muutus

ABI SUURUSE MUUTUS

1990

304 900

—

—

1991

373 500

+

+

1992

422 280

-

+

1993

382 650

+

-

1994

304 900

-

-

1995

304 900

-

=

1996

304 900

-

=

1997

243 920

-

-

1998

182 940

+

-

1999

121 960

-

-

2000

60 980

+

-

2001

38 110

-

-

2002

0

-

0

| (236) | CELFi ja Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal saab komisjon näidata, et CELFile antud abi suurus ei olnud automaatselt seotud turu teise üldise vahendaja, (67) SIDE tegevuse ja tulemustega. Nii näiteks vähenes SIDE käive mitmel aastal ka siis, kui CELFile antud abi suurus vähenes. |
| --- | --- |

(236)

CELFi ja Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal saab komisjon näidata, et CELFile antud abi suurus ei olnud automaatselt seotud turu teise üldise vahendaja, (67) SIDE tegevuse ja tulemustega. Nii näiteks vähenes SIDE käive mitmel aastal ka siis, kui CELFile antud abi suurus vähenes.

| (237) | Samas täheldas komisjon, et CELFile abi andmise lõpetamise üheks märgatavaks ja oluliseks tagajärjeks oli CELFi “väikeste arvetega” seotud käibeosa vähenemine ning “väikese arvega” tellimuste hulga vähenemine. |
| --- | --- |

(237)

Samas täheldas komisjon, et CELFile abi andmise lõpetamise üheks märgatavaks ja oluliseks tagajärjeks oli CELFi “väikeste arvetega” seotud käibeosa vähenemine ning “väikese arvega” tellimuste hulga vähenemine.

| (238) | Esitatud arvudele viidates leiab komisjon, et ilma selle abita tundub teatav osa soovidest jäävat CELFi poolt rahuldamata, ilma et SIDE sellest kaotusest kasu saaks. |
| --- | --- |

(238)

Esitatud arvudele viidates leiab komisjon, et ilma selle abita tundub teatav osa soovidest jäävat CELFi poolt rahuldamata, ilma et SIDE sellest kaotusest kasu saaks.

| (239) | Lisaks sellele leiab komisjon, et antud toetused ei katnud ajavahemikul 1994 kuni 2001 “Väikeste arvete programmiga” seotud kõiki kulutusi ning et CELFi kogukäibes moodustasid toetused suhteliselt väikese osa: 3,95 protsendist 1994. aastal kuni 0,29 protsendini 2001. aastal. (68) |
| --- | --- |

(239)

Lisaks sellele leiab komisjon, et antud toetused ei katnud ajavahemikul 1994 kuni 2001 “Väikeste arvete programmiga” seotud kõiki kulutusi ning et CELFi kogukäibes moodustasid toetused suhteliselt väikese osa: 3,95 protsendist 1994. aastal kuni 0,29 protsendini 2001. aastal. (68)

| (240) | Analüüsitud andmete kogumist ilmneb, et vaidlusalune abi on seotud ekspordi vahendamistegevuse äärmiselt marginaalse osaga, mida ei oleks ilma nimetatud abita ilmselt suudetud realiseerida. Komisjon tuvastas samuti, et Prantsusmaa poolt antud abi iseloom ei olnud selline, mis oleks suunatud kõnealuse tegevuse kulude ülekompenseerimisele. |
| --- | --- |

(240)

Analüüsitud andmete kogumist ilmneb, et vaidlusalune abi on seotud ekspordi vahendamistegevuse äärmiselt marginaalse osaga, mida ei oleks ilma nimetatud abita ilmselt suudetud realiseerida. Komisjon tuvastas samuti, et Prantsusmaa poolt antud abi iseloom ei olnud selline, mis oleks suunatud kõnealuse tegevuse kulude ülekompenseerimisele.

| (241) | Komisjon tuletab samuti meelde, nagu märgitakse ka põhjenduses 132 ja järgmistes põhjenduses, et kõnealuste küsimuste mõju kaubavahetusele ja konkurentsi häirimine ühenduse tasandil on tegelikult väga väike. Komisjon peab neid asjaolusid arvesse võtma, kui ta annab hinnangu abi vastavusele asutamislepingu artikli 87 lõikega 3, nagu see ilmneb selgesti kohtu otsusest 27. jaanuarist 1998 kohtuasjas Ladbroke Racing Ltd versus komisjon. (69) |
| --- | --- |

(241)

Komisjon tuletab samuti meelde, nagu märgitakse ka põhjenduses 132 ja järgmistes põhjenduses, et kõnealuste küsimuste mõju kaubavahetusele ja konkurentsi häirimine ühenduse tasandil on tegelikult väga väike. Komisjon peab neid asjaolusid arvesse võtma, kui ta annab hinnangu abi vastavusele asutamislepingu artikli 87 lõikega 3, nagu see ilmneb selgesti kohtu otsusest 27. jaanuarist 1998 kohtuasjas Ladbroke Racing Ltd versus komisjon. (69)

| (242) | Sellest tulenevalt ei olnud CELFile “Väikeste tellimuste programmi” raames antud abi sellist laadi, mis oleks võinud mõjutada konkurentsi ja kaubavahetust sellises ulatuses, mis oleks kahjustanud ühiseid huvisid. Prantsuse ametiasutuste tegevus oli proportsionaalne püstitatud eesmärkidega ning võimaldas saavutada, et toetust saav ettevõte sai ilma tulususe pärast muretsemata rahuldada teatavaid soove, mida muidu ei oleks olnud võimalik rahuldada. |
| --- | --- |

(242)

Sellest tulenevalt ei olnud CELFile “Väikeste tellimuste programmi” raames antud abi sellist laadi, mis oleks võinud mõjutada konkurentsi ja kaubavahetust sellises ulatuses, mis oleks kahjustanud ühiseid huvisid. Prantsuse ametiasutuste tegevus oli proportsionaalne püstitatud eesmärkidega ning võimaldas saavutada, et toetust saav ettevõte sai ilma tulususe pärast muretsemata rahuldada teatavaid soove, mida muidu ei oleks olnud võimalik rahuldada.

B   ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 86 LÕIKE 2 SÄTETE RAKENDATAVUS

1.   PRANTSUSE AMETIASUTUSTE SEISUKOHT

| (243) | Prantsuse ametiasutused kinnitavad, nagu nad seda kinnitasid ka 1998. aastal, (70) et CELF tegeles avaliku teenuse pakkumisega ja et seetõttu tuleb vaidlusaluseid meetmeid hinnata vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2, milles on sätestatud, et “Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega”. |
| --- | --- |

(243)

Prantsuse ametiasutused kinnitavad, nagu nad seda kinnitasid ka 1998. aastal, (70) et CELF tegeles avaliku teenuse pakkumisega ja et seetõttu tuleb vaidlusaluseid meetmeid hinnata vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2, milles on sätestatud, et “Ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega”.

| (244) | Prantsuse ametiasutused on seoses nende küsimustega esitanud mitmeid dokumente, (71) mis nende väitel kinnitavad CELFile usaldatud missiooni olemuslikku seost üldist majandushuvi esindavat teenusega. |
| --- | --- |

(244)

Prantsuse ametiasutused on seoses nende küsimustega esitanud mitmeid dokumente, (71) mis nende väitel kinnitavad CELFile usaldatud missiooni olemuslikku seost üldist majandushuvi esindavat teenusega.

| (245) | Prantsuse ametiasutused toovad nende tekstide põhjal esile, et raamatute ja lugemise direktsioon sõlmis kuni 2001. aastani CELFiga iga-aastasi lepinguid, milles määratleti ministeeriumi ja CELFi vahelise koostöö eesmärgid, samuti lepinguosaliste vastavad kohustused. |
| --- | --- |

(245)

Prantsuse ametiasutused toovad nende tekstide põhjal esile, et raamatute ja lugemise direktsioon sõlmis kuni 2001. aastani CELFiga iga-aastasi lepinguid, milles määratleti ministeeriumi ja CELFi vahelise koostöö eesmärgid, samuti lepinguosaliste vastavad kohustused.

| (246) | Prantsuse ametiasutused on edastanud mitmeid selliseid lepinguid. Esimeses nendest, mis pärineb 25. aprillist 1991, on esimeses artiklis sätestatud, et “ministeerium annab abi tegevusele, mis seisneb väikeste, välismaale suunatud raamatutellimuste kokkukoondamises CELFi poolt”. Teises lepingus 23. oktoobrist 1997 on ilmselt esimest korda märgitud, et “ministeerium annab abi CELFi poolt avaliku teenistuse osutamisel väikeste tellimustega seotud kulutuste katteks” Hiljem sõlmitud lepingud, kuni 2001. aastani välja, on samalaadsed, välja arvatud antud abi suuruse osas. |
| --- | --- |

(246)

Prantsuse ametiasutused on edastanud mitmeid selliseid lepinguid. Esimeses nendest, mis pärineb 25. aprillist 1991, on esimeses artiklis sätestatud, et “ministeerium annab abi tegevusele, mis seisneb väikeste, välismaale suunatud raamatutellimuste kokkukoondamises CELFi poolt”. Teises lepingus 23. oktoobrist 1997 on ilmselt esimest korda märgitud, et “ministeerium annab abi CELFi poolt avaliku teenistuse osutamisel väikeste tellimustega seotud kulutuste katteks” Hiljem sõlmitud lepingud, kuni 2001. aastani välja, on samalaadsed, välja arvatud antud abi suuruse osas.

2.   KOMISJONI HINNANG

| (247) | Komisjon on käesolevas otsuses juba järeldanud, et CELFile antud abi on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja et see abi on vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d ühilduv ühisturuga. Järelikult, vastavalt kohtu jurisprudentsile, (72) ei kuulu CELFi toetusealune tegevus komisjoni poolt täiendavale hindamisele vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2. Kohus kinnitas seda seisukohta oma otsuses 22. juunist 2000. (73) Kohus otsustas, et isegi asutamislepingu artikli 86 lõike 2 seisukohalt põhjendatud abist tuleb komisjoni teavitada. Seega ei ole vajadust edaspidises määratleda, kas CELFile antud abi on samuti põhjendatud asutamislepingu artikli 86 lõike 2 seisukohalt. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon on käesolevas otsuses juba järeldanud, et CELFile antud abi on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja et see abi on vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d ühilduv ühisturuga. Järelikult, vastavalt kohtu jurisprudentsile, (72) ei kuulu CELFi toetusealune tegevus komisjoni poolt täiendavale hindamisele vastavalt asutamislepingu artikli 86 lõikele 2. Kohus kinnitas seda seisukohta oma otsuses 22. juunist 2000. (73) Kohus otsustas, et isegi asutamislepingu artikli 86 lõike 2 seisukohalt põhjendatud abist tuleb komisjoni teavitada. Seega ei ole vajadust edaspidises määratleda, kas CELFile antud abi on samuti põhjendatud asutamislepingu artikli 86 lõike 2 seisukohalt.

| (248) | Komisjon märgib, et vahepeal on kohus oma Altmarki otsuses (74)24. juulist 2003 täpsustanud, millistel tingimustel ei ole üldiste majandushuvidega seotud teenust haldavale ettevõttele osutatud toetused käsitletavad riigiabina. Samas on komisjon seisukohal, et vaidlusaluses küsimuses ei ole need tingimused täidetud. Kõigepealt leiab komisjon, et ei ole täidetud Altmarki otsuse punktis 89 sõnastatud tingimus, sest abi juriidiline alus ei ole CELFiga konkreetselt seotud. Lisaks sellele leiab komisjon, et samuti ei ole tegemist olukorraga, mida käsitleb nimetatud otsuse punkt 90, mis puudutab kompensatsiooni arvutamise põhiparameetrite eelnevat fikseerimist, seda enam, et abi üldsuurus ei ületanud summat, mis oli vajalik väikeste tellimuste töötlemisest tulenevate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(248)

Komisjon märgib, et vahepeal on kohus oma Altmarki otsuses (74)24. juulist 2003 täpsustanud, millistel tingimustel ei ole üldiste majandushuvidega seotud teenust haldavale ettevõttele osutatud toetused käsitletavad riigiabina. Samas on komisjon seisukohal, et vaidlusaluses küsimuses ei ole need tingimused täidetud. Kõigepealt leiab komisjon, et ei ole täidetud Altmarki otsuse punktis 89 sõnastatud tingimus, sest abi juriidiline alus ei ole CELFiga konkreetselt seotud. Lisaks sellele leiab komisjon, et samuti ei ole tegemist olukorraga, mida käsitleb nimetatud otsuse punkt 90, mis puudutab kompensatsiooni arvutamise põhiparameetrite eelnevat fikseerimist, seda enam, et abi üldsuurus ei ületanud summat, mis oli vajalik väikeste tellimuste töötlemisest tulenevate kulude katmiseks.

VI   KOKKUVÕTE

| (249) | Arvesse võttes eelnevat on ilmne, et kõnealune abi vastab asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud nõudmistele selles osas, et need vahendid on proportsionaalsed püstitatud kultuurialase eesmärgiga. Komisjon on ühtlasi tuvastanud, et selle abi iseloom ei ole selline, mis võiks mõjutada kaubavahetust ja konkurentsi ühenduses sellisel määral, mis kahjustaks ühiseid huvisid, |
| --- | --- |

(249)

Arvesse võttes eelnevat on ilmne, et kõnealune abi vastab asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud nõudmistele selles osas, et need vahendid on proportsionaalsed püstitatud kultuurialase eesmärgiga. Komisjon on ühtlasi tuvastanud, et selle abi iseloom ei ole selline, mis võiks mõjutada kaubavahetust ja konkurentsi ühenduses sellisel määral, mis kahjustaks ühiseid huvisid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsuse raamatu ekspordi kooperatiivile (CELF) prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemiseks Prantsusmaa poolt ajavahemikul 1980 kuni 2001 antud abi on abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Arvesse võttes asjaolu, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni sellest abist enne selle andmise alustamist, on see abi antud seadusevastaselt. Abi on sellele vaatamata kooskõlas ühisturuga vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d.

Artikkel 2

Käesoleva otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 20. aprill 2004

Komisjoni nimel

Mario MONTI

komisjoni liige

---

(1)  EÜT C 366, 5.12.1996, lk 7.

1

(2)  Kohtuasi T — 155/98, Rahvusvaheline Levitamise ja Kirjastamise Ühing (SIDE) komisjoni vastu, EKL lk II — 1179.

2

(3)  EÜT L 44, 18.2.1999, lk 37.

3

(4)  Allakriipsutatud tekst vastab kohtu poolt tühistatud lausele.

4

(5)  Väljavõte SIDE kirjast 20. märtsist 1992.

5

(6)  SIDE teatab, et Kultuuriministeerium keeldus andmast talle juurdepääsu abile, mida CELFile oli antud.

6

(7)  Otsus NN 127/92 “Abi Prantsuse raamatu eksportijatele” (EÜT C 174, 25.6.1993, lk 6).

7

(8)  Kohtuasi T-49/93, Rahvusvaheline Levitamise ja Kirjastamise Ühing (SIDE) versus komisjon, EKL lk II — 2501.

8

versus

(9)  Asendati hiljem programmiga “A l'Est de l'Europe”.

9

A l'Est de l'Europe

(10)  Vt märkust 1.

10

(11)  Kohtuasi C-332/98, Prantsusmaa versus komisjon, “Abi Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile”, EKL lk I — 4833.

11

versus

(12)  Lisaks sellele viibis Kultuuriministeerium vaatlejana CELFi haldusnõukogudes ja üldkogudel.

12

(13)  1980. aastal loodud perefirma.

13

(14)  Vt põhjendust 3.

14

(15)  Komisjon täpsustab, et see programm võimaldab raamatukauplustel teha avalikest hindadest allahindlusi. CELF osaleb selles programmis samadel alustel teiste ettevõtetega, see osalemine ei ole seotud ekspordi vahendamisega.

15

(16)  Kindlustus, mis katab eksporditud toodete eest tasumisega seotud riskid. SIDE keeldub varustamast riike, mis selle kindlustusega ei ole kaetud.

16

(17)  Selle tõenduseks koostab ta dokumendi pealkirjaga “Kahjude määratlemine, mida SIDE on ajavahemikul 1. aprillist 1980 kuni 31. märtsini 1996 kandnud seoses Kultuuriministeeriumi poolt CELFile antava toetusega”.

17

(18)  Aastad 2000/2002. Tegemist on ajavahemikuga toetussummade olulise languse alguse ja toetuse eraldamise lõpetamise vahel.

18

(19)  SIDE esitab CELFi kirja 18. märtsist 2002, milles informeeritakse üht Saksamaa klienti “väikeste arvetega” seotud üldiste müügitingimuste muutmisest, mille tagajärjel tema tariifid tõusevad.

19

(20)  Vt märkust 1.

20

(21)  Väärib märkimist, et kaks kolmandatest sekkujatest omandas hiljem CELF, härra Van Ginneken esines samuti Hexalivre'i nimel 1996. aastal.

21

(22)  Endine CELFi lepinguline esindaja, kelle suhted CELFiga “lõppesid halvasti”. Tema ettevõtte omandas hiljem CELF.

22

(23)  Viide aastatele 1996/1997.

23

(24)  Komisjon tuvastas, et CELFi liikmeid on keskmiselt sadakond, samas kui turul osaleb mitmeid tuhandeid kirjastajaid.

24

(25)  Hexalivre'i omandas 1998. aastal üks CELFi filiaal, kes liitus sellest ajast alates ka ise CELFiga.

25

(26)  Poolpaks kiri ja allakriipsutus on lisatud komisjoni poolt.

26

(27)  Tec et Doc'i arvates peaks CELF piirama oma tegevust ekspordi vahendamisega ning mitte sekkuma teadusraamatute ekspordi valdkonda.

27

(28)  Vastavalt SNIELi väidetele hõlmavad väikesed tellimused 6 % CELFi tegevusest, seega selle ametiühingu arvates “rakendab CELF 94 % oma tegevusest valdkondades, milles ta algselt ei pidanud tegutsema”.

28

rakendab CELF 94 % oma tegevusest valdkondades, milles ta algselt ei pidanud tegutsema”

(29)  SIDE esitatud riikliku kirjastuste ametiühingu kiri 18. juulist 1980 kinnitab seda fakti.

29

(30)  See ühing ühendab teatavat arvu kirjastusi, mille tegevuse peasuunaks on Prantsuse raamatute levitamine välismaale ja eksportivate kirjastuse investeeringute toetamine. See ühing sai Kultuuriministeeriumi raamatu ja lugemise direktsiooni vahendusel riigiabi.

30

(31)  Praegu on CELFi liikmeks üksainus välismaa ettevõte. Tegemist on kirjastusega Editeur Casterman, mille asukoht on Belgias, tegemist on Prantsuse kirjastuse Flammarion filiaaliga, mis ise omakorda on Itaalia ettevõtte Rizzoli filiaal.

31

(32)  Enne üldkogu 29. juuni 1994. aasta otsust oli CELFi põhikirjas eraldi viide väikestele tellimustele. Põhikirja II artiklis oli sätestatud, et “Kooperatiivi eesmärgiks on otseselt töödelda välisriikidesse ning ülemeremaadesse ja -departemangudesse suunatavaid väikesi tellimusi või hõlbustada nende töötlemist”.

32

(33)  See turg ei ole määratletav tollistatistika abil.

33

(34)  Mõned ettevõtted, näiteks Servedit seoses prantsuskeelse Aafrikaga ajavahemikus 1988 kuni 1993 ja École des loisirs seoses Vahemere piirkonna riikidega 1995. aastal, on saanud samalaadseid toetusi, kuid neid on rakendatud teatud konkreetsetele sektoritele,

34

(35)  Ainuke ettevõte, kes oli seda taotlenud.

35

(36)  Kuni 2001. aastani, sest abi andmine lõpetati 2002. aastal.

36

(37)  Näiteks: Limoge'i barokkansambel; Sainte-Madelaine'i klooster.

37

(38)  CELF vahendab eranditult prantsuskeelseid raamatuid, SIDE seevastu tegeleb ka teistes keeltes avaldatud raamatutega.

38

(39)  CELFi tegevus, erinevalt SIDE omast, on suunatud eranditult ekspordile.

39

(40)  www.celf.fr

40

(41)  SIDE nõukogu kiri komisjonile 7. septembrist 1992.

41

(42)  KOM(2003)520 lõplik.

42

(43)  SIDE kirjad 22. maist ja 4. juunist 1991.

43

(44)  Vt põhjendust 81.

44

(45)  Vt põhjendust 10.

45

(46)  Euroopa Ühenduste Bülletään, 9- 1984.

46

(47)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

47

(48)  Vt põhjendust 10.

48

(49)  Vähemalt kuni aastani 1991. Vt põhjendust 79 ja järgmisi põhjendusi.

49

(50)  SIDE esitatud aruande lk 163.

50

(51)  SIDE viitab ka ise mitmetes kirjalikes kommentaarides abile raamatute ekspordiks.

51

(52)  Vt põhjendust 90.

52

(53)  Kirjad 7. septembrist 1992 ja 9. detsembrist 2002, mis käsitlevad ettevõtet “Aux amateurs du livre international”.

53

(54)  CELFi turuosa kasvas väidetavalt 86,60 %lt 1992. aastal 92,75 %ni 2001. aastal, millest nähtub, et abisummade suurus ei ole CELFi turuosa kujunemisega seotud, kuivõrd ettevõttele antud abi vähenes 1996/1997. aastatest alates pidevalt.

54

(55)  Komisjon kahetseb, et SIDE ei soovinud esitada andmeid oma klientide arvu ja ühe kliendi arve keskmise suuruse kohta.

55

(56)  Vt põhjendusi 112 ja 113.

56

(57)  Prantsuse frankides.

57

(58)  Protsendid on esitatud CELFi kohta Prantsuse ametiasutuste poolt ja SIDE kohta SIDE enda poolt.

58

(59)  Suurte kirjastustega on üldjuhul seotud suuremad tellimused, mis sisaldavad sageli “laiale avalikkusele” mõeldud raamatuid, mida tavaliselt müüakse suurtes kogustes.

59

(60)  Dokument pealkirjaga “Kahjude määratlemine, mida SIDE on ajavahemikul 1. aprillist 1980 kuni 31. märtsini 1996 kandnud seoses Kultuuriministeeriumi poolt CELFile antud toetusega”.

60

(61)  SIDE esitas veel viis näidet.

61

(62)  Prantsuse ametiasutused vaidlustavad ülejäänud SIDE poolt esitatud näited.

62

(63)  SIDE esialgselt esitatud allahindluste nimekirjas viidati CELFi allahindlustele Prantsusmaa brutohindades, samas kui eksportmüük toimub netohindade alusel. Võrdlus sooritati parandatud hindade nimekirja aluseks võttes.

63

(64)  CELFi tariifimuudatusi Prantsusmaa ei eitanud, rõhutati ainult asjaolu, et ettevõte oli pärast abi vähendamist sunnitud kohe üle vaatama “väikeste arvetega” seotud tariifid.

64

(65)  Vt ka tabeleid 3a, 3b ja 3c.

65

(66)  Seda punkti kommenteerides täpsustas SIDE, et “On arusaadav, et huvipakkuvamad kliendid on ühtlasi ka need, kelle tellimuste maht on suur, - mitte sellepärast, et teised kliendid ei oleks tulusad, vaid lihtsalt seetõttu, et nii nagu iga äriettevõtte puhul, on parem omada kliente, kes suudavad tekitada suure käibe”.

66

(67)  Komisjon tuletab meelde, et käsitletavaga samalaadset sihtotstarbelist abi on antud ka kahele teisele ettevõttele, Servedit'le ja École des Losirs'le.

67

(68)  Selles küsimuses vt ka II lisa.

68

(69)  Kohtuasi T-67/94, EKL lk II — 1. Vt eeskätt punkte 150 kuni 162.

69

(70)  Vt põhjendust 24.

70

(71)  Vt põhjendust 102.

71

(72)  Kohtuotsus 15. märtsist 1994, kohtuasi C- 387/92, Banco Exterior de España versus Ayuntamiento de Valencia, EKL lk I-0877.

72

versus

(73)  Vt põhjendust 24 ja järgmisi põhjendusi.

73

(74)  Kohtuasi C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg Nahverkehrsgesellschaft versus Altmark GmbH, EKL lk I-7747.

74

versus

---

I LISA

Alates 1980. aastast antud abi muutumist näitav tabel eurodes

| 1980 | 91 470 |
| --- | --- |
| 1981 | 91 470 |
| 1982 | 205 510 |
| 1983 | 164 640 |
| 1984 | 137 200 |
| 1985 | 141 780 |
| 1986 | 248 490 |
| 1987 | 214 950 |
| 1988 | 213 430 |
| 1989 | 259 160 |
| 1990 | 304 900 |
| 1991 | 373 500 |
| 1992 | 422 280 |
| 1993 | 382 650 |
| 1994 | 304 900 |
| 1995 | 304 900 |
| 1996 | 304 900 |
| 1997 | 243 920 |
| 1998 | 182 940 |
| 1999 | 121 960 |
| 2000 | 60 980 |
| 2001 | 38 110 |
| 2002 | 0 |

1980

91 470

1981

91 470

1982

205 510

1983

164 640

1984

137 200

1985

141 780

1986

248 490

1987

214 950

1988

213 430

1989

259 160

1990

304 900

1991

373 500

1992

422 280

1993

382 650

1994

304 900

1995

304 900

1996

304 900

1997

243 920

1998

182 940

1999

121 960

2000

60 980

2001

38 110

2002

0

---

II LISA

CELFi kulutuste kompenseerimise vähenemine

Prantsuse ametiasutuste esitatud andmed

| Aasta | Abi suurus eurodes | Kulutused kokku | Abi % kulutustest |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 304 900 | 683 788 | 44,59 % |
| 1995 | 304 900 | 697 177 | 43,73 % |
| 1996 | 304 900 | 624 206 | 48,85 % |
| 1997 | 243 920 | 680 023 | 35,87 % |
| 1998 | 182 940 | 664 783 | 22,63 % |
| 1999 | 121 960 | 635 577 | 19,19 % |
| 2000 | 60 980 | 572 670 | 10,65 % |
| 2001 | 38 110 | 509 048 | 7,49 % |
| 2002 | 0 | 0 | 0 |

Aasta

Abi suurus eurodes

Kulutused kokku

Abi % kulutustest

1994

304 900

683 788

44,59 %

1995

304 900

697 177

43,73 %

1996

304 900

624 206

48,85 %

1997

243 920

680 023

35,87 %

1998

182 940

664 783

22,63 %

1999

121 960

635 577

19,19 %

2000

60 980

572 670

10,65 %

2001

38 110

509 048

7,49 %

2002

0

0

0

---

III LISA

Tellimuste töötlemise protsess

Väljavõtted SIDE kommentaaridest

Uus klient

| a) | Ostjale saadetakse toimik, mis sisaldab






  — | üldisi müügitingimusi (e-mail, faks või postisaadetis) |
| --- | --- | --- |

a)

Ostjale saadetakse toimik, mis sisaldab

—

üldisi müügitingimusi (e-mail, faks või postisaadetis)

| — | avaldust arve avamiseks (e-mail, faks või postisaadetis) |
| --- | --- |

—

avaldust arve avamiseks (e-mail, faks või postisaadetis)

| b) | Pärast arve avamise avalduse tagasisaamist kontrollitakse kliendi maksujõulisust COFACE kaudu |
| --- | --- |

b)

Pärast arve avamise avalduse tagasisaamist kontrollitakse kliendi maksujõulisust COFACE kaudu

| c) | Kui arve avamine ei põhjusta probleeme: kliendi arve avamine |
| --- | --- |

c)

Kui arve avamine ei põhjusta probleeme: kliendi arve avamine

| d) | Kui avamine on problemaatiline: klienti saab teenindada ainult “pro forma” arvelduse kaudu, see tähendab pärast sissemakse tegemist |
| --- | --- |

d)

Kui avamine on problemaatiline: klienti saab teenindada ainult “pro forma” arvelduse kaudu, see tähendab pärast sissemakse tegemist

Klient, kellele on arve avatud

| a) | Kliendi identifitseerimine (eeskätt arvenumbri abil)
  Tellitud artikli sisestamine (otsing 640 000 nimetuse seast, mille hulgas on raamatud, helikassetid, audio CD-d ja CD-ROMid)

  Sisestus; kui otsitav artikkel on identifitseeritud, sisestatakse tellitav kogus, tellimuse kuupäev, kliendi viitenumber ning kinnitatakse sisestus.






  — | Juhul kui on vaja sisestada teisi tellimusridu, korratakse kogu toimingut. |
| --- | --- | --- |

a)

Kliendi identifitseerimine (eeskätt arvenumbri abil)

Tellitud artikli sisestamine (otsing 640 000 nimetuse seast, mille hulgas on raamatud, helikassetid, audio CD-d ja CD-ROMid)

Sisestus; kui otsitav artikkel on identifitseeritud, sisestatakse tellitav kogus, tellimuse kuupäev, kliendi viitenumber ning kinnitatakse sisestus.

—

Juhul kui on vaja sisestada teisi tellimusridu, korratakse kogu toimingut.

| — | Võimalik on muuta tellimuse kättetoimetamise viisi vastavalt kliendi soovidele |
| --- | --- |

—

Võimalik on muuta tellimuse kättetoimetamise viisi vastavalt kliendi soovidele

| b) | Tellitud teos ei ole andmebaasides.






  — | Artikli sisestamine käsitsi
  Näidatakse ära pealkiri, autori nimi, ISBN, kirjastus, varustaja |
| --- | --- | --- |

b)

Tellitud teos ei ole andmebaasides.

—

Artikli sisestamine käsitsi

Näidatakse ära pealkiri, autori nimi, ISBN, kirjastus, varustaja

| c) | Iga raamatu tellimusega luuakse automaatselt tellimus “varustajale”. |
| --- | --- |

c)

Iga raamatu tellimusega luuakse automaatselt tellimus “varustajale”.

| d) | Varustajatele, kellel on olemas vastavad süsteemid, edastab spetsiaalne tarkvara tellimused automaatselt. |
| --- | --- |

d)

Varustajatele, kellel on olemas vastavad süsteemid, edastab spetsiaalne tarkvara tellimused automaatselt.

| e) | Tellimislehed trükitakse automaatselt välja ja edastatakse faksi, posti või kulleriga vastavatele varustajatele. |
| --- | --- |

e)

Tellimislehed trükitakse automaatselt välja ja edastatakse faksi, posti või kulleriga vastavatele varustajatele.

Kauba kättesaamisel

| a) | Kauba vastuvõtmine — posti teel või kulleriteenistuse abil. |
| --- | --- |

a)

Kauba vastuvõtmine — posti teel või kulleriteenistuse abil.

| b) | Arvete või saatelehtede vastavuse kontrollimine kastide sisuga. |
| --- | --- |

b)

Arvete või saatelehtede vastavuse kontrollimine kastide sisuga.

| c) | Spetsiaalsesse vastuvõtutarkvarasse saabunud kauba sisestamine, mis võimaldab identifitseerida teose ja tema adressaadi. |
| --- | --- |

c)

Spetsiaalsesse vastuvõtutarkvarasse saabunud kauba sisestamine, mis võimaldab identifitseerida teose ja tema adressaadi.

| d) | Võimalikud pretensioonid saadetakse automaatselt varustajatele tagasi. |
| --- | --- |

d)

Võimalikud pretensioonid saadetakse automaatselt varustajatele tagasi.

| e) | Arvuti abil trükitakse iga konkreetse kliendi jaoks saabunud raamatute nimekiri ning tema “lahtri number”. |
| --- | --- |

e)

Arvuti abil trükitakse iga konkreetse kliendi jaoks saabunud raamatute nimekiri ning tema “lahtri number”.

| f) | Kui tellimus on täielik või juhul, kui otsustatakse, et mingi konkreetse kliendi raamatud tuleb välja saata, komplekteeritakse raamatute kastid väljasaatmiseks. Vajadusel näidatakse ära saadetise kaal ja transpordikulud. |
| --- | --- |

f)

Kui tellimus on täielik või juhul, kui otsustatakse, et mingi konkreetse kliendi raamatud tuleb välja saata, komplekteeritakse raamatute kastid väljasaatmiseks. Vajadusel näidatakse ära saadetise kaal ja transpordikulud.

Arvete koostamine ja väljasaatmine

| a) | Arved trükitakse välja automaatselt, samuti saatelehed. Väljasaatmine toimub vastavalt kliendi valitud viisile. Raamatupidamisarvete koostamine toimub automaatselt. Arved saadetakse klientidele posti teel. |
| --- | --- |

a)

Arved trükitakse välja automaatselt, samuti saatelehed. Väljasaatmine toimub vastavalt kliendi valitud viisile. Raamatupidamisarvete koostamine toimub automaatselt. Arved saadetakse klientidele posti teel.

| b) | Rahalised kokkuvõtted tehakse iga kuu lõpus ning kliendid tasuvad arved vastavalt igale kliendile kinnitatud maksetingimustele. Selles suhtes eeldatakse, et kliendid tasuvad arved õigeaegselt. |
| --- | --- |

b)

Rahalised kokkuvõtted tehakse iga kuu lõpus ning kliendid tasuvad arved vastavalt igale kliendile kinnitatud maksetingimustele. Selles suhtes eeldatakse, et kliendid tasuvad arved õigeaegselt.

| c) | Makseviis: krediitkaart — Suuremate summade puhul toimub tasumine pangaülekande või pangatšeki abil, mõnikord ka krediitkirja teel. |
| --- | --- |

c)

Makseviis: krediitkaart — Suuremate summade puhul toimub tasumine pangaülekande või pangatšeki abil, mõnikord ka krediitkirja teel.

---

IV LISA

CELFi analüütiliste raamatupidamisandmete kontroll — 1994. aasta

Prantsuse ametiasutuste esitatud andmete põhjal

Arvandmed frankides ja eurodes

| | FRF | euro |
| --- | --- | --- |
| Raamatute ostukulud | 2 068 293 | 315 309 |
| - | ostud |

FRF

euro

Raamatute ostukulud

2 068 293

315 309

-

ostud

2 026 011

308 863

| - | transport ja kulleriteenistus |
| --- | --- |

-

transport ja kulleriteenistus

42 282

6 446

Personalikulud

1 670 963

254 737

| - | (raamatute) vastuvõtmine: otsene töökulu |
| --- | --- |

-

(raamatute) vastuvõtmine: otsene töökulu

217 641

33 179

| - | pakkimine: otsene töökulu |
| --- | --- |

-

pakkimine: otsene töökulu

53 409

8 142

kaubandusteenus: otsene töökulu

| - | Piirkond 1 |
| --- | --- |

-

Piirkond 1

149 770

22 832

| - | Piirkond 2 |
| --- | --- |

-

Piirkond 2

157 627

24 030

| - | Piirkond 3 |
| --- | --- |

-

Piirkond 3

49 390

7 529

| - | üldteenistus: töötasud |
| --- | --- |

-

üldteenistus: töötasud

1 022 285

155 846

| - | turustus: töötasud |
| --- | --- |

-

turustus: töötasud

20 841

3 177

Üldkulud

518 926

79 110

| - | kasutatavad pakendid |
| --- | --- |

-

kasutatavad pakendid

14 770

2 252

| - | haldusvarustus |
| --- | --- |

-

haldusvarustus

183 784

28 018

| - | müügitransport |
| --- | --- |

-

müügitransport

148 056

22 571

| - | müügi komisjonitasu |
| --- | --- |

-

müügi komisjonitasu

36 540

5 570

| - | telefon ja teleks |
| --- | --- |

-

telefon ja teleks

29 103

4 437

| - | pakkimiskulud |
| --- | --- |

-

pakkimiskulud

26 294

4 008

| - | kindlustuskrediit |
| --- | --- |

-

kindlustuskrediit

20 929

3 191

| - | seadmete amortisatsioon |
| --- | --- |

-

seadmete amortisatsioon

20 609

3 142

| - | muud kulud |
| --- | --- |

-

muud kulud

38 841

5 921

Eraldatud kaudsed fikseeritud kulud

188 524

28 740

| - | ettevõtlusmaks |
| --- | --- |

-

ettevõtlusmaks

14 064

2 144

| - | maksed reservide moodustamiseks |
| --- | --- |

-

maksed reservide moodustamiseks

51 890

7 911

| - | välisteenused |
| --- | --- |

-

välisteenused

66 828

10 188

| - | erakorralised koormised |
| --- | --- |

-

erakorralised koormised

46 733

7 124

| - | muud kulud |
| --- | --- |

-

muud kulud

9 009

1 373

Kulud kokku

4 446 706

677 896

Kommentaarid ja selgitused

| (1) | Ostu- ja transpordikulud (sealhulgas kulleriteenistuse kulud): Neid kulusid arvestati arvesse võttes vastavate tegevuse üldkulusid arvestatuna raamatute koguarvu suhtes, üldkulud olid 38 795 874 FRF (5 914 393 eurot). Ühe raamatuga seotud kulude saamiseks jagati see summa raamatute koguarvuga. 1994. aastal oli CELFi müüdud raamatute üldarvuks 467 673, seega on ühe raamatuga seotud kulud 82,95 franki (12,65 eurot). Selleks et määratleda, milline oli väikeste tellimustega seotud raamatute ostu- ja transpordikulu, korrutatakse ühe raamatu kohta arvutatud kulu väikeste tellimustega seotud raamatute koguarvuga, see arvutus annab väikeste tellimuste raamatutega seotud kogukuluks 2 068 293 FRF (315 309 eurot). |
| --- | --- |

(1)

Ostu- ja transpordikulud (sealhulgas kulleriteenistuse kulud): Neid kulusid arvestati arvesse võttes vastavate tegevuse üldkulusid arvestatuna raamatute koguarvu suhtes, üldkulud olid 38 795 874 FRF (5 914 393 eurot). Ühe raamatuga seotud kulude saamiseks jagati see summa raamatute koguarvuga. 1994. aastal oli CELFi müüdud raamatute üldarvuks 467 673, seega on ühe raamatuga seotud kulud 82,95 franki (12,65 eurot). Selleks et määratleda, milline oli väikeste tellimustega seotud raamatute ostu- ja transpordikulu, korrutatakse ühe raamatu kohta arvutatud kulu väikeste tellimustega seotud raamatute koguarvuga, see arvutus annab väikeste tellimuste raamatutega seotud kogukuluks 2 068 293 FRF (315 309 eurot).

| (2) | Personalikulud: Kuivõrd “väikeste tellimuste” spetsiifika tõttu on nende tellimuste töötlemine keerulisem, rakendati nende kulutuste arvutamisel koefitsienti 3 (see põhineb raamatute arvul). Suurtest kirjastustest ja levitajatelt saabuvate raamatute vastuvõtmine toimub automaatselt tänu EAN koodile, mis võimaldab kasutada identifitseerimist vöötkoodiskanneri abil. Väikeste kirjastuste väljaannetel aga ei ole sageli vöötkoodi ning seetõttu tuleb need raamatud identifitseerida käsitsi.
  Sealjuures teenindavad suured kirjastused Pariisi kliente ametkondadevahelise transporditariifiga, mille suuruseks on 0,75 FRF/kg, samas kui väikeste varustajate puhul kasutatava kullerteenistuse pakkide hind on 6,5 FRF/kg. Kuivõrd välismaa raamatukauplustega arveldamine on seotud hankelepingutega, toob selle varustusallika kasutamine kaasa marginaali vähenemise.
  Koefitsiendi 3 kasutamine väikeste tellimuste puhul võimaldab seega integreerida analüütilisse raamatupidamisse tegelikud kulutused nende tellimuste töötlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Personalikulud: Kuivõrd “väikeste tellimuste” spetsiifika tõttu on nende tellimuste töötlemine keerulisem, rakendati nende kulutuste arvutamisel koefitsienti 3 (see põhineb raamatute arvul). Suurtest kirjastustest ja levitajatelt saabuvate raamatute vastuvõtmine toimub automaatselt tänu EAN koodile, mis võimaldab kasutada identifitseerimist vöötkoodiskanneri abil. Väikeste kirjastuste väljaannetel aga ei ole sageli vöötkoodi ning seetõttu tuleb need raamatud identifitseerida käsitsi.

Sealjuures teenindavad suured kirjastused Pariisi kliente ametkondadevahelise transporditariifiga, mille suuruseks on 0,75 FRF/kg, samas kui väikeste varustajate puhul kasutatava kullerteenistuse pakkide hind on 6,5 FRF/kg. Kuivõrd välismaa raamatukauplustega arveldamine on seotud hankelepingutega, toob selle varustusallika kasutamine kaasa marginaali vähenemise.

Koefitsiendi 3 kasutamine väikeste tellimuste puhul võimaldab seega integreerida analüütilisse raamatupidamisse tegelikud kulutused nende tellimuste töötlemiseks.

| (3) | Pakkimine: Arvesse võeti raamatute arvul põhinevat otsest töökulu. |
| --- | --- |

(3)

Pakkimine: Arvesse võeti raamatute arvul põhinevat otsest töökulu.

| (4) | Kommertsteenus: Otsene töökulu arvestati koefitsienti 3 kasutades, sest väikeste tellimuste töötlemine on seotud keerukama müügihaldusprotsessiga. Erinevused tellimuste töötlemisel võimaldavad integreerida analüütilisse raamatupidamisse tegelikud kulutused nende tellimuste töötlemiseks.

  Täiendavad selgitused tellimuse kodeerimise kohta: Juhul kui tellimuste kodeerimisel tekivad raskused, on vajalik teatavate lisaprotseduuride sooritamine. Oluline on märkida, et neid lisaprotseduure tuleb sooritada sõltumata tellimuse mahust.
  Lisaks sellele eelnevad tellimuse sisestamisele erinevad otsingud: ISBN, kirjastuste kataloogid, erinevad andmepangad, raamatu kättesaadavuse või mittekättesaadavuse kontroll, tellimuse ja kirjastuse õigsuse kontroll. Juhul kui probleemid on seotud tellimuslehtede täitmise kvaliteediga, eeskätt tellimuse identifitseerimise osas, toob see kaasa täiendavaid kulusid. Tihtipeale on sellised probleemid seotud just väikeste tellimustega. Suured raamatukauplused, kelle CELFi kaudu realiseeritav käibeosa on suur, on reeglina suured ettevõtted, kelle kasutatavad abimeetmed võimaldavad neil ratsionaliseerida oma tellimuste esitamise protsessi ning edastada standardiseeritud tellimusi, see tähendab tellimusi, mis sisaldavad kergesti identifitseeritavaid elemente. CELFi klientide hulgas on aga palju väikesi raamatukauplusi, kelle tegevuse maht ei võimalda neil alati kasutada tänapäevaseid rahvusvahelise kaubanduse abivahendeid. Samuti on sellistest asutustest pärinevad tellimused tihtipeale vähem arusaadavad ja sisaldavad vaid osa tellimuse täitmiseks vajalikku informatsioonist, nõudes seega täiendavat tööd ja järelikult ka kulutusi. |
| --- | --- |

(4)

Kommertsteenus: Otsene töökulu arvestati koefitsienti 3 kasutades, sest väikeste tellimuste töötlemine on seotud keerukama müügihaldusprotsessiga. Erinevused tellimuste töötlemisel võimaldavad integreerida analüütilisse raamatupidamisse tegelikud kulutused nende tellimuste töötlemiseks.

Täiendavad selgitused tellimuse kodeerimise kohta: Juhul kui tellimuste kodeerimisel tekivad raskused, on vajalik teatavate lisaprotseduuride sooritamine. Oluline on märkida, et neid lisaprotseduure tuleb sooritada sõltumata tellimuse mahust.

Lisaks sellele eelnevad tellimuse sisestamisele erinevad otsingud: ISBN, kirjastuste kataloogid, erinevad andmepangad, raamatu kättesaadavuse või mittekättesaadavuse kontroll, tellimuse ja kirjastuse õigsuse kontroll. Juhul kui probleemid on seotud tellimuslehtede täitmise kvaliteediga, eeskätt tellimuse identifitseerimise osas, toob see kaasa täiendavaid kulusid. Tihtipeale on sellised probleemid seotud just väikeste tellimustega. Suured raamatukauplused, kelle CELFi kaudu realiseeritav käibeosa on suur, on reeglina suured ettevõtted, kelle kasutatavad abimeetmed võimaldavad neil ratsionaliseerida oma tellimuste esitamise protsessi ning edastada standardiseeritud tellimusi, see tähendab tellimusi, mis sisaldavad kergesti identifitseeritavaid elemente. CELFi klientide hulgas on aga palju väikesi raamatukauplusi, kelle tegevuse maht ei võimalda neil alati kasutada tänapäevaseid rahvusvahelise kaubanduse abivahendeid. Samuti on sellistest asutustest pärinevad tellimused tihtipeale vähem arusaadavad ja sisaldavad vaid osa tellimuse täitmiseks vajalikku informatsioonist, nõudes seega täiendavat tööd ja järelikult ka kulutusi.

| (5) | Üldteenistuste töötasud: (juhtkond, informaatika, standardiseerimine, raamatupidamine, turustus, majapidamine) — kulud on arvestatud lähtudes raamatute arvust, välja arvatud raamatupidamine, mille puhul kulude arvestus lähtub arvete hulgast. |
| --- | --- |

(5)

Üldteenistuste töötasud: (juhtkond, informaatika, standardiseerimine, raamatupidamine, turustus, majapidamine) — kulud on arvestatud lähtudes raamatute arvust, välja arvatud raamatupidamine, mille puhul kulude arvestus lähtub arvete hulgast.

| (6) | Üldkulud — pakkematerjalid, müügitransport ja seadmete amortisatsioon: kulud on arvestatud ühe raamatu kulude kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Üldkulud — pakkematerjalid, müügitransport ja seadmete amortisatsioon: kulud on arvestatud ühe raamatu kulude kaudu.

| (7) | Üldkulud — haldusvarustus: Kulud on arvestatud lähtudes arvete hulgast. |
| --- | --- |

(7)

Üldkulud — haldusvarustus: Kulud on arvestatud lähtudes arvete hulgast.

| (8) | Üldkulud — müügi komisjonitasu ja kindlustuskrediit: Kulud on arvestatud lähtudes käibest. |
| --- | --- |

(8)

Üldkulud — müügi komisjonitasu ja kindlustuskrediit: Kulud on arvestatud lähtudes käibest.

| (9) | Üldkulud — telefon, teleks ja pakkimiskulud: rakendatakse koefitsienti 2,5, sest telefoniga seotud kulusid mõjutavad mitmed faktorid, eeskätt klientidele vastamine ja kirjastajate juures sooritatavad otsingud. Need kulud hõlmavad mitmeid toiminguid, sealhulgas tellimuslehe vastuvõttu raamatukaupluselt, tellimuse kodeerimist, tellimuse sisestamist ja raamatupidamist, mille ülesandeks on registreerida nende toimingutega seotud rahavoolusid. |
| --- | --- |

(9)

Üldkulud — telefon, teleks ja pakkimiskulud: rakendatakse koefitsienti 2,5, sest telefoniga seotud kulusid mõjutavad mitmed faktorid, eeskätt klientidele vastamine ja kirjastajate juures sooritatavad otsingud. Need kulud hõlmavad mitmeid toiminguid, sealhulgas tellimuslehe vastuvõttu raamatukaupluselt, tellimuse kodeerimist, tellimuse sisestamist ja raamatupidamist, mille ülesandeks on registreerida nende toimingutega seotud rahavoolusid.

| (10) | Ettevõtlusmaks ja maksed reservide moodustamiseks: kulud on arvestatud lähtudes käibest. Välisteenistused (näiteks üürid, reisi- ja komandeeringukulud, reklaamikulud jne) ning erakorralised kulud: kulud on arvestatud lähtudes raamatute arvust. |
| --- | --- |

(10)

Ettevõtlusmaks ja maksed reservide moodustamiseks: kulud on arvestatud lähtudes käibest. Välisteenistused (näiteks üürid, reisi- ja komandeeringukulud, reklaamikulud jne) ning erakorralised kulud: kulud on arvestatud lähtudes raamatute arvust.

---

| 2.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/58

---

KOMISJONI OTSUS,

4. märts 2005,

millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 440)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/263/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 9

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõikele 9 peavad liikmesriigid nende poolt tehtavatest eranditest komisjonile ette teatama esmakordselt 31. detsembriks 2002 või kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi lisade muudetud versioonide kohaldamise viimasest kuupäevast. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõikele 9 peavad liikmesriigid nende poolt tehtavatest eranditest komisjonile ette teatama esmakordselt 31. detsembriks 2002 või kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi lisade muudetud versioonide kohaldamise viimasest kuupäevast.

| (2) | Mõned liikmesriigid teatasid 31. detsembriks 2002 komisjonile oma soovist kehtestada erandid direktiivist 94/55/EÜ. Oma 20. augusti 2003. aasta otsusega 2003/635/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga, (2) lubas komisjon liikmesriikidel kehtestada selle otsuse I ja II lisas loetletud erandeid. |
| --- | --- |

(2)

Mõned liikmesriigid teatasid 31. detsembriks 2002 komisjonile oma soovist kehtestada erandid direktiivist 94/55/EÜ. Oma 20. augusti 2003. aasta otsusega 2003/635/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel vastavalt direktiivile 94/55/EÜ vastu võtta teatavaid erandeid seoses ohtlike kaupade autoveoga, (2) lubas komisjon liikmesriikidel kehtestada selle otsuse I ja II lisas loetletud erandeid.

| (3) | Direktiivi 94/55/EÜ A ja B lisa muudeti direktiiviga 2003/28/EÜ. (3) Direktiivi 2003/28/EÜ kohaselt pidid liikmesriigid jõustama siseriiklikud õigusaktid hiljemalt 1. juuliks 2003, kusjuures direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõikes 9 osutatud rakendustähtaeg oli 30. juuni 2003. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 94/55/EÜ A ja B lisa muudeti direktiiviga 2003/28/EÜ. (3) Direktiivi 2003/28/EÜ kohaselt pidid liikmesriigid jõustama siseriiklikud õigusaktid hiljemalt 1. juuliks 2003, kusjuures direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõikes 9 osutatud rakendustähtaeg oli 30. juuni 2003.

| (4) | Mõned liikmesriigid teatasid oma soovist kehtestada erandeid. Komisjon uuris nende teatiste vastavust direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõikes 9 sätestatud tingimustele ja kiitis need heaks. Sellepärast tuleks nendele liikmesriikidele anda õigus kõnealused erandid kehtestada. |
| --- | --- |

(4)

Mõned liikmesriigid teatasid oma soovist kehtestada erandeid. Komisjon uuris nende teatiste vastavust direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõikes 9 sätestatud tingimustele ja kiitis need heaks. Sellepärast tuleks nendele liikmesriikidele anda õigus kõnealused erandid kehtestada.

| (5) | Samal ajal on soovitav koondada kõik käesoleval ajal lubatud erandid ühte otsusesse. Sellepärast tuleks otsus 2003/635/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal on soovitav koondada kõik käesoleval ajal lubatud erandid ühte otsusesse. Sellepärast tuleks otsus 2003/635/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada.

| (6) | Selle tagamiseks, et eranditega seotud asjaolusid korrapäraselt ajakohastataks, peaks komisjon kavandama kõikide olemasolevate erandite igakülgse ajakohastamise vähemalt iga viie aasta järel. |
| --- | --- |

(6)

Selle tagamiseks, et eranditega seotud asjaolusid korrapäraselt ajakohastataks, peaks komisjon kavandama kõikide olemasolevate erandite igakülgse ajakohastamise vähemalt iga viie aasta järel.

| (7) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ artikli 9 kohaselt loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ artikli 9 kohaselt loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

I lisas loetletud liikmesriigid võivad rakendada I lisas sätestatud erandeid seoses teatavate ohtlike kaupade autovedudega väikestes kogustes nende territooriumil.

Neid sätteid kohaldatakse diskrimineerimiseta.

Artikkel 2

II lisas loetletud liikmesriigid võivad rakendada II lisas sätestatud erandeid seoses kohalike vedudega nende territooriumil.

Neid erandeid kohaldatakse diskrimineerimisteta.

Artikkel 3

Otsus 2003/635/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. märts 2005

Komisjoni nimel

Jacques BARROT

asepresident

---

(1)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/111/EÜ (ELT L 365, 10.12.2004, lk 25).

1

(2)  ELT L 221, 4.9.2003, lk 17.

2

(3)  ELT L 90, 8.4.2003, lk 45.

3

---

I LISA

Teatavate ohtlike ainete väikeste koguste puhul liikmesriikidele lubatud erandid

BELGIA

RO-SQ 1.1

Erandi ese: Ohuklass 1 — Väikesed kogused.

Viide direktiivi 94/55/EÜ (edaspidi “direktiiv”) lisale: 1.1.3.6

Direktiivi lisa sisu: Vastavalt äärenumbrile 1.1.3.6. on tavalise sõidukiga lubatud vedada kuni 20 kg kaevanduslõhkeainet.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté royal du 23 septembre 1958 sur les produits explosifs, modifié par l'arrêté royal du 14 mai 2000.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 111. Varustuspunktidest kaugemal asuvate hoidlate operaatoritel on lubatud tavalises mootorsõidukis vedada kuni 25 kg dünamiiti või tugevatoimelisi lõhkeaineid ja kuni 300 detonaatorit vastavalt lõhkeaineteenistuse poolt sätestatud tingimustele.

RO-SQ 1.2

Erandi ese: Erinevatesse ohuklassidesse kuuluvaid tooteid sisaldanud tühjade puhastamata mahutite vedu.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.6

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Erand 6-97.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Veokirjal peab olema märge “Puhastamata tühjad pakendid, milles on olnud erinevatesse ohuklassidesse kuuluvaid tooteid”.

Märkused: Euroopa Komisjon on erandi registreerinud numbri 21 all (artikli 6 lõike 10 alusel).

TAANI

RO-SQ 2.1

Erandi ese: Kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest ja teatavatest ettevõtetest kogutud ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavate pakendite autovedu.

Viide direktiivi lisale: 2. osa, 4.1.4, 4.1.10, 5.2, 5.4. ja 8.2

Direktiivi lisa sisu: Liigitamise põhimõtted. Koospakendamist käsitlevad sätted. Tähistamise ja märgistamise sätted. Veokiri.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. 3.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kodumajapidamisest või teatavatest ettevõtetest kogutud keemiliste ainete jäätmeid või jääke sisaldavad sisepakendid võib pakkida koos teatavatesse ÜRO poolt nõuetele vastavaks tunnistatud välispakenditesse. Üks sisepakend ei tohi sisaldada üle 5 kg või 5 liitri jäätmeid või jääke. Erandid liigitamist, tähistamist ja märgistamist, dokumente ning koolitust käsitlevatest sätetest.

Märkused: Kui keemiliste ainete jäätmed või jäägid on kogutud kodumajapidamisest või teatavatest ettevõtetest, ei ole võimalik neid täpselt liigitada ja rakendada kõiki ADRi sätteid. Tavaliselt sisaldavad kõnesolevaid jäätmeid jaemüügist pärinevad pakendid.

RO-SQ 2.2

Erandi ese: Lõhkeainepakkide ja detonaatoripakkide vedu samas sõidukis.

Viide direktiivi lisale: 7.5.2.2

Direktiivi lisa sisu: Koospakendamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Vastavalt paragrahvi 4 punktile 1 tuleb ohtlike ainete autoveo puhul täita ADRi eeskirju.

Märkused: Lõhkeaineid peab olema võimalik laadida koos detonaatoritega samasse sõidukisse, kui neid kaupu veetakse hoiukohast töökohta ja tagasi.

Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:

| 1) | Veetavate D-grupi lõhkeainete kogus ei ületa 25 kg. |
| --- | --- |

1)

Veetavate D-grupi lõhkeainete kogus ei ületa 25 kg.

| 2) | Veetavate B-grupi detonaatorite arv ei ületa 200. |
| --- | --- |

2)

Veetavate B-grupi detonaatorite arv ei ületa 200.

| 3) | Detonaatorid ja lõhkeaine peavad olema pakitud eraldi ÜRO poolt sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele. |
| --- | --- |

3)

Detonaatorid ja lõhkeaine peavad olema pakitud eraldi ÜRO poolt sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele.

| 4) | Detonaatoreid sisaldava paki ja lõhkeainet sisaldava paki vahemaa peab olema vähemalt üks meeter. See vahemaa peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkeainepakk ja detonaatoripakk peavad olema paigutatud viisil, mis võimaldab neid sõidukist kiiresti eemaldada. |
| --- | --- |

4)

Detonaatoreid sisaldava paki ja lõhkeainet sisaldava paki vahemaa peab olema vähemalt üks meeter. See vahemaa peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkeainepakk ja detonaatoripakk peavad olema paigutatud viisil, mis võimaldab neid sõidukist kiiresti eemaldada.

| 5) | Tuleb järgida ka kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju. |
| --- | --- |

5)

Tuleb järgida ka kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju.

SAKSAMAA

RO-SQ 3.1

Erandi ese: Ohuklassi 1.4G kuuluvate autoosade pakendamine ja laadimine koos teatavate ohtlike kaupadega (n4).

Viide direktiivi lisale: 4.1.10. ja 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: Koospakendamist ja segaveoseid käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 28.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kaupu ÜRO tunnusnumbritega 0431 ja 0503 võib laadida koos teatavate koguste erandis loetletud ohtlike kaupadega (autode valmistamisega seotud tooted). Seejuures ei tohi esemete arv olla suurem kui 1 000 (samalaadne punkti 1.1.3.6.4. nõudega).

Märkused: Erand on vajalik selleks, et tagada autode turvaosade kiire kohaletoimetamine vastavalt kohalikule nõudmisele. Kuna kõnealuste toodete valik on väga lai, ei hoita tavaliselt kohalikes autotöökodades nende varusid.

RO-SQ 3.2

Erandi ese: Erand nõudest, et ohtlike kaupade teatavate punktis 1.1.3.6. (n1) kindlaksmääratud koguste puhul peab olema saadetisega kaasas veokiri ja saatja deklaratsioon.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.1. ja 5.4.1.1.6

Direktiivi lisa sisu: Veokirja sisu.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 18.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kõigi ohuklasside puhul, välja arvatud ohuklass 7: kui veetavate kaupade kogus ei ületa punktis 1.1.3.6. kindlaksmääratud koguseid, ei nõuta veokirja.

Märkused: Kuna kohalikul kaubaveol klientidele ei ole veokiri alati vajalik, peetakse siseriiklike vedude puhul küllaldaseks pakkide tähistel ja märgistel esitatud teavet.

Euroopa Komisjon on erandi registreerinud numbri 22 all (artikli 6 lõike 10 alusel).

RO-SQ 3.3. (Tunnistatud kehtetuks)

RO-SQ 3.4

Erandi ese: Mõõtenõude ja (tühjade puhastamata) kütusepumpade vedu.

Viide direktiivi lisale: ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 kaupu käsitlevad sätted.

Direktiivi lisa sisu: Pakendamine, tähistamine, dokumendid, veo- ja käitlemisjuhendid, sõidukimeeskonnale mõeldud juhendid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 24.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Määratakse kindlaks erandi rakendamiseks kohaldatavad õigusaktid ja lisasätted; kuni 1 000 liitrit: samasugused tingimused nagu tühjade puhastamata pakendite puhul; üle 1 000 liitri: teatavatele paake käsitlevate õigusaktide järgimine; ainult tühjade puhastamata esemete vedu.

Märkused: Nimekirjad nr 7, 38, 38a.

RO-SQ 3.5

Erandi ese: Erandid teatavate isiklikuks kasutamiseks mõeldud kaupade väikeste koguste puhul.

Viide direktiivi lisale: Peatükk 3.2, tabel, teatavad ohuklassidesse1 — 9 kuuluvad ÜRO tunnusnumbrid.

Direktiivi lisa sisu: Veo lubamine ja vedu käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 3.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohuklassid 1 — 9; erandid mitmesuguste pakendatud kaupade väga väikeste koguste ja isiklikuks kasutamiseks mõeldud koguste puhul; piirkogus ühe veoühiku kohta on 50 kg; üldiste pakendamisnõuete kohaldamine sisepakendite suhtes.

Märkused: erand kehtib kuni 31.12.2004.

Nimekiri nr 14*.

RO-SQ 3.6

Erandi ese: Kombineeritud pakkide lubamine.

Viide direktiivi lisale: 4.1.10.4. MP2

Direktiivi lisa sisu: Kombineeritud pakkide keelustamine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 21.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohuklassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; pakendusgruppi II kuuluvate komplektidena ja väikestes kogustes müümiseks ette nähtud ohuklassi 1.4S kuuluvate esemete (väikerelvade padrunid), aerosoolide (ohuklass 2) ning ohuklassidesse 3 ja 6.1. kuuluvate (nimekirja kantud ÜRO tunnusnumbritega) puhastus- ja viimistlusmaterjalide komplektide pakid.

Märkused: Nimekirjad nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

PRANTSUSMAA

RO-SQ 6.1

Erandi ese: Kantavate ja teisaldatavate gamma-radiograafiaseadmete vedu (18).

Viide direktiivi lisale: A ja B lisa

Direktiivi lisa sisu: —

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 28.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kui kasutaja veab gamma-radiograafiaseadmeid erisõidukites, vabastatakse ta kõnesolevatest kohustustest ja vedu toimub erieeskirjade kohaselt.

RO-SQ 6.2

Erandi ese: Selliste ravitoimingutel tekkivate nakkusohtlike jäätmete vedu, mida käsitatakse ÜRO tunnusnumbriga 3291 anatoomiliste osadena ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide direktiivi lisale: A ja B lisa

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) - artikkel 12.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Erand ADRi nõuetest, mis on seotud ravitoimingute puhul tekkivate nakkusohtlike jäätmete veoga, mida käsitatakse anatoomiliste osadena ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

RO-SQ 6.3

Erandi ese: Ohtlike ainete vedu ühissõidukites (18).

Viide direktiivi lisale: 8.3.1

Direktiivi lisa sisu: Reisijate ja ohtlike ainete vedu.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 21.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohtlike ainete veo lubamine ühissõidukites käsipagasina: kohaldatakse üksnes pakkide pakendamist, tähistamist ja märgistamist käsitlevaid punktide 4.1, 5.2. ja 3.4. sätteid.

Märkused: Käsipagasis võivad olla üksnes oma tarbeks või isiklikuks ametialaseks kasutamiseks mõeldud ohtlikud ained. Kantavad gaasimahutid on lubatud hingamishäiretega patsientidele üheks reisiks vajalikus koguses.

RO-SQ 6.4

Erandi ese: Ohtlike ainete vedu väikestes kogustes omal kulul (18).

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Veokirja omamise kohustus.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 23-2.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kui veetakse ohtlikke aineid omal kulul väikestes kogustes, mis ei ületa punktis 1.1.3.6. sätestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1. sätestatud veokirja omamine kohustuslik.

IIRIMAA

RO-SQ 7.2

Erandi ese: Erand ADRi punktis 5.4.0. sätestatud nõudest veokirja kohta juhul, kui veetakse ADRi ohuklassi 3 pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.3.3. märgitud FT2 pestitsiidide hulka, (leekpunkt < 23oC) ja ADRi ohuklassi 6.1. pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.61.3. märgitud T6 vedelate pestitsiidide hulka (leekpunkt vähemalt 23oC), tingimusel, et ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6. sätestatud koguseid.

Viide direktiivi lisale: 5.4

Direktiivi lisa sisu: Nõuded veokirja olemasolu kohta.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(9) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: ADRi ohuklassidesse 3 ja 6.1. kuuluvate pestitsiidide veo puhul ei pea kaasas olema veokirja, kui ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6. kindlaksmääratud koguseid.

Märkused: Nende pestitsiidide kohaliku veo ja tarnimise puhul oleks kõnesolev nõue üleliigne ja koormav.

RO-SQ 7.4

Erandi ese: Erandid teatavatest ADRis sätestatud nõuetest pakendamise, tähistamise ja märgistamise kohta juhul, kui ADRi ohuklassi 1 ja koodide 1.3G, 1.4G ja 1.4S alla kuuluvaid ning ÜRO tunnusnumbreid 0092, 0093, 0403 ja 0404 kandvaid kasutusaja ületanud pürotehnilisi kaubaartikleid veetakse väikestes kogustes (alla punktis 1.1.3.6. kindlaksmääratud piirnormide) lähimasse sõjaväerajatisse nende kõrvaldamiseks.

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.6, 4.1, 5.2. ja 6.1

Direktiivi lisa sisu: Kasutusaja ületanud pürotehniliste toodete kõrvaldamine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(10) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Lähimasse sõjaväerajatisse veetavate kasutusaja ületanud ja ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0403 või 0404 kandvate pürotehniliste kaubaartiklite pakendamist, tähistamist ja märgistamist käsitlevaid ADRi sätteid ei kohaldata, kui järgitakse ADRi üldisi sätteid pakendamise kohta ja veokirjas on esitatud vajalik lisateave. Kõnesolevat sätet kohaldatakse ainult juhul, kui on tegemist kasutusaja ületanud pürotehniliste toodete kohaliku veoga väikestes kogustes lähimasse sõjaväerajatisse nende ohutuks kõrvaldamiseks.

Märkused: Merel kasutatavate kasutusaja ületanud hädasignaalrakettide vedu väikestes kogustes eriti lõbusõidulaevade omanikelt või laevade varustajatelt sõjaväerajatistesse nende ohutuks kõrvaldamiseks on põhjustanud raskusi eeskätt seoses pakendamisnõuetega. Erand on mõeldud kohaldamiseks väikeste (punktis 1.1.3.6. kindlaksmääratud piirnormidest väiksemate) koguste kohaliku veo puhul.

RO-SQ 7.5

Erandi ese: Erandid peatükkide 6.7. ja 6.8. nõuetest seoses nominaalselt tühjade puhastamata säilituspaakide autoveoga (nende ladustamiseks kindlaksmääratud kohas) nende puhastamise, remontimise, katsetamise või vanametalliks lammutamise eesmärgil.

Viide direktiivi lisale: 6.7. ja 6.8

Direktiivi lisa sisu: Paakide projekteerimise, ehituse, kontrollimise ja katsetamise nõuded.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: [Kavandatavad] erandid ADRi peatükkide 6.7. ja 6.8. nõuetest seoses nominaalselt tühjade puhastamata säilituspaakide autoveoga (nende ladustamiseks kindlaksmääratud territooriumil) nende puhastamise, remontimise, katsetamise või vanametalliks lammutamise eesmärgil ning järgmistel tingimustel: a) torustik, mis oli paagiga ühendatud, on nii suures ulatuses, kui praktiliselt võimalik, eemaldatud; b) paagile on paigaldatud sobiv survealandusventiil, mis peab vedamise ajal olema tööseisundis c) arvestades eespool esitatud punkti b, on kõik paagi ja paagiga ühendatud torude avad suletud, niivõrd, kui see on praktikas teostatav, selleks et vältida ohtlike ainete väljavoolamist.

Märkused: Kõnesolevaid paake ei kasutata kaupade veoks, vaid ainete hoidmiseks kindlaksmääratud territooriumil. Kui neid paake veetakse teisele territooriumile puhastamiseks, remontimiseks jne, võib neis olla ohtlikke aineid väga väikestes kogustes.

Eelnevalt artikli 6 lõike 10 alusel.

RO-SQ 7.6

Erandi ese: Erandid ADRi peatükkide 5.3. ja 5.4, 7. osa ja B lisa nõuetest seoses (jookidele mõeldud) doseerimisgaasi balloonide autoveoga juhul, kui gaasiballoone veetakse koos jookidega (mille doseerimiseks neid kasutatakse) samas sõidukis.

Viide direktiivi lisale: Peatükid 5.3, 5.4, 7. osa ja B lisa

Direktiivi lisa sisu: Sõidukite tähistamine, kaasasolevad dokumendid ning veose andmeid ja veotoiminguid käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: [Kavandatavad] erandid ADRi peatükkide 5.3. ja 5.4, 7. osa ja B lisa nõuetest jookidele mõeldud doseerimisgaasi balloonide puhul, kui gaasiballoone veetakse koos jookidega (mille doseerimiseks neid kasutatakse) samas sõidukis.

Märkused: Peamine tegevus on joogipakkide (ei sisalda ADR-aineid) vedu klientidele koos väikese arvu doseerimisgaasi sisaldavate väikeballoonidega.

Eelnevalt artikli 6 lõike 10 alusel.

RO-SQ 7.7

Erandi ese: Erandid ADRi peatükkides 6.2. ja 4.1. kehtestatud mahutite ehituse ja katsetamise nõuetest ja vabastamine nende kasutamist käsitlevate sätete järgimise kohustusest ohuklassi 2 kuuluvatele gaasidele mõeldud balloonide ja survevaatide siseriiklike vedude puhul Iirimaa piires, kui on kasutatud mitmeliigilist transporti, kaasa arvatud merevedu, ja kui järgitakse järgmisi tingimusi: i) balloonid ja survevaadid on ehitatud ning neid on katsetatud ja kasutatud kooskõlas rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveo koodeksiga, ii) balloone ja survevaate ei täideta Iirimaal uuesti, vaid nad saadetakse nominaalselt tühjadena tagasi mitmeliigilise veotee lähteriiki; iii) balloone ja survevaate veetakse kohalikele tarbijatele väikestes kogustes.

Viide direktiivi lisale: 1.1.4.2, 4.1. ja 6.2

Direktiivi lisa sisu: Mitmeliigilist transporti, kaasa arvatud merevedu käsitlevad sätted, ADRi ohuklassi 2 kuuluvatele gaasidele mõeldud balloonide ja survevaatide kasutamine, ADRi ohuklassi 2 kuuluvatele gaasidele mõeldud balloonide ja survevaatide ehitus ja katsetamine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: [Ettepanek] Peatükkide 4.1. ja 6.2. sätteid ei kohaldata ohuklassi 2 kuuluvatele gaasidele mõeldud balloonide ja survevaatide suhtes, kui on täidetud järgmised tingimused i) balloonid ja survevaadid on ehitatud ning neid on katsetatud kooskõlas rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveo koodeksiga, (ii) balloone ja survevaate kasutatakse kooskõlas rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveo koodeksiga, iii) balloonide ja survevaatide veol kaubasaatjale on kasutatud mitmeliigilist transporti, kaasa arvatud merevedu, (iv) kui [eespool alapunktis iii mainitud] mitmeliigiliselt veetud veose saajalt veetakse balloone ja survevaate lõpptarbijatele, kasutatakse ainult ühte reisi, mis lõpetatakse samal päeval, (v) balloone ja survevaate ei täideta Iirimaal uuesti ja nad tagastatakse nominaalselt tühjadena [eespool alapunktis iii mainitud] mitmeliigilise transpordi lähteriiki, (vi) balloone ja survevaate veetakse kohalikele tarbijatele Iirimaal väikestes kogustes.

Märkused: Kõnesolevates balloonides ja survevaatides olevad gaasid peavad vastama lõpptarbijate poolt nõutud spetsifikaatidele, sellepärast tuleb neid importida väljastpoolt ADR-piirkonda. Pärast kasutamist tuleb nominaalselt tühjad balloonid ja survevaadid tagastada lähteriiki täitmiseks igal erijuhul kindlaksmääratud gaasiga — neid ei täideta uuesti Iirimaal ega mõnes muus ADR-piirkonna osas. Kuigi nad ei vasta ADRi nõuetele, vastavad nad rahvusvahelisele ohtlike kaupade mereveo koodeksile ja neid tunnustatakse rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveo koodeksi alusel. Mitmeliigiline vedu, mis algab väljaspool ADR-piirkonda, lõpetatakse importija territooriumil, kust balloonid ja survevaadid veetakse kohalikele lõpptarbijatele Iirimaa piires väikestes kogustes. Selle veo puhul Iirimaa piires kohaldatakse muudetud direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 muudetud lõiget 9.

SOOME

RO-SQ 13.1

Erandi ese: Ohtlike kaupade vedu sõiduautodes ja bussides teatavates kogustes.

Viide direktiivi lisale: 4.1, 5.4

Direktiivi lisa sisu: Pakendamist käsitlevad sätted, dokumendid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohtlike kaupade vedu sõiduautodes ja bussides teatavates kogustes, mis on väiksemad punktis 1.1.3.6. nimetatud kogusest, on lubatud ilma veokirjata ja kõiki pakendamisnõudeid järgimata, kui kaupade netomass ei ületa 200 kg.

RO-SQ 13.2

Erandi ese: Tühjade paakide kirjeldamine veokirjas.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.6

Direktiivi lisa sisu: Erisätted tühjade puhastamata pakendite, sõidukite, konteinerite, paakide, balloonikogumiga sõidukite ja mitmekambriliste gaasimahutite kohta.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Tühjade puhastamata paakautode puhul, millega on veetud kahte või enamat ainet, mille ÜRO tunnusnumber on 1202, 1203 või 1223, võib veokirjas esitatava kirjelduse lõpetada järgmiste sõnadega: “Viimane veos”, millele lisatakse madalaima leekpunktiga toote nimetus: “Tühi paakauto, 3, viimane veos: ÜRO 1203 autobensiin, II”.

RO-SQ 13.3

Erandi ese: Lõhkeainete veoks mõeldud veoühiku märgistamine ja tähistamine.

Viide direktiivi lisale: 5.3.2.1.1

Direktiivi lisa sisu: Oranže tunnusplaate käsitlevad üldsätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Veoühikute (tavaliselt furgoonautod) tähistamiseks, millega harilikult veetakse lõhkeaineid väikestes kogustes (kuni 1 000 kg neto) karjääridesse ja töökohtadele, võib esi- ja tagaküljel kasutada näidise nr 1 kohaseid plaate.

RO-SQ 13.4

Erandi ese: RO-SQ 6.2. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes õigusaktides.

RO-SQ 13.5

Erandi ese: RO-SQ 6.4. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes õigusaktides.

ÜHENDKUNINGRIIK

RO-SQ 15.1

Erandi ese: Teatavate väheohtlike radioaktiivsete esemete, näiteks kellade, käekellade, suitsuandurite, kompasside vedu (E1).

Viide direktiivi lisale: enamik ADRi nõudeid.

Direktiivi lisa sisu: Ohuklassi 7 kuuluvate materjalide veoga seotud nõuded.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Radioactive Material (Road Transport) (Great Britain) Regulations 1996 reg 3(2)(f), (g) and (h).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Täielik vabastamine siseriiklike õigusaktide sätete järgimise kohustusest teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad radioaktiivseid materjale piiratud kogustes.

Märkused: Kõnesolev erand on lühiajaline meede, mis pole enam vajalik, kui ADRis tehakse samasugused muudatused, nagu tehti IAEA eeskirjades.

RO-SQ 15.2

Erandi ese: Erand nõudest veokirja omamise kohta ohtlike kaupade teatavate punktis 1.1.3.6. kindlaksmääratud koguste puhul (E2).

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.6.2. ja 1.1.3.6.3

Direktiivi lisa sisu: Erand teatavatest nõuetest teatavate ühe veoühiku kohta väljendatud koguste puhul.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.3. and reg.13. and Schedule 2(8).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Piiratud koguste puhul ei ole veokirja olemasolu vajalik, välja arvatud juhul, kui need kogused on osa suuremast veosest.

Märkused: See erand on sobiv siseriiklike vedude puhul, kuna veokiri ei ole alati vajalik, kui on tegemist kohaliku kaubaveoga klientidele.

RO-SQ 15.3

Erandi ese: Kuuma õhuga täidetavates õhupallides kasutatavate kergete valtsplekkballoonide vedu nende täitmiskoha ja õhkutõusmis-/maandumiskoha vahel (E3).

Viide direktiivi lisale: 6.2

Direktiivi lisa sisu: Gaasimahutite ehituse ja katsetamise nõuded.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes eeskirjades.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Vt eespool.

Märkused: Kuuma õhuga täidetavates õhupallides kasutatavad gaasiballoonid on projekteeritud nii kergetena kui võimalik, mistõttu nad ei saa vastata tavaliste gaasiballoonide nõuetele. Keskmise õhupalliballooni veemahutavus on 70 liitrit, suurima ballooni veemahutavus ei ületa 90 liitrit. Sõidukis võib korraga vedada kuni viit õhupalliballooni.

RO-SQ 15.4

Erandi ese: Erand nõudest tuletõrjevahendite olemasolu kohta väikese aktiivsusega radioaktiivseid materjale vedavates sõidukites (E4).

Viide direktiivi lisale: 8.1.4

Direktiivi lisa sisu: Nõue tuletõrjevahendite olemasolu kohta sõidukites.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Radioactive Material (Road Transport) (Great Britain) 1996, regs 34(4) and (5).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Eeskirja 34 punktiga 4 tühistatakse nõue tulekustutite olemasolu kohta juhul, kui veetakse ainult erandi alla kuuluvaid pakke (ÜRO tunnusnumbrid 2908, 2909, 2910 ja 2911).

Eeskirja 34 punktiga 5 kitsendatakse kõnesolevat nõuet juhul, kui veetavate pakkide arv on väike.

Märkused: ÜRO tunnusnumbritega 2908, 2909, 2910 ja 2911 kaupade veo puhul, mis sageli toimub väikeste sõidukitega, ei ole tegelikult tuletõrjevahendite olemasolu oluline.

RO-SQ 15.5

Erandi ese: Sisepakendites kaupade (välja arvatud ohuklassidesse 1 ja 7 kuuluvad kaubad) vedu kohalikest müügiüksustest jaemüüjatele või tarbijatele ja jaemüüjatelt lõpptarbijale (N1).

Viide direktiivi lisale: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Pakendite ehituse ja katsetamise nõuded.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Dangerous Goods (Classification, Packaging & Labelling) and Use of Transportable Pressure Receptacles Regulations 1996, Regs. 6(1), 6(3) and 8(5) and Schedule 3.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Pakendite märgistamist RID/ADR, ÜRO või muu märgisega ei nõuta, kui need sisaldavad nimekirjas 3 nimetatud kaupu.

Märkused: ADRi nõuded ei ole vajalikud viimasel veoetapil müügiüksusest vahendajale või lõpptarbijale või vahendajalt lõpptarbijale. Kõnesoleva erandi eesmärk on võimaldada kohalike vedude viimasel etapil jaemüügiks mõeldud kaupade sisemahutite vedu ilma välispakendita.

RO-SQ 15.6

Erandi ese: Nominaalselt tühjade püsipaakide vedu, mis ei ole mõeldud kasutamiseks veopaakidena (N2).

Viide direktiivi lisale: 5. ja 7.—9. osa

Direktiivi lisa sisu: Saadetiste ettevalmistamist, vedu, toiminguid ja sõidukeid käsitlevad nõuded.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes õigusaktides.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Vt eespool.

Märkused: Nende püsipaakide vedu ei ole ohtlike kaupade vedu tavalises tähenduses ning kõnesoleval juhul ei saa ADR-sätteid tegelikult kohaldada. Kuna paaki nimetatakse “nominaalselt tühjaks”, siis tegelikult sisaldab ta ohtlikku kaupa väga väikeses koguses.

RO-SQ 15.7

Erandi ese: Erinevate ühe veoühiku kohta väljendatud maksimumkoguste lubamine punkti 1.1.3.6.3. tabelis esitatud ohuklassi 1 kuuluvate 1. ja 2. veokategooria kaupade puhul (N10).

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.6.3. ja 1.1.3.6.4

Direktiivi lisa sisu: Ühe veoühikuga veetava kogusega seotud erandid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kehtestatakse eeskirjad lõhkeainete piiratud koguste ja segaveostega seotud piirangutest vabastamiseks.

Märkused: Erandi eesmärk on erinevate piirkoguste lubamine ohuklassi 1 kuuluvate kaupade 1. veokategooria (piirkogus “50”) ja 2. veokategooria (piirkogus “500”) puhul. Segaveostega seotud arvutustes tuleb korrutamisel kasutada 2. veokategooria puhul tegurit “20” ja 3. veokategooria puhul tegurit “2”.

Eelnev erand artikli 6 lõike 10 alusel.

RO-SQ 15.8

Erandi ese: EX/II-sõidukites veetavate lõhkeaineartiklite netomassi piirnormi suurendamine (N13).

Viide direktiivi lisale: 7.5.5.2

Direktiivi lisa sisu: Veetavate lõhkeainete ja lõhkekehade koguste piiramine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg.13, Schedule 3.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Veetavate lõhkeainete ja lõhkekehade koguste piiramine.

Märkused: Ühendkuningriigi õigusaktide kohaselt võib II tüüpi sõidukis vedada sobivusgruppi 1.1C, 1.1D, 1.1E või 1.1J kuuluvaid lõhkeaineid netomassiga kuni 5 000 kg.

Paljud Euroopas veetavad ohuklassidesse 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J kuuluvad kaubaartiklid on suuremõõtmelised või mahukad ja pikemad kui 2,5 meetrit. Eelkõige on need sõjaliseks otstarbeks kasutatavad lõhkeaineartiklid. EX/III-sõidukite ehitusega seotud piirangud (sõidukid peavad olema kinnised) raskendavad selliste kaubaartiklite peale- ja mahalaadimist. Mõnede kaubaartiklite peale- ja mahalaadimiseks veo lähte- ja sihtkohas on vaja eriseadmeid. Tegelikult on need seadmed harva kättesaadavad. Ühendkuningriigis on EX/III-sõidukeid kasutusel vähe ning nõue ehitada täiendavaid EX/III-tüüpi erisõidukeid kõnesolevat liiki lõhkeainete veoks koormaks ülemääraselt asjaomasest tegevusvaldkonda.

Ühendkuningriigis veavad sõjaväele mõeldud lõhkeaineid peamiselt kaubaveoettevõtjad, kes ei saa soodustusi raamdirektiivis ettenähtud sõjaväesõidukeid käsitleva erandi alusel. Selle probleemi lahendamiseks on Ühendkuningriik alati lubanud kõnesolevaid kaubaartikleid vedada EX/II-tüüpi sõidukites, kui kogus ei ületa 5 000 kg. Praegune piirmäär ei ole alati piisav, sest teatavad kaubaartiklid võivad sisaldada üle 1 000 kg lõhkeainet.

1950. aastast on olnud ainult kaks üle 5 000 kg kaaluva lõhkeainekoguse plahvatamisega seotud õnnetusjuhtumit (mõlemad 1950ndatel aastatel). Õnnetusjuhtumid põhjustasid süttinud rehvid ja heitgaasisüsteemi ülekuumenemine, millest süttis koormakate. Need tulekahjud oleksid võinud juhtuda ka väiksema veose puhul. Surmajuhtumeid ega vigastusi ei olnud.

Empiirilised tõendid näitavad, et nõuetekohaselt pakendatud lõhkeaineartiklite initsieerimine nt sõiduki kokkupõrkest põhjustatud löögi tagajärjel on vähetõenäoline. Sõjaväeraportite ja reaktiivmürskude põrkekatsete tulemuste kohaselt ületab kokkupõrkemomendil padrunite initsieerimiseks vajalik kiirus 12 meetri pikkuse vabalangemise katsel saavutatud kiiruse.

Kõnesolev erand ei tohiks mõjutada olemasolevaid ohutusnorme.

RO-SQ 15.9

Erandi ese: Erand järelevalvenõudest teatavate ohuklassi 1 kuuluvate kaupade väikeste koguste puhul (N12).

Viide direktiivi lisale: 8.4. ja 8.5. S1(6)

Direktiivi lisa sisu: Teatavates kogustes ohtlikke kaupu vedavate sõidukite järelevalve nõue.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.24.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Nähakse ette rajatised ohutuks parkimiseks ja järelevalveks, kuid ei nõuta ADRi peatüki 8.5. S1 punktis 6 ettenähtud pidevat järelevalvet teatavate ohuklassi 1 kuuluvate kaubaveoste puhul.

Märkused: ADRi järelevalvenõudeid ei ole siseriiklikus kontekstis alati võimalik järgida.

RO-SQ 15.10

Erandi ese: Piirangute leevendamine lõhkeaine segaveoste puhul ning lõhkeainete veol koos muude ohtlike kaupadega furgoonides, sõidukites ja mahutites (N4/5/6).

Viide direktiivi lisale: 7.5.2.1. ja 7.5.2.2

Direktiivi lisa sisu: Piirangud teatavat liiki segalastide puhul.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.18.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Lõhkeainete segaveoseid käsitlevates siseriiklikes õigusaktides nähakse ette vähem ranged nõuded tingimusel, et asjaomaseid vedusid on võimalik teha ohutult.

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada teatavaid muudatusi eri lõhkeainete koosvedu ning lõhkeainete ja teiste ohtlike kaupade koosvedu käsitlevates eeskirjades. Kõikide nende muudatuste puhul nähakse ette kaubaveose ühe või mitme koostisosa koguse piirangud ning need muudatused on lubatud ainult tingimusel, et “on võetud kõik mõistlikult teostatavad meetmed selleks, et vältida lõhkeainete kokkupuutumist kõnesolevate kaupadega või muul viisil nende ohtusattumist kõnesolevate kaupade tõttu”.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

| 1. | Lõhkeainet, mille ÜRO tunnusnumber on 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 või 0361, võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbrit 1942 kandvate ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbriga 1942 lõhkeainete veo piirkoguse kindlaksmääramisel käsitatakse neid ohuklassi 1.1D kuuluvate lõhkeainetena. |
| --- | --- |

1.

Lõhkeainet, mille ÜRO tunnusnumber on 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 või 0361, võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbrit 1942 kandvate ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbriga 1942 lõhkeainete veo piirkoguse kindlaksmääramisel käsitatakse neid ohuklassi 1.1D kuuluvate lõhkeainetena.

| 2. | Lõhkeainet, mille ÜRO tunnusnumber on 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 või 0453, võib vedada samas sõidukis koos 2. veokategooria (välja arvatud kergsüttivad gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või 3. veokategooria ohtlike kaupadega või koos mõlema veokategooria kaupadega tingimusel, et 2. veokategooria ohtlike kaupade üldmass või -maht ei ületa 500 kilogrammi või liitrit ja lõhkeainete kogu netomass ei ületa 500 kilogrammi. |
| --- | --- |

2.

Lõhkeainet, mille ÜRO tunnusnumber on 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 või 0453, võib vedada samas sõidukis koos 2. veokategooria (välja arvatud kergsüttivad gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või 3. veokategooria ohtlike kaupadega või koos mõlema veokategooria kaupadega tingimusel, et 2. veokategooria ohtlike kaupade üldmass või -maht ei ületa 500 kilogrammi või liitrit ja lõhkeainete kogu netomass ei ületa 500 kilogrammi.

| 3. | Ohuklassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos 2. veokategooria kergsüttivate vedelike ja kergsüttivate gaasidega või 3. veokategooria rasksüttivate mittemürgiste gaasidega või koos mõlema veokategooria kaupadega tingimusel, et ohtlike kaupade üldmass või -maht ei ületa 200 kilogrammi või liitrit ning lõhkeainete kogu netomass ei ületa 20 kilogrammi. |
| --- | --- |

3.

Ohuklassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos 2. veokategooria kergsüttivate vedelike ja kergsüttivate gaasidega või 3. veokategooria rasksüttivate mittemürgiste gaasidega või koos mõlema veokategooria kaupadega tingimusel, et ohtlike kaupade üldmass või -maht ei ületa 200 kilogrammi või liitrit ning lõhkeainete kogu netomass ei ületa 20 kilogrammi.

| 4. | Lõhkeainet, mille ÜRO tunnusnumber on 0106, 0107 või 0257, võib vedada koos sobivusgruppidesse D, E ja F kuuluvate lõhkeaineartiklitega, kui need lõhkeained on asjakohaste lõhkeaineartiklite komponendid. ÜRO tunnusnumbritega 0106, 0107 ja 0257 lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Lõhkeainet, mille ÜRO tunnusnumber on 0106, 0107 või 0257, võib vedada koos sobivusgruppidesse D, E ja F kuuluvate lõhkeaineartiklitega, kui need lõhkeained on asjakohaste lõhkeaineartiklite komponendid. ÜRO tunnusnumbritega 0106, 0107 ja 0257 lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

RO-SQ 15.11

Erandi ese: Alternatiiv oranžide tunnusplaatide kasutamisele radioaktiivse materjali veo puhul väikeste sõidukitega väikestes kogustes.

Viide direktiivi lisale: 5.3.2

Direktiivi lisa sisu: Nõue, et radioaktiivset materjali vedavatel väikestel sõidukitel peavad olema oranžid tunnusplaadid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002 Regulation 5 (4) (d).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Lubatakse kõiki asjakohase menetluse alusel heakskiidetud erandeid. Taotletakse järgmisi erandeid:

| 1. | Sõidukil peab olema:






  a) | tunnusplaat vastavalt kohaldatavatele ADRi punkti 5.3.2. sätetele või |
| --- | --- | --- |

1.

Sõidukil peab olema:

a)

tunnusplaat vastavalt kohaldatavatele ADRi punkti 5.3.2. sätetele või

| b) | alternatiivne punkti 2 nõuetele vastav märgis, juhul kui sõiduki mass on alla 3 500 kg ja sellega veetakse vähem kui kümmet erandi alla kuuluva lõhustuva või mittelõhustuva radioaktiivse materjali pakki, kusjuures nende pakkide veoindeksite summa ei ole suurem kui 3. |
| --- | --- |

b)

alternatiivne punkti 2 nõuetele vastav märgis, juhul kui sõiduki mass on alla 3 500 kg ja sellega veetakse vähem kui kümmet erandi alla kuuluva lõhustuva või mittelõhustuva radioaktiivse materjali pakki, kusjuures nende pakkide veoindeksite summa ei ole suurem kui 3.

| 2. | Punkti 1 kohaldamisel peab sõidukile radioaktiivse materjali veo ajaks paigaldatud märgis vastama järgmistele tingimustele:






  a) | Märgis kujutab endast ruutu, mille külje pikkus on vähemalt 12 cm. Kõik tähed märgisel on mustad, paksus kirjas ja loetavad. Kõik tähed märgisel on reljeeftrükis või sisse pressitud. Suurtähed sõnas “RADIOACTIVE” on vähemalt 12 mm kõrgused ja kõik muud suurtähed vähemalt 5 mm kõrgused. |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 1 kohaldamisel peab sõidukile radioaktiivse materjali veo ajaks paigaldatud märgis vastama järgmistele tingimustele:

a)

Märgis kujutab endast ruutu, mille külje pikkus on vähemalt 12 cm. Kõik tähed märgisel on mustad, paksus kirjas ja loetavad. Kõik tähed märgisel on reljeeftrükis või sisse pressitud. Suurtähed sõnas “RADIOACTIVE” on vähemalt 12 mm kõrgused ja kõik muud suurtähed vähemalt 5 mm kõrgused.

| b) | Märgis on sellisel määral tulekindel, et sõidukis puhkenud tulekahju korral jäävad sõnad märgisel loetavaks ka pärast kokkupuutumist tulega. |
| --- | --- |

b)

Märgis on sellisel määral tulekindel, et sõidukis puhkenud tulekahju korral jäävad sõnad märgisel loetavaks ka pärast kokkupuutumist tulega.

| c) | Märgis kinnitatakse kindlalt sõidukile sellises asendis, mis on juhile hõlpsasti nähtav, kuid ei varja tema vaadet teele; märgis tehakse nähtavaks ainult siis, kui sõiduk veab radioaktiivset materjali. |
| --- | --- |

c)

Märgis kinnitatakse kindlalt sõidukile sellises asendis, mis on juhile hõlpsasti nähtav, kuid ei varja tema vaadet teele; märgis tehakse nähtavaks ainult siis, kui sõiduk veab radioaktiivset materjali.

| d) | Märgise vorm peab olema heaks kiidetud ning sellel peab olema nimi, aadress ja telefoninumber hädajuhtumi puhuks. |
| --- | --- |

d)

Märgise vorm peab olema heaks kiidetud ning sellel peab olema nimi, aadress ja telefoninumber hädajuhtumi puhuks.

Märkused: Erand on vajalik radioaktiivse materjali piiratud vedude puhul väikestes kogustes, eeskätt patsiendile mõeldud radioaktiivse materjali vedude puhul kohalike haiglarajatiste vahel ühekordsete dooside kaupa, kui kasutatakse väikesi sõidukeid, mille puhul on isegi väikeste oranžide tunnusplaatide paigaldamise võimalused piiratud. Kogemused on näidanud, et oranžide tunnusplaatide kinnitamine nendele sõidukitele tekitab raskusi ning tavalistes transporditingimustes on neid tülikas sõiduki küljes kasutada. Sõiduk tähistatakse kaubaveose sisu näitava ja selgesti ohule osutava märgisega vastavalt ADRi punktile 5.3.1.5.2. (ja tavaliselt ka punktile 5.3.1.7.4). Lisaks sellele kinnitatakse selgelt nähtavasse kohta tulekindel märgis, millel on esitatud teave hädajuhtumi puhuks. Tegelikult esitatakse ohutusteavet rohkem, kui on nõutav ADRi punkti 5.3.2. alusel.

---

II LISA

Liikmesriikidele lubatud erandid kohalike vedude puhul nende territooriumidel

BELGIA

RO-LT 1.1

Erandi ese: Vedu tootmiskohtade vahetus läheduses, kaasa arvatud vedu avalikel teedel.

Viide direktiivi 94/55/EÜ (edaspidi “direktiiv”) lisale: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: A ja B lisa.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: erandid 2-89, 4-97 ja 2-2000.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Dokumentidega ning pakendite märgistamise ja tähistamisega ning juhitunnistusega seotud erandid.

Märkused: Ühelt tootmisterritooriumilt teisele veetavad ohtlikud kaubad:

| — | erand 2-89: avaliku tee ületamine (kemikaalid on pakendites), |
| --- | --- |

—

erand 2-89: avaliku tee ületamine (kemikaalid on pakendites),

| — | erand 4-97: veokaugus 2 km (malmi valuplokid, temperatuur 600oC), |
| --- | --- |

—

erand 4-97: veokaugus 2 km (malmi valuplokid, temperatuur 600oC),

| — | erand 2-2000: veokaugus ligikaudu 500 m (keskmise suurusega mahtlastkonteinerid, pakendusgrupid II ja III, ohuklassid 3, 5.1, 6.1, 8 ja 9). |
| --- | --- |

—

erand 2-2000: veokaugus ligikaudu 500 m (keskmise suurusega mahtlastkonteinerid, pakendusgrupid II ja III, ohuklassid 3, 5.1, 6.1, 8 ja 9).

RO-LT 1.2

Erandi ese: Kaubaveoks mitte mõeldud säilituspaakide vedu.

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.2. (f)

Viide siseriiklikele õigusaktidele: erandid 6-82, 2-85.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Lubatakse nominaalselt tühjade säilituspaakide vedu nende puhastamiseks/remontimiseks.

Märkused: Euroopa Komisjon on erandi registreerinud numbri 7 all (artikli 6 lõike 10 alusel).

RO-LT 1.3

Erandi ese: Sõidukijuhtide koolitus.

ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 kaupade kohalik vedu pakendites ja paakides (Belgia territooriumil, 75 km raadiuses registrijärgsest asukohast).

Viide direktiivi lisale: 8.2

Direktiivi lisa sisu:

Koolituse etapid:

| 1) | Pakendite alane koolitus |
| --- | --- |

1)

Pakendite alane koolitus

| 2) | Paakide alane koolitus |
| --- | --- |

2)

Paakide alane koolitus

| 3) | Erikoolitus Cl 1 |
| --- | --- |

3)

Erikoolitus Cl 1

| 4) | Erikoolitus Cl 7 |
| --- | --- |

4)

Erikoolitus Cl 7

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes õigusaktides.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Määratlused — tunnistus — väljaandmine — duplikaadid — kehtivusaeg ja kehtivusaja pikendamine — koolituse korraldamine ja eksam — erandid — karistused — lõppsätted.

Märkused: Kavandatakse esmatasandi koolitus, millele järgneb eksam pakendites ja paakides olevate ja ÜRO tunnusnumbrit 1202, 1203 või 1223 omavate kaupade veo kohta registrijärgsest asukohast kuni 75 km raadiuses — koolituse kestus peab vastama ADRi nõuetele — viie aasta pärast läbib juht täienduskursuse ja sooritab eksami — tunnistusele märgitakse “ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 kaupade riigisisene vedu direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 9 alusel”.

RO-LT 1.4

Erandi ese: Ohtlike kaupade vedu paakides nende kõrvaldamiseks põletamise teel.

Viide direktiivi lisale: 3.2

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Erand 01 — 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Erandina punktis 3.2. esitatud tabelist on paagikoodiga L4DH paakmahuti asemel lubatud kasutada paakmahutit paagikoodiga L4BH, selleks et teatavatel tingimustel vedada aineid, mille ÜRO tunnusnumber on 3130 ja mis kujutavad endast veega reageerivaid mürgiseid mujal nimetamata pakendusgrupi III vedelikke.

Märkused: Seda erandit võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete veo puhul lühikestel vahemaadel.

RO-LT 1.5

Erandi ese: Jäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.

Viide direktiivi lisale: 5.2, 5.4, 6.1. (varasem õigusakt: A5, 2X14, 2X12)

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, tähistamine ja pakenditele esitatavad nõuded.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrête royal relatif au transport de marchandises dangereuses par route.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Selle asemel, et liigitada jäätmeid ADRi kohaselt, liigitatakse jäätmed erinevatesse gruppidesse (kergsüttivad lahustid, värvid, happed, akud jne), selleks et vältida ohtlikke reaktsioone ühe grupi piires. Nõuded pakendite ehitusele on vähem piiravad.

Märkused: Kõnesolevat erandit võib rakendada jäätmete veo puhul väikestes kogustes jäätmekõrvaldusrajatistesse.

RO-LT 1.6

Erandi ese: RO-LT 14.5. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: —

RO-LT 1.7

Erandi ese: RO-LT 14.6. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: —

RO-LT 1.8

Erandi ese: RO-LT 15.2. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: —

TAANI

RO-LT 2.1

Erandi ese: ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1203, 1223 ja ohuklass 2 — veokirja ei ole vaja.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: Veokiri on vajalik.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohuklassi 3 kuuluvate ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 naftatoodete ning ohuklassi 2 kuuluvate gaaside veol klientidele (kaupu veetakse kahele või enamale kaubasaajale ning tagastatud kaubad veetakse kokku samadel asjaoludel) ei ole veokirjad vajalikud, kui kirjalikes juhistes on esitatud lisaks ADRis nõutud teabele ka ÜRO tunnusnumbrid, nimetused ja ohuklassid.

Märkused: Eespool mainitud siseriiklik erand on põhjendatud elektroonikaseadmete arenguga, mis võimaldab näiteks elektroonikaseadmeid kasutavatel naftaettevõtetel pidevalt edastada sõidukitele teavet klientide kohta. Kuna see teave ei ole kättesaadav veo alguses, vaid edastatakse sõidukile veo ajal, ei ole võimalik enne veo alustamist veokirja koostada. Sellised veod on piiratud teatavate piirkondadega.

Praegu kehtib Taani puhul samalaadsete sätetega seotud erand artikli 6 lõike 10 alusel.

SAKSAMAA

RO-LT 3.1

Erandi ese: Loobumine teatud märgetest veokirjas (n2).

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.1

Direktiivi lisa sisu: Veokirja sisu.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 18.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kõikide ohuklasside puhul, välja arvatud ohuklassid 1 (v.a 1.4S), 5.2. ja 7:

Veokirjas ei ole vaja märkida:

| a) | kaubasaajat, kui on tegemist kohalike kaubavedudega klientidele (välja arvatud täiskoorma vedu ja kaubaveod teatavatel marsruutidel); |
| --- | --- |

a)

kaubasaajat, kui on tegemist kohalike kaubavedudega klientidele (välja arvatud täiskoorma vedu ja kaubaveod teatavatel marsruutidel);

| b) | pakkide kogust ja pakendite liike, kui ei kohaldata punkti 1.1.3.6. ja kui sõiduk vastab kõikidele A ja B lisa sätetele; |
| --- | --- |

b)

pakkide kogust ja pakendite liike, kui ei kohaldata punkti 1.1.3.6. ja kui sõiduk vastab kõikidele A ja B lisa sätetele;

| c) | tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veose veokirja olemasolust. |
| --- | --- |

c)

tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veose veokirja olemasolust.

Märkused: Asjakohaste veoliikide puhul ei oleks kõikide sätete kohaldamine võimalik.

Euroopa Komisjon on erandi registreerinud numbri 22 all (artikli 6 lõike 10 alusel).

RO-LT 3.2

Erandi ese: Ohuklassi 9 kuuluvate polüklooritud bifenüülidega saastunud pakendamata materjalide vedu.

Viide direktiivi lisale: 7.3.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendamata materjalide vedu.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 11.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Pakendamata materjalide vedu vedeliku- või tolmukindlalt suletud vahetatavates moodulites või konteinerites.

Märkused: Erand 11 kehtib kuni 31.12.2004; alates 2005. aastast rakendatakse ADRi jaRIDi samalaadseid sätteid.

Vt ka mitmepoolne kokkulepe M137.

Nimekiri nr 4*.

RO-LT 3.3

Erandi ese: Pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi lisale: 1.—5. osa

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, pakendamine ja tähistamine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 20.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohuklassid 2 — 6.1, 8 ja 9: Ohtlike jäätmete koospakendamine ning vedu pakendites ja keskmise suurusega mahtlastkonteinerites; jäätmete kogumine eraldi jäätmegruppide kaupa (selleks et vältida ohtlikke reaktsioone ühe grupi piires) ja pakendatuna sisepakenditesse; jäätmegruppe käsitlevate kirjalike erijuhendite kasutamine teekonnalehtedena; olme- ja laboratoorse päritoluga jäätmete kogumine jne.

Märkused: Nimekiri nr 6*.

KREEKA

RO-LT 4.1

Erandi ese: Erand püsipaakide (paakautode) ohutusnõuete suhtes, kui need püsipaagid (paakautod) on registreeritud enne 31. detsembrit 2001 ja kui on tegemist teatavate ohtlike ainete kohaliku veoga või väikeste kogustega.

Viide direktiivi lisale: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17-6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Ehitus-, seadmestus-, tüübikinnitus-, kontrollimis- ja katsetamis- ning märgistusnõuded püsipaakidele (paakautodele), kergpaakidele, paakkonteineritele, vahetatavatele metallkorpusega paakmoodulitele, balloonikogumiga sõidukitele ja mitmekambrilistele gaasimahutitele.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία. (Nõuded teatavate ohtlike kaupade puhul kasutatavate püsipaakide (paakautode) ning ringluses olevate kergpaakide ehituse, seadmete, kontrollimise ja katsetamise kohta.)

Siseriiklike õigusaktide sisu: Üleminekusätted: Püsipaake (paakautosid), kergpaake ja paakkonteinereid, mis on Kreekas esmakordselt registreeritud ajavahemikul 1.1.1985—31.12.2001, võib kasutada kuni 31. detsembrini 2010. Kõnesolev üleminekusäte on rakendatav sõidukite suhtes, mida kasutatakse järgmiste ÜRO tunnusnumbritega ohtlike ainete veoks: 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257. Kõnesoleval juhul on mõeldud vedusid väikestes kogustes või kohalikke vedusid, mille puhul kasutatakse eespool mainitud ajavahemikul registreeritud sõidukeid. Seda üleminekuperioodi rakendatakse paakautode suhtes, mida on kohandatud vastavalt järgmistele nõuetele:

| 1. | ADRi nõuded kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154). |
| --- | --- |

1.

ADRi nõuded kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154).

| 2. | Kui kambrite mahutavus on kuni 3 500 liitrit, peab paagi seina paksus olema vähemalt 3 mm, kui kambrite mahutavus on kuni 6 000 liitrit, peab paagi väikese süsinikusisaldusega terasest seina paksus olema vähemalt 4 mm, olenemata vaheseinte liigist või paksusest. |
| --- | --- |

2.

Kui kambrite mahutavus on kuni 3 500 liitrit, peab paagi seina paksus olema vähemalt 3 mm, kui kambrite mahutavus on kuni 6 000 liitrit, peab paagi väikese süsinikusisaldusega terasest seina paksus olema vähemalt 4 mm, olenemata vaheseinte liigist või paksusest.

| 3. | Kui on kasutatud alumiiniumi või muud metalli, peavad paagi seina paksus ja tehnilised omadused vastama paagi eelneva registreerimise järgse riigi kohaliku asutuse poolt heaks kiidetud tehnilisest joonisest tulenevatele tingimustele. Tehnilise joonise puudumisel peab paak vastama punkti 6.8.2.1.17. (211.127) nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Kui on kasutatud alumiiniumi või muud metalli, peavad paagi seina paksus ja tehnilised omadused vastama paagi eelneva registreerimise järgse riigi kohaliku asutuse poolt heaks kiidetud tehnilisest joonisest tulenevatele tingimustele. Tehnilise joonise puudumisel peab paak vastama punkti 6.8.2.1.17. (211.127) nõuetele.

| 4. | Paagid peavad vastama järgmistes äärenumbrites ja punktides esitatud tingimustele: 211.128, 6.8.2.1.28. (211.129), punkt 6.8.2.2. ning selle alapunktid 6.8.2.2.1. ja 6.8.2.2.2. (211.130, 211.131). |
| --- | --- |

4.

Paagid peavad vastama järgmistes äärenumbrites ja punktides esitatud tingimustele: 211.128, 6.8.2.1.28. (211.129), punkt 6.8.2.2. ning selle alapunktid 6.8.2.2.1. ja 6.8.2.2.2. (211.130, 211.131).

Täpsemalt, juhul kui üksnes gaasiõli kohalikuks veoks mõeldud ja enne 31. detsembrit 2002 esmakordselt registreeritud paakautol massiga alla 4 tonni on paagi seina paksus alla 3 mm, lubatakse teda kasutada ainult tingimusel, et ta on ümber ehitatud vastavalt äärenumbrile 211.127. (5)b4 (6.8.2.1.20).

RO-LT 4.2

Erandi ese: Ohtlike kaupade kohalikuks veoks mõeldud ja enne 31. detsembrit 2001 esmakordselt registreeritud baassõiduki ehitusega seotud erand.

Viide direktiivi lisale: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded baassõiduki ehituse kohta.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων. (Teatavate ohtlike kaupade kohalikuks veoks mõeldud ja juba kasutusele võetud sõidukitele esitatavad tehnilised nõuded.)

Siseriiklike õigusaktide sisu: Erandit kohaldatakse enne 31. detsembrit 2001 esmakordselt registreeritud sõidukite suhtes, mis on mõeldud ohtlike kaupade (ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 ja 3257) kohalikuks veoks.

Kõnesolevad sõidukid peavad vastama direktiivi 94/55/EÜ B lisa 9. peatüki (punktid 9.2.1 — 9.2.6) nõuetele järgmiste mööndustega.

Vastavus punkti 9.2.3.2. nõuetele on vajalik üksnes juhul, kui sõidukile on tootja poolt paigaldatud mitteblokeeruv piduriseade, mis tuleb varustada punktis 9.2.3.3.1. kindlaksmääratud aeglustiga, mis ei pea vastama punktidele 9.2.3.3.2. ja 9.2.3.3.3.

Sõidumeeriku vooluallikas tuleb ühendada läbi kaitsme otse akuga (äärenumber 220 514) ning tandemtelje tõstemehhanismi elektriseadmed peavad asuma seal, kuhu nad olid algselt valmistaja poolt paigaldatud, ja olema kaitstud nõuetekohase suletud kattega (äärenumber 220 517).

Paakautod täismassiga alla 4 tonni, mis on mõeldud diisliõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikeks vedudeks, peavad vastama punktide 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3. ja 9.2.4.5. nõuetele, kuid ei pea vastama muudele nõuetele.

Märkused: Võrreldes juba registreeritud sõidukite koguarvuga, on eespool mainitud sõidukite arv väike ning pealegi on nad mõeldud üksnes kohalikeks vedudeks. Taotletava erandi vorm, kõnesolevate sõidukite üldarv ja veetavate kaupade liik ei tekita liiklusohutusega seotud probleeme.

HISPAANIA

RO-LT 5.1

Erandi ese: Eriseadmed veevaba ammoniaagi veoks klientidele.

Viide direktiivi lisale: 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Selleks et vältida ammoniaagi leket välisseadmete (torud, külgmised sulgemisseadmed) vigastuse korral, peavad sisemine sulgemisventiil ja selle paigalduspind olema kaitstud lahtiväänamise eest välise jõu mõjul või konstrueeritud nii, et nad oleksid välisele survele vastupidavad. Peab olema võimalik kasutada julgestusabinõusid, et täite- ja tühjendusseadmed (kaasa arvatud nende äärikkinnitused ja keermestatud korgid) ning (võimalikud) kaitsekapslid juhuslikult ei avaneks.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Real Decreto 2115/1998. Anejo 1. Apartado 3.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Põllumajanduses kasutatavatele paakidele, mis on mõeldud veevaba ammoniaagi veoks klientidele ja selle muldaviimiseks ning mis võeti kasutusele enne 1. jaanuari 1992, võivad olla paigaldatud sisemiste ohutusseadmete asemel välised ohutusseadmed, tingimusel et need tagavad vähemalt sama tõhusa kaitse kui paagi sein.

Märkused: Enne 1. jaanuari 1992 kasutati väliste ohutusseadmetega varustatud paake üksnes veevaba ammoniaagi otseseks muldaviimiseks põllumajanduses. Mitmesuguseid seda liiki paake kasutatakse ka praegu. Neid täidetakse ja veetakse maanteedel harva ning kasutatakse üksnes suurtes talumajapidamistes väetiste pihustamiseks.

PRANTSUSMAA

RO-LT 6.1

Erandi ese: Mereveokirjade kasutamine veokirjadena lühikestel vedudel pärast laeva lossimist.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1

Direktiivi lisa sisu: Teave, mis tuleb esitada ohtlike kaupade veokirjadena kasutatavatel dokumentidel.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 23-4.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Vedude puhul kuni 15 km raadiuses võib veokirjana kasutada mereveokirja.

RO-LT 6.2

Erandi ese: Ohuklassi 1 kuuluvate kaubaartiklite vedu koos muudesse ohuklassidesse kuuluvate ohtlike materjalidega (91).

Viide direktiivi lisale: 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: Erinevate ohumärgistega pakke on keelatud segalastina vedada.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 26.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Liht- või koostedetonaatoreid ning ohuklassi 1 mittekuuluvaid kaupu võib Prantsusmaal kuni 200 km kaugusele koos vedada.

RO-LT 6.3

Erandi ese: Veeldatud naftagaasi säilitamiseks mõeldud püsipaakide vedu (18).

Viide direktiivi lisale: A ja B lisa.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 30.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Veeldatud naftagaasi säilitamiseks mõeldud püsipaakide veo suhtes kohaldatakse erieeskirju. Neid rakendatakse ainult lühivedude puhul.

RO-LT 6.4

Erandi ese: Sõidukijuhtide väljaõppe tunnustamise ning põllumajanduslikeks lühivedudeks kasutatavate sõidukite nõuetele vastavaks tunnistamise eritingimused.

Viide direktiivi lisale: 6.8.3.2; 8.2.1. ja 8.2.2.

Direktiivi lisa sisu: Paakide seadmed ja sõidukijuhtide väljaõpe.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route (1. juuni 2001. aasta määrus ohtlike kaupade autoveo kohta, <ADR-määrus) — artikkel 29.2. - lisa D4.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Sõidukite nõuetele vastavaks tunnistamise erisätted. Sõidukijuhtide erikoolitus.

IIRIMAA

RO-LT 7.1

Erandi ese: Erand, mille kohaselt vastavalt ÜRO tunnusnumbriga 1223, 1202 või 1965 petrooleumi, diislikütuse või veeldatud naftagaasi vedamisel lõpptarbijale ei pea täitma punkti 5.4.1.1.1. nõuet i) kaubasaaja nime ja aadressi, ii) pakendite arvu ja kirjelduse ning iii) ohtlike kaupade üldkoguse esitamise kohta veokirjas.

Viide direktiivi lisale: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: Dokumendid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(2) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Juhul kui ADRi B lisa liites B.5. osutatud petrooleumi, diislikütust või veeldatud naftagaasi, mille ÜRO tunnusnumber on vastavalt 1223, 1202 või 1965, veetakse lõpptarbijale, ei ole vaja veokirjas esitada kaubasaaja nime ja aadressi, pakendite, keskmise suurusega mahtlastkonteinerite või mahutite arvu ja kirjeldust ega veoühikuga veetavate ohtlike kaupade üldkogust.

Märkused: Juhul kui veetakse tarbekütteõli kodutarbijatele, tangitakse tavaliselt kliendi säilituspaak täis — järelikult ei ole tangitud paakauto reisi alustamise hetkel teada tegelik kaubasaadetise maht iga kliendi puhul ja (ühe reisiga teenindatavate) klientide arv. Juhul kui veetakse veeldatud naftagaasi balloone kodumajapidamistesse, vahetatakse tavaliselt täis gaasiballoonid tühjade gaasiballoonide vastu — järelikult ei ole reisi alustamise hetkel teada klientide arv ja kaubasaadetise maht iga kliendi puhul.

RO-LT 7.2

Erandi ese: Erand, mille kohaselt võib tühjade puhastamata paakide veo korral viimase veose veokirja käsitada punktis 5.4.1.1.1. nõutud veokirjana.

Viide direktiivi lisale: 5.4

Direktiivi lisa sisu: Dokumendid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(3) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Juhul kui veetakse tühe puhastamata paake, piisab viimase veose veokirja olemasolust.

Märkused: Eeskätt juhul, kui tarnitakse bensiini ja/või diislikütust tanklatesse, pöördub paakauto tagasi otse naftasaaduste hoidlasse kohe pärast viimase veose kohalevedu (selleks, et tankida järgmisteks tarneteks).

RO-LT 7.3

Erandi ese: Erand, mille kohaselt võib selliseid ohtlikke kaupu, mille suhtes kehtib punkti 7.5.11. erisäte CV1 või punkti 8.5. erisäte S1, peale ja maha laadida avalikus kohas ilma pädeva asutuse loata.

Viide direktiivi lisale: 7.5. ja 8.5

Direktiivi lisa sisu: Peale- ja mahalaadimise ning käsitsemise sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(5) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Erandina punktide 7.5.11. ja 8.5. nõuetest võib ohtlikke kaupu peale ja maha laadida ilma pädeva asutuse loata.

Märkused: Siseriiklike vedude puhul koormaksid kõnesolevad sätted pädevaid asutusi ülemääraselt.

RO-LT 7.4

Erandi ese: Erand, mille kohaselt võib emulsioonlõhkeainemaatriksit ÜRO tunnusnumbriga 3375 vedada paakides.

Viide direktiivi lisale: 4.3

Direktiivi lisa sisu: Paakide kasutamine jms.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(6) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Emulsioonlõhkeainemaatriksit, mille ÜRO tunnusnumber on 3375, võib vedada paakides.

Märkused: Kuigi kõnesolev maatriks on liigitatud tahkete ainete hulka, ei esine ta pulbrina ega graanulitena.

RO-LT 7.5

Erandi ese: Erand seoses punktis 7.5.2.1. sätestatud keeluga laadida sobivusgruppi B kuuluvaid kaubaartikleid ning sobivusgruppi D kuuluvaid aineid ja kaubaartikleid samale sõidukile koos ohuklassidesse 3, 5.1. ja 8 kuuluvate paakides olevate ohtlike ainetega.

Viide direktiivi lisale: 7.5

Direktiivi lisa sisu: Peale- ja mahalaadimise ning käsitsemise sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(7) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: ADRi ohuklassi 1 ja sobivusgruppi B kuuluvate kaubaartiklite pakke ning ADRi ohuklassi 1 ja sobivusgruppi D kuuluvate ainete ja kaubaartiklite pakke võib vedada sama sõidukis koos ADRi ohuklassidesse 3, 5.1. ja 8 kuuluvate ohtlike ainetega järgmistel tingimustel: a) kõnesolevaid ADRi ohuklassi 1 kuuluvaid pakke veetakse eraldi konteinerites/kambrites, mille ehituse on pädev asutus tunnistanud nõuetele vastavaks, kusjuures järgitakse pädeva asutuse tingimusi; b) kõnesolevaid ADRi ohuklassidesse 3, 5.1. ja 8 kuuluvaid aineid veetakse nõudes, mis vastavad pädeva asutuse poolt kindlaksmääratud projekteerimise, ehituse, katsetamise, kontrollimise, töötamise ja kasutamise tingimustele.

Märkused: Selleks et pädeva asutuse poolt heakskiidetud tingimustel saada luba ohuklassi 1 ning sobivusgruppidesse B ja D kuuluvate kaubaartiklite ning ainete veoks samas sõidukis koos ohuklassidesse 3, 5.1. ja 8 kuuluvate paakides olevate ohtlike kaupadega, on vajalikud nt pumbaga varustatud paakautod.

RO-LT 7.6

Erandi ese: Erand punktis 4.3.4.2.2. sätestatud nõudest, et täitmis- ja tühjendamisvoolikud, mis ei ole püsivalt ühendatud paakauto paagi korpusega, peavad veo ajal olema tühjad.

Viide direktiivi lisale: 4.3

Direktiivi lisa sisu: Paakautode kasutamine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Regulation 82(8) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Sõidukile kinnitatud trumlitele keritavad voolikud (kaasa arvatud nendega ühendatud püsitorud) ei pea ÜRO tunnusnumbrit 1202, 1223, 1011 või 1978 kandvate naftatoodete jaemüügi eesmärgil toimuva autoveo ajal olema tühjad, kui on võetud küllaldased meetmed aine väljavoolamise vältimiseks.

Märkused: Kaubavedude puhul kodumajapidamistesse peavad paakautodele monteeritud voolikud olema täidetud kogu veo jooksul. Paagi tühjendusseade kujutab endast vedelikuga täidetud liini, mille puhul paakauto mõõdik ja voolik peavad olema täidetud selle tagamiseks, et klient saaks täpse koguse toodet.

RO-LT 7.7

Erandi ese: Erandid teatavatest ADRi punktide 5.4.0, 5.4.1.1.1. ja 7.5.11. nõuetest seoses ÜRO tunnusnumbrit 2067 kandva pakendamata ammooniumnitraatväetise veoga sadamast kaubasaajatele.

Viide direktiivi lisale: 5.4.0, 5.4.1.1.1. ja 7.5.11

Direktiivi lisa sisu: Nõue, et iga veo korral peab olema kaasas eraldi veokiri, milles märgitakse kaubaveose täpne kogus; nõue, et sõidukit tuleb enne ja pärast vedu puhastada.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kavandatav erand lubab muuta ADRi nõudeid veokirja ja sõiduki puhastamise kohta, selleks et arvesse võtta pakendamata kauba sadamast kaubasaajatele vedamise tegelikke asjaolusid.

Märkused: ADRis on kindlaks määratud järgmised nõuded: a) eraldi veokirja olemasolu, milles märgitakse veosesse kuuluvate ohtlike kaupade üldmass ja b) erisäte CV24 selle kohta, et puistlastilaeva lossimise käigus tuleb sõiduk puhastada iga kaubaveose veo jaoks sadamast kaubasaajale. Kuna vedu on kohalik ja seotud puistlastilaeva lossimisega ning ühe ja sama aine veoste korduva transpordiga puistlastilaevalt kaubasaajatele [ühel või mitmel järjestikusel päeval], piisab ühest veokirjast, milles märgitakse iga kaubaveose ligikaudne üldmass, ning ei ole vaja järgida erisätet CV24.

MADALMAAD

RO-LT 10.1

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.6; 3.3; 4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10; 5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3; 7.5.4; 7.5.7; 8.1.2.1, alapunktid a ja b; 8.1.5, alapunkt c.; 8.3.6.

Direktiivi lisa sisu:

1.1.3.6: Erandid seoses ühe veoühikuga veetavate piirkogustega.

3.3: Kindlaksmääratud ainete või kaubaartiklite suhtes kohaldatavad erisätted.

4.1.4: Pakendamisjuhiste nimekiri; 4.1.6: Ohuklassi 2 kuuluvate kaupade pakendamise erinõuded; 4.1.8: Nakkusohtlike ainete pakendamise erinõuded; 4.1.10: Koospakendamise erinõuded.

5.2.2: Veopakendite märgistamine; 5.4.0: ADR-kava alusel veetavate kaupadega peavad vajaduse korral kaasas olema käesolevas punktis ettenähtud dokumendid, välja arvatud juhul, kui nende suhtes on tehtud erand punktide 1.1.3.1 — 1.1.3.5. alusel; 5.4.1: Ohtlike kaupade transiitveo dokumendid ja nendega seotud teave; 5.4.3: Kirjalikud juhendid.

7.5.4: Toiduainete, muude tarbekaupade ja loomatoiduga seotud ettevaatusabinõud;

7.5.7: Käsitsemine ja kaubaveose paigutamine.

8.1.2.1: Lisaks õiguskorra kohastele dokumentidele peavad veoühikus olema järgmised dokumendid: a. punktis 5.4.1. osutatud transiitveo dokumendid kõikide veetavate ohtlikke kaupade kohta ja vajaduse korral punktis 5.4.2. ettenähtud konteineri laadimissertifikaat; b. punktis 5.4.3. sätestatud kirjalikud juhendid kõikide veetavate ohtlike kaupade kohta; 8.1.5: Kõikidel ohtlikke kaupu vedavatel transpordiühikutel peab olema: c. punktis 5.4.3. märgitud kirjalikes juhistes osutatud täiendavate ja erimeetmete võtmiseks vajalik varustus; 8.3.6: Mootori käimajätmine peale- ja mahalaadimise ajaks.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 3 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 3. Ei kohaldata järgmisi ADRi punkte:

| a. | 1.1.3.6; |
| --- | --- |

a.

1.1.3.6;

| b. | 3.3; |
| --- | --- |

b.

3.3;

| c. | 4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10; |
| --- | --- |

c.

4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10;

| d. | 5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3; |
| --- | --- |

d.

5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3;

| e. | 7.5.4; 7.5.7; |
| --- | --- |

e.

7.5.4; 7.5.7;

| f. | 8.1.2.1. alapunktid a ja b; 8.1.5. alapunkt c; 8.3.6. |
| --- | --- |

f.

8.1.2.1. alapunktid a ja b; 8.1.5. alapunkt c; 8.3.6.

Märkused: Kava on koostatud nii, et elanikel oleks võimalik tuua keemiliste ainete jääke väikestes kogustes kindlaksmääratud kogumispunktidesse. Seda kava ainejääkide, näiteks värvijääkide puhul. Oht on väike tänu veoks vajalike abinõude valikule, kaasa arvatud eriveovahendid ja elanikele selgelt nähtavad märgised “Suitsetamine keelatud”.

Pidades silmas veetavate koguste piiratust ja pakendamise eripära, välistatakse kõnesolevas artiklis paljude ADRi punktide kohaldamine. Täiendavad eeskirjad on sätestatud mujal kavas.

RO-LT 10.2

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.6

Direktiivi lisa sisu: Erandid seoses ühe veoühikuga veetavate piirkogustega.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 10, onderdeel a, en 16, onderdeel b, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu:

| 10a. | Sõidukis peab olema saatja kutseoskuse tunnistus ja artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud saateleht; |
| --- | --- |

10a.

Sõidukis peab olema saatja kutseoskuse tunnistus ja artikli 16 lõike 1 punktis b osutatud saateleht;

| 10b. | Sõiduki saatjal peab olema CCV (juhtide kvalifitseerimise komisjoni) poolt välja antud ohtlike jäätmete veoks vajalikku kvalifikatsiooni tõendav dokument. |
| --- | --- |

10b.

Sõiduki saatjal peab olema CCV (juhtide kvalifitseerimise komisjoni) poolt välja antud ohtlike jäätmete veoks vajalikku kvalifikatsiooni tõendav dokument.

Märkused: Kuna tegemist on väga erinevate ohtlike majapidamisjäätmetega, peab saatjal olema asjakohane kutseoskuse tunnistus, olenemata jääkide väikesest kogusest. Täiendava nõudena peab saatjal olema ohtlike jäätmete veoks vajalik kvalifikatsioon.

Seda nõuet põhjendatakse vajadusega tagada, et saatja ei pakendaks näiteks happeid ja aluseid kokku ning teaks, kuidas hädaolukorras õigesti käituda.

RO-LT 10.3

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 1.1.3.6

Direktiivi lisa sisu: Erandid seoses ühe veoühikuga veetavate piirkogustega.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 10b van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 10b

Sõidukis peavad olema: b. kirjalikud juhendid ja kava kehtestamisakti lisa kohaselt koostatud teave.

Märkused: Kuna kava ei võimalda teha erandeid ADRi punkti 1.1.3.6. nõuetest, peab kirjalik juhend olema kaasas ka väikeste koguste puhul. Seda peetakse vajalikuks, kuna tegemist on väga erinevate ohtlike jäätmetega ning tõsiasjaga, et jäätmete toojad (elanikud) ei ole teadlikud kaasneva ohu tasemest.

RO-LT 10.4

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 6.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendi ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 6 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijke afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 6

| 1. | Kogumispunkti toodavad ohtlikud majapidamisjäätmed pakitakse asjakohastele ainetele sobivatesse hermeetiliselt suletavatesse pakenditesse, kusjuures:






  a) | ohukategooriasse 6.2. kuuluvate jäätmete puhul peab olema tagatud, et pakend ei põhjustada käsitsemisel vigastusi; |
| --- | --- | --- |

1.

Kogumispunkti toodavad ohtlikud majapidamisjäätmed pakitakse asjakohastele ainetele sobivatesse hermeetiliselt suletavatesse pakenditesse, kusjuures:

a)

ohukategooriasse 6.2. kuuluvate jäätmete puhul peab olema tagatud, et pakend ei põhjustada käsitsemisel vigastusi;

| b) | tööstusliku päritoluga ohtlike majapidamisjäätmete puhul ei tohi kasti maht ületada 60 liitrit ja keemiliste ainete jäägid peavad olema paigutatud kasti eraldi vastavalt ohukategooriatele (väike ohtlike jäätmete kast). |
| --- | --- |

b)

tööstusliku päritoluga ohtlike majapidamisjäätmete puhul ei tohi kasti maht ületada 60 liitrit ja keemiliste ainete jäägid peavad olema paigutatud kasti eraldi vastavalt ohukategooriatele (väike ohtlike jäätmete kast).

| 2. | Pakendi välisküljed ei tohi olla määrdunud ohtlike majapidamisjäätmetega. |
| --- | --- |

2.

Pakendi välisküljed ei tohi olla määrdunud ohtlike majapidamisjäätmetega.

| 3. | Pakendile märgitakse aine nimetus. |
| --- | --- |

3.

Pakendile märgitakse aine nimetus.

| 4. | Iga kogumiskorra puhul võetakse vastu ainult üks kast punkti 1 alapunkti b tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Iga kogumiskorra puhul võetakse vastu ainult üks kast punkti 1 alapunkti b tähenduses.

Märkused: Kõnesolev artikkel tuleneb artiklist 3, millega teatavad ADRi punktid tunnistatakse mittekohaldatavateks. Selle kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1. ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Selle asemel on kõnesolevas artiklis sätestatud rida reegleid, kaasa arvatud nõue pakkida ohtlikud ained kinnistesse mahutitesse, et vältida nende väljaimbumist.

RO-LT 10.5

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 6.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendi ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 7, tweede lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 7.2

Sõidukil on juhikabiinist paksu tugeva vaheseinaga eraldatud veoseruum või veosekamber, mis ei ole sõidukiga kokku ehitatud.

Märkused: Selle kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1. ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Seoses sellega nähakse kõnesolevas artiklis ette lisanõuded selleks, et vältida mürgiste aurude lekkimist juhikabiini.

RO-LT 10.6

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 6.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendi ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 8, eerste lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 8.1

Kinnise sõiduki veoseruumi ülaosas on pidevalt töötav tõmbeventilaator ning alumises küljes on avad.

Märkused: Selle kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1. ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Seoses sellega nähakse kõnesolevas artiklis ette lisanõuded selleks, et vältida mürgiste aurude kogunemist veoseruumi.

RO-LT 10.7

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 6.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendi ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 9, eerste, tweede en derde lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 9

| 1. | Sõiduk varustatakse kogumisühikutega, mis:






  a) | asetsevad veo ajal nihkumiskindlalt ja |
| --- | --- | --- |

1.

Sõiduk varustatakse kogumisühikutega, mis:

a)

asetsevad veo ajal nihkumiskindlalt ja

| b) | on veo ajal suletud kaantega nii, et need juhuslikult ei avane. |
| --- | --- |

b)

on veo ajal suletud kaantega nii, et need juhuslikult ei avane.

| 2. | Punkti 1 alapunkti b nõuet ei kohaldata kogumisringile sõitmise ajal ja kogumisringil oleva sõiduki paigaloleku ajal. |
| --- | --- |

2.

Punkti 1 alapunkti b nõuet ei kohaldata kogumisringile sõitmise ajal ja kogumisringil oleva sõiduki paigaloleku ajal.

| 3. | Sõidukisse jäetakse piisavalt vaba ruumi, et oleks võimalik ohtlikke majapidamisjäätmeid sorteerida ja paigutada eraldi kogumisühikutesse. |
| --- | --- |

3.

Sõidukisse jäetakse piisavalt vaba ruumi, et oleks võimalik ohtlikke majapidamisjäätmeid sorteerida ja paigutada eraldi kogumisühikutesse.

Märkused: Selle kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1. ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud, sest tegemist on ohtlike ainete piiratud kogustega. Käesoleva artikli eesmärk on nõuetekohase hoiuviisi tagamine iga ohtlike kaupade kategooria puhul, nähes ette, et pakid kogutakse kogumisühikutesse.

RO-LT 10.8

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 6.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendi ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 14 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijke afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 14

| 1. | Ohtlikke majapidamisjäätmeid veetakse üksnes kogumisühikutes. |
| --- | --- |

1.

Ohtlikke majapidamisjäätmeid veetakse üksnes kogumisühikutes.

| 2. | Iga ohuklassi ainete ja esemete jaoks on eraldi kogumisühik. |
| --- | --- |

2.

Iga ohuklassi ainete ja esemete jaoks on eraldi kogumisühik.

| 3. | Ohuklassi 8 kuuluvate ainete ja esemete puhul kasutatakse eraldi kogumisühikuid hapete, aluste ja akude jaoks. |
| --- | --- |

3.

Ohuklassi 8 kuuluvate ainete ja esemete puhul kasutatakse eraldi kogumisühikuid hapete, aluste ja akude jaoks.

| 4. | Pihustusmaterjalide purke võib koguda suletavatesse pappkarpidesse tingimusel, et neid karpe veetakse artikli 9 lõikele 1 kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Pihustusmaterjalide purke võib koguda suletavatesse pappkarpidesse tingimusel, et neid karpe veetakse artikli 9 lõikele 1 kohaselt.

| 5. | Ohuklassi 2 kuuluvaid tulekustuteid võib koguda samasse kogumisühikusse koos selliste pihustusmaterjalide purkidega, mida ei panda pappkarpidesse. |
| --- | --- |

5.

Ohuklassi 2 kuuluvaid tulekustuteid võib koguda samasse kogumisühikusse koos selliste pihustusmaterjalide purkidega, mida ei panda pappkarpidesse.

| 6. | Erandina artikli 9 lõikest 1 ei ole akude veo puhul vaja katta kogumisühikut kaanega, kui akud on pandud kogumisühikusse nii, et akude kõik avad on suletud ja ülespoole. |
| --- | --- |

6.

Erandina artikli 9 lõikest 1 ei ole akude veo puhul vaja katta kogumisühikut kaanega, kui akud on pandud kogumisühikusse nii, et akude kõik avad on suletud ja ülespoole.

Märkused: Kõnesolev artikkel tuleneb artiklist 3, millega teatavad ADRi punktid tunnistatakse mittekohaldatavateks. Selle kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1. ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud. Kõnealuses artiklis sätestatakse nõuded kogumisühikute kohta, milles ohtlikke majapidamisjäätmeid ajutiselt hoitakse.

RO-LT 10.9

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 6.1

Direktiivi lisa sisu: Pakendi ehitust ja katsetamist käsitlevad sätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 15 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijke afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 15

| 1. | Pihustusmaterjalide purkide vedamiseks mõeldud kogumisühikutele või kastidele tuleb selgelt märkida järgmine teave:






  a) | ohuklassi 2 kuuluvate pihustusmaterjalide puhul, kui purke kogutakse pappkarpidesse: sõna “SPUITBUSSEN” [pihustusmaterjali purgid]; |
| --- | --- | --- |

1.

Pihustusmaterjalide purkide vedamiseks mõeldud kogumisühikutele või kastidele tuleb selgelt märkida järgmine teave:

a)

ohuklassi 2 kuuluvate pihustusmaterjalide puhul, kui purke kogutakse pappkarpidesse: sõna “SPUITBUSSEN” [pihustusmaterjali purgid];

| b) | ohuklassi 2 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 2.2; |
| --- | --- |

b)

ohuklassi 2 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 2.2;

| c) | ohuklassi 3 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 3; |
| --- | --- |

c)

ohuklassi 3 kuuluvate tulekustutite ja pihustusmaterjalide purkide puhul: märgis nr 3;

| d) | ohuklassi 4.1. kuuluvate värvijääkide puhul: märgis nr 4.1; |
| --- | --- |

d)

ohuklassi 4.1. kuuluvate värvijääkide puhul: märgis nr 4.1;

| e) | ohuklassi 6.1. kuuluvate mürgiste ainete puhul: märgis nr 6.1; |
| --- | --- |

e)

ohuklassi 6.1. kuuluvate mürgiste ainete puhul: märgis nr 6.1;

| f) | ohuklassi 6.2. kuuluvate esemete puhul: märgis nr 6.2; |
| --- | --- |

f)

ohuklassi 6.2. kuuluvate esemete puhul: märgis nr 6.2;

| g) | ohuklassi 8 kuuluvate sööbivate ainete ja esemete puhul: märgis nr 8; lisaks sellele: |
| --- | --- |

g)

ohuklassi 8 kuuluvate sööbivate ainete ja esemete puhul: märgis nr 8; lisaks sellele:

| h) | aluseliste ainete puhul: sõna “BASEN” [alused], |
| --- | --- |

h)

aluseliste ainete puhul: sõna “BASEN” [alused],

| i) | happeliste ainete puhul: sõna “ZUREN” [happed], |
| --- | --- |

i)

happeliste ainete puhul: sõna “ZUREN” [happed],

| j) | akude puhul: sõna “ACCU'S” [akud]. |
| --- | --- |

j)

akude puhul: sõna “ACCU'S” [akud].

| 2. | Samad märgised ja sõnad tuleb märkida sõiduki sees olevatele suletavatele kambritele, millesse paigutatakse kogumisühikud. |
| --- | --- |

2.

Samad märgised ja sõnad tuleb märkida sõiduki sees olevatele suletavatele kambritele, millesse paigutatakse kogumisühikud.

Märkused: Kõnesolev artikkel tuleneb artiklist 3, millega teatavad ADRi punktid tunnistatakse mittekohaldatavateks. Selle kava kohaselt ei ole ADRi punktis 6.1. ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistatud pakendid vajalikud. Kõnealuses artiklis sätestatakse nõuded kogumisühikute identifitseerimise kohta, milles ohtlikke majapidamisjäätmeid ajutiselt hoitakse.

RO-LT 10.10

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 7.5.4

Direktiivi lisa sisu: Toiduainete, muude tarbekaupade ja loomatoiduga seotud ettevaatusabinõud.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 13 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 13

| 1. | Toiduainete ja loomatoidu vedu koos ohtlike majapidamisjäätmetega on keelatud. |
| --- | --- |

1.

Toiduainete ja loomatoidu vedu koos ohtlike majapidamisjäätmetega on keelatud.

| 2. | Sõiduk peab kogumise ajal seisma. |
| --- | --- |

2.

Sõiduk peab kogumise ajal seisma.

| 3. | Kogumisringil liikumise ja peatumise ajal peab sõidukil olema sisse lülitatud kollane vilkur. |
| --- | --- |

3.

Kogumisringil liikumise ja peatumise ajal peab sõidukil olema sisse lülitatud kollane vilkur.

| 4. | Kui ohtlikke majapidamisjäätmeid kogutakse selleks kindlaksmääratud ja tähistatud kogumispunktis, peab mootor olema välja lülitatud ning erandina punkti 3 nõudest võib välja lülitada ka kollase vilkuri. |
| --- | --- |

4.

Kui ohtlikke majapidamisjäätmeid kogutakse selleks kindlaksmääratud ja tähistatud kogumispunktis, peab mootor olema välja lülitatud ning erandina punkti 3 nõudest võib välja lülitada ka kollase vilkuri.

Märkused: Kõnesolevas artiklis laiendatakse ADRi punktis 7.5.4. kehtestatud keelu ulatust, silmas pidades asjaolu, et olemasolevate ainete suure mitmekesisuse tõttu on võib alati esineda ka ohuklassi 6.1. kuuluvaid aineid.

RO-LT 10.11

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 7.5.9

Direktiivi lisa sisu: Suitsetamiskeeld.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 9, vierde lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 9

| 4. | Sõiduki külgedel ja taga peab olema selge märge “Suitsetamine keelatud”. |
| --- | --- |

4.

Sõiduki külgedel ja taga peab olema selge märge “Suitsetamine keelatud”.

Märkused: Kuna kavas käsitletakse ohtlike ainete kogumist eraisikutelt, nähakse artikli 9 lõikes 4 ette, et tuleb panna selgesti nähtavale märge “Suitsetamine keelatud”.

RO-LT 10.12

Erandi ese: Ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2002.

Viide direktiivi lisale: 8.1.5

Direktiivi lisa sisu: Mitmesugused seadmed.

Igal ohtlikke kaupu vedaval veoühikul peavad olema järgmised seadmed:

| a) | vähemalt üks tõkisking iga veoühiku kohta, mille suurus vastab sõiduki massile ja rataste läbimõõdule; |
| --- | --- |

a)

vähemalt üks tõkisking iga veoühiku kohta, mille suurus vastab sõiduki massile ja rataste läbimõõdule;

| b) | punktis 5.4.3. osutatud ohutusjuhendite kohaste üldiste abinõude jaoks vajalik varustus, eelkõige:






  — | kaks eraldi püstist ohumärki (nt. helkurkoonused, ohukolmnurgad või kollased vilkurid, mis ei sõltu sõiduki elektriseadmetest), |
| --- | --- | --- |

b)

punktis 5.4.3. osutatud ohutusjuhendite kohaste üldiste abinõude jaoks vajalik varustus, eelkõige:

—

kaks eraldi püstist ohumärki (nt. helkurkoonused, ohukolmnurgad või kollased vilkurid, mis ei sõltu sõiduki elektriseadmetest),

| — | kvaliteetne (nt. Euroopa standardi EN 471 kohane) päästevest või kaitserõivastus iga meeskonnaliikme jaoks, |
| --- | --- |

—

kvaliteetne (nt. Euroopa standardi EN 471 kohane) päästevest või kaitserõivastus iga meeskonnaliikme jaoks,

| — | kandelamp (vaata ka 8.3.4) iga meeskonnaliikme jaoks, |
| --- | --- |

—

kandelamp (vaata ka 8.3.4) iga meeskonnaliikme jaoks,

| — | nõude S7 (vt peatükk 8.5) kohased hingamisteede kaitsevahendid, juhul kui see nõue on kohaldatav vastavalt punkti 3.2. tabeli A 19. veerule. |
| --- | --- |

—

nõude S7 (vt peatükk 8.5) kohased hingamisteede kaitsevahendid, juhul kui see nõue on kohaldatav vastavalt punkti 3.2. tabeli A 19. veerule.

| c) | punktis 5.4.3. osutatud kirjalike juhendite kohaste täiendavate ja eriabinõude jaoks vajalik varustus. |
| --- | --- |

c)

punktis 5.4.3. osutatud kirjalike juhendite kohaste täiendavate ja eriabinõude jaoks vajalik varustus.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Artikel 11 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Artikkel 11

Sõidukis peab iga meeskonnaliikme käeulatuses olema turvakomplekt, milles on järgmised esemed:

| a) | isoleerivad kaitseprillid; |
| --- | --- |

a)

isoleerivad kaitseprillid;

| b) | hingamisteede kaitse mask; |
| --- | --- |

b)

hingamisteede kaitse mask;

| c) | happekindel kombinesoon või põll; |
| --- | --- |

c)

happekindel kombinesoon või põll;

| d) | sünteeskummist kindad; |
| --- | --- |

d)

sünteeskummist kindad;

| e) | happekindlad saapad või kaitsekingad ning |
| --- | --- |

e)

happekindlad saapad või kaitsekingad ning

| f) | silmaloputuspudel destilleeritud veega. |
| --- | --- |

f)

silmaloputuspudel destilleeritud veega.

Märkused: Kuna tegemist on paljude erinevate ohtlike ainetega, kehtestatakse lisaks ADRi punkti 8.1.5. nõuetele ka erinõuded kohustusliku kaitsevarustuse kohta.

SOOME

RO-LT 13.1

Erandi ese: Lõhkeainete puhul ettenähtud veokirjas esitatava teabe muudatused.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.2.1. (a)

Direktiivi lisa sisu: Ohuklassiga 1 seotud erisätted.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Veokirjas võib lõhkeainete tegeliku netomassi asemel märkida detonaatorite arvu (1 000 detonaatorit vastavad 1 kg lõhkeainele).

Märkused: Kõnesolevat teavet peetakse siseriiklike vedude puhul piisavaks. Seda erandit rakendatakse peamiselt juhtudel, kui on tegemist lõhkamistöödeks vajalike kohalike vedudega väikestes kogustes.

Euroopa Komisjon on erandi registreerinud numbri 31 all.

RO-LT 13.2

Erandi ese: RO-LT 14.2. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes õigusaktides.

RO-LT 13.3

Erandi ese: RO-LT 14.7. vastuvõtmine.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Määratakse kindlaks edasistes õigusaktides.

ROOTSI

RO-LT 14.1

Erandi ese: Ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise rajatistesse.

Viide direktiivi lisale: 2, 5.2. ja 6.1.

Direktiivi lisa sisu: Liigitamine, tähistamine, märgistamine ning nõuded pakendite ehituse ja katsetamise kohta.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Kõnesolevas õigusaktis on esitatud lihtsustatud liigitamiskriteeriumid, vähem ranged nõuded pakendite ehituse ja katsetamise kohta ning muudetud märgistamis- ja tähistamisnõuded.

Ohtlikke jäätmeid ei liigitata ADRi kohaselt, vaid nad jagatakse erinevatesse jäätmegruppidesse. Igasse jäätmegruppi liigitatakse ained, mida võib ADRi kohaselt pakendada koos (segapakendid).

Igale pakendile märgitakse ÜRO tunnusnumbri asemel asjakohane jäätmegrupi kood.

Märkused: Neid eeskirju võib rakendada üksnes ohtlike jäätmete veo puhul avalikest jäätmekogumispunktidest ohtlike jäätmete kõrvaldamise rajatistesse.

RO-LT 14.2

Erandi ese: Saatja nime ja aadressi märkimine veokirjas.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.

Direktiivi lisa sisu: Veokirjas esitatavad üldandmed.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Siseriiklikus õigusaktis nähakse ette, et kui seoses kaubaveoga klientidele tagastatakse tühje puhastamata pakendeid, ei ole vaja märkida saatja nime ja aadressi.

Märkused: Tagastatav tühi puhastamata pakend sisaldab ohtlikku kaupa enamasti väikeses koguses.

Seda erandit rakendatakse enamasti vedude suhtes, mille puhul täis gaasiballoonide vastu tagastatakse tühjad puhastamata gaasiballoonid.

RO-LT 14.3

Erandi ese: Ohtlike kaupade vedu tootmiskohtade vahetus läheduses, kaasa arvatud vedu tootmisterritooriumi(de) eri osade vahel avalikel teedel.

Viide direktiivi lisale: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded ohtlike kaupade veo kohta avalikel teedel.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Vedu tootmiskohtade vahetus läheduses, kaasa arvatud vedu tootmisterritooriumi(de) eri osade vahel avalikel teedel. Erand on seotud pakendite märgistamise ja tähistamisega, veokirjadega, juhitunnistusega ja 9. osa kohase vastavustunnistusega.

Märkused: Ohtlikke kaupu tuleb teatavatel juhtudel vedada tootmisterritooriumi ühest osast teise, mis asub teisel pool avalikku teed. See vedu ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu erateel ning peab olema seotud asjakohaste nõuetega.

Võrdle: direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõige 14.

RO-LT 14.4

Erandi ese: Ametiasutuste poolt kinni peetud ohtlike kaupade vedu.

Viide direktiivi lisale: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: Nõuded ohtlike kaupade autoveo kohta.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Eeskirjadest lubatakse kõrvale kalduda, kui see on põhjendatud töötajate kaitsmise vajadusega, ohuga mahalaadimisel, esitatud tõenditega jne.

Eeskirjadest kõrvale kalduda on lubatud üksnes siis, kui tavalistes veotingimustes on ohutuse tase rahuldav.

Märkused: Neid erandeid võivad kasutada üksnes ohtlikke kaupu kinni pidanud ametiasutused.

Kõnesolevad erandid on mõeldud seoses kohalike vedudega. Need võivad olla politsei poolt kinni peetud kaupade, näiteks lõhkeaine või varastatud omandi veod. Sedalaadi kaupade puhul on probleemiks asjaolu, et nende liigilises kuuluvuses ei saa olla kindel. Peale selle ei ole need kaubad sageli pakendatud, tähistatud ega märgistatud ADRi kohaselt. Politsei teeb igal aastal mõnisada niisugust vedu.

Salakaubana sisse toodud alkohol tuleb vedada kinnipidamiskohast asitõendite hoiukohta ning seejärel selle kõrvaldamiseks sobivasse rajatisse, kusjuures kaks viimast võivad teineteisest üsna kaugel asuda. On lubatud järgmised erandid: a) iga pakend ei pea olema märgistatud, b) ei pea kasutama nõuetele vastavaks tunnistatud pakendeid. Iga selliste pakenditega kaubaalus tuleb siiski nõuetekohaselt märgistada. Ka kõik muud nõuded peavad olema täidetud. Igal aastal tehakse ligikaudu 20 niisugust vedu.

RO-LT 14.5

Erandi ese: Ohtlike kaupade vedu sadamates ja nende vahetus läheduses.

Viide direktiivi lisale: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2

Direktiivi lisa sisu: Dokumendid, mis peavad olema veoühikus; iga ohtlikke kaupu vedav veoühik peab olema varustatud eriseadmetega; sõiduki vastavustunnistus.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Veoühikus ei pea olema veodokumente (välja arvatud juhitunnistus).

Veoühik ei pea olema varustatud punktis 8.1.5. kindlaksmääratud seadmetega.

Vedukil ei pea olema vastavustunnistust.

Märkused: Võrdle: direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõige 14.

RO-LT 14.6

Erandi ese: Ülevaatajate ADR-koolituse tunnistus.

Viide direktiivi lisale: 8.2.1

Direktiivi lisa sisu: Sõidukite juhid peavad läbima koolituse.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Iga-aastast tehnoülevaatust tegevad ülevaatajad ei pea osalema punktis 8.2. mainitud kursustel ega omama ADR-koolituse tunnistust.

Märkused: Teatavatel juhtudel, näiteks tühjade puhastamata paakautode puhul, võib tehnoülevaatusele esitatavas sõidukis olla ohtlikku kaupa.

Punktide 1.3. ja 8.2.3. nõuded on kohaldatavad ka sellel juhul.

RO-LT 14.7

Erandi ese: ÜRO tunnusnumbriga 1202, 1203 ja 1223 kaupade kohalik vedu klientidele paakautodega.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1

Direktiivi lisa sisu: Tühje puhastamata paakide ja paakkonteinerite kirjeldus peab vastama punktile 5.4.1.1.6.

Mitme kaubasaaja puhul võib nende nimed ja aadressid esitada eraldi dokumentides.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Tühje puhastamata paakide ja paakkonteinerite puhul ei ole vaja esitada veokirjas punkti 5.4.1.1.6. kohast kirjeldust, kui veosekirjas on asjakohase aine koguseks märgitud 0.

Kaubasaaja nime ja aadressi ei ole vaja märkida ühelgi sõidukis oleval dokumendil.

RO-LT 14.8

Erandi ese: Kaubaveoks mitte mõeldud säilituspaakide vedu.

Viide direktiivi lisale: 5.4.1.1.1, 6.8, 8.2.2.8.1

Direktiivi lisa sisu: Veokiri, nõuded paakide ehituse, katsetamise jms kohta, juhitunnistus.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Säilituspaakides, mis ei ole mõeldud kaubaveoks, võib vedada aineid ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203, 1223 ja 1965. Paagid peavad olema tühjendatud.

Veoühik peab olema tähistatud samal viisil nagu asjakohase ainega tangitud paakauto. Autojuhil peab olema juhitunnistus vastavalt punktile 8.2.2.7.1.

Märkused: Kõnesolevat erandit rakendatakse näiteks juhul, kui säilituspaake veetakse selleks, et neid remontida või hooldada.

Erand on vajalik selleks, et vältida tühjade paakide veoeelse puhastamisega seotud ohtusid ja keskkonnamõjusid.

Kõnesolevat erandit rakendatakse väikeste koguste puhul. Enamasti on sellised veod kohalikud, kuid üksikutel juhtudel võib tegemist olla üle 300 km pikkuste vedudega hõredalt asustatud Põhja-Rootsis.

Veotingimused: Säilituspaakidele paigaldatud seadmed ei tohi asetseda nii, et nad võiksid veo ajal viga saada. Sõidukis peavad olema dokumendid, mis näitavad, et säilituspaak on tunnistatud asjakohase aine puhul nõuetele vastavaks. Kinnituseelemendid, millega paak on sõidukile kinnitatud, peavad suutma paigal hoida veetavast säilituspaagist kaks korda raskemat paaki. Samas sõidukis ei tohi koos säilituspaagiga vedada kergsüttivaid aineid.

RO-LT 14.9

Erandi ese: Põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikud veod.

Viide direktiivi lisale: 5.4, 6.8. ja 9.1.2

Direktiivi lisa sisu: Veokiri; paakide ehitus; vastavustunnistus.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalike vedude puhul ei ole vaja järgida teatavaid eeskirju:

| — | Ei ole vaja esitada ohtlike kaupade deklaratsiooni. |
| --- | --- |

—

Ei ole vaja esitada ohtlike kaupade deklaratsiooni.

| — | Võib jätkata personalihaagisele paigaldatud vanade paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatüki 6.8. nõuetele, kuid vastab vanematele siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Võib jätkata personalihaagisele paigaldatud vanade paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatüki 6.8. nõuetele, kuid vastab vanematele siseriiklikele õigusaktidele.

| — | Kohalike vedude puhul ja teetööalade vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks mõeldud vanade paakautode kasutamist, mis ei vasta peatüki 6.7. või 6.8. nõetele ning on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega. |
| --- | --- |

—

Kohalike vedude puhul ja teetööalade vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks mõeldud vanade paakautode kasutamist, mis ei vasta peatüki 6.7. või 6.8. nõetele ning on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega.

| — | Personalihaagiste ja paakautode puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistuste olemasolu. |
| --- | --- |

—

Personalihaagiste ja paakautode puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistuste olemasolu.

Märkused: Personalihaagis on teatavat tüüpi haagis tööliste jaoks, millel on personaliruum ja mis on varustatud vastavustunnistusteta paakidega/mahutitega metsatraktoritele mõeldud diislikütuse hoidmiseks.

RO-LT 14.10

Erandi ese: Lõhkeainete vedu paakides.

Viide direktiivi lisale: 4.1.4

Direktiivi lisa sisu: Lõhkeaineid võib pakendada ainult kooskõlas punktiga 4.1.4.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Liide S — Ohtlike kaupade siseriikliku autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega ja Rootsi Kuningriigi määrusega SÄIFS 1993: 4.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Sõidukitele, mis on mõeldud lõhkeainete vedamiseks paakides, annab vastavustunnistuse siseriiklik pädev asutus. Vedu paakides on lubatud ainult määruses loetletud lõhkeainete puhul või pädeva asutuse eriloal.

Paaki tangitud lõhkeaineveosega sõiduk tuleb tähistada ja märgistada vastavalt punktidele 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2. ja 5.3.1.4. Ohtlikud kaubad võivad olla ainult ühes veoühikusse kuuluvas sõidukis.

Märkused: Kõnesolev erand on rakendatav üksnes siseriiklike vedude puhul, mis on enamasti kohalikud.

Kõnesolev määrus kehtis enne Rootsi ühinemist Euroopa Liiduga.

Paakautodega veavad lõhkeaineid ainult kaks äriühingut. Lähemal ajal oodatakse üleminekut emulsioonlõhkeainetele.

Endine erand nr 84.

RO-LT 14.11

Erandi ese: Juhitunnistus.

Viide direktiivi lisale: 8.2

Direktiivi lisa sisu: Nõuded sõiduki meeskonna väljaõppe kohta.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Liide S — Ohtlike kaupade siseriikliku autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Siseriiklike õigusaktide sisu: Juhtide väljaõppeks ei tohi kasutada punktis 8.2.1.1. osutatud sõidukeid.

Märkused: Kohalik vedu.

ÜHENDKUNINGRIIK

RO-LT 15.1

Erandi ese: Avalike teede ületamine ohtliku kaubaveosega sõidukite poolt (N8).

Viide direktiivi lisale: A ja B lisa

Direktiivi lisa sisu: Nõuded ohtlike kaupade veo kohta avalikel teedel.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.3. Schedule 2 (3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Ohtlike kaupade autoveo eeskirju ei kohaldata eravalduses oleval tootmisterritooriumil, mida läbib avalik tee.

Märkused: See olukord võib esineda kaupade veol eravalduses oleva tootmisterritooriumi ühest osast teise, mis asub teisel pool avalikku teed. Selline vedu ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu avalikel teedel tavapärases tähenduses ning selle suhtes ei kohaldata ohtlikke kaupu käsitlevate eeskirjade sätteid.

RO-LT 15.2

Erandi ese: Erand tingimusest, et kohaliku kaubaveo puhul ei tohi juht ega juhi abi avada ohtlike ainete pakendeid (v.a ohuklassi 7 kuuluvad kaubad) teel kohalikust müügiüksusest jaemüüja või lõppkasutajani või jaemüüja juurest lõppkasutajani (N11).

Viide direktiivi lisale: 8.3.3

Direktiivi lisa sisu: Juht ega juhi abi ei tohi avada ohtlike kaupade pakendeid.

Viide siseriiklikele õigusaktidele: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.12. (3).

Siseriiklike õigusaktide sisu: Pakendite avamise keeldu piiratakse tingimusega “välja arvatud juhul, kui veoettevõtja on seda lubanud”.

Märkused: Kõnesoleva keelu järgimine täht-tähelt lisas esitatud sõnastuses võib tekitada jaekaubanduses tõsiseid probleeme.

---