# Eiropas Savienības L 89/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 8. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 89

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 8. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 536/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 537/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1903/2004, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā, itāļu un holandiešu valodas versijas | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 538/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam | 4 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 32 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 541/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka sorgo ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2275/2004 minētajā konkursā | 35 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 487/2005 paredzētajā konkursā | 36 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 536/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 537/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1903/2004, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā, itāļu un holandiešu valodas versijas

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 538/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam

4

Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

32

Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 541/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka sorgo ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2275/2004 minētajā konkursā

35

Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2005 (2005. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 487/2005 paredzētajā konkursā

36

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 536/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 7. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 86,8 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,2 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,6 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 45,3 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 95,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 110,0 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 79,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,4 |
| 204 | 49,1 |
| 212 | 52,9 |
| 220 | 52,4 |
| 624 | 59,6 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 69,7 |
| 999 | 69,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,2 |
| 400 | 115,2 |
| 404 | 87,0 |
| 508 | 67,4 |
| 512 | 73,5 |
| 524 | 44,3 |
| 528 | 68,6 |
| 720 | 82,0 |
| 804 | 125,1 |
| 999 | 82,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 75,0 |
| 512 | 58,0 |
| 528 | 55,9 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 57,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

86,8

096

105,7

204

56,2

212

129,8

624

166,8

999

109,1

0707 00 05

052

138,6

068

95,9

096

39,9

204

45,3

220

155,5

999

95,0

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

110,0

096

75,1

204

53,3

999

79,5

0805 10 20

052

49,4

204

49,1

212

52,9

220

52,4

624

59,6

999

52,7

0805 50 10

052

71,1

400

67,7

624

69,7

999

69,5

0808 10 80

388

79,2

400

115,2

404

87,0

508

67,4

512

73,5

524

44,3

528

68,6

720

82,0

804

125,1

999

82,5

0808 20 50

388

75,0

512

58,0

528

55,9

720

39,8

999

57,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 537/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1903/2004, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3149/92, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Kopienā, itāļu un holandiešu valodas versijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 10. decembra Regulu (EEK) Nr. 3730/87, ar ko nosaka vispārīgos noteikumus pārtikas piegādei no intervences krājumiem izraudzītām organizācijām izdalīšanai Kopienas vistrūcīgākajām personām (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 1903/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 1903/2004 (2).

| (2) | Pārbaudot konstatēts, ka itāļu un holandiešu valodu teksta versijas, attiecībā uz ieviešanas procesa stadijām kurās notiek kontrole, neatbilst tam, kas iesniegts attiecīgajām pārvaldības komitejām atzinuma sniegšanai. Tās valodu versijas ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Pārbaudot konstatēts, ka itāļu un holandiešu valodu teksta versijas, attiecībā uz ieviešanas procesa stadijām kurās notiek kontrole, neatbilst tam, kas iesniegts attiecīgajām pārvaldības komitejām atzinuma sniegšanai. Tās valodu versijas ir attiecīgi jāgroza.

| (3) | Šie grozījumi jāpiemēro no datuma, kas stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1903/2004, |
| --- | --- |

(3)

Šie grozījumi jāpiemēro no datuma, kas stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1903/2004,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šis pants attiecas tikai uz itāļu un holandiešu versijām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada ikgadēja plāna.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 352, 15.12.1987., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2535/95 (OV L 260, 31.10.1995., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 328, 30.10.2004., 77. lpp.

2

---

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 538/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Savienības dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Lietas ierosināšana

| (1) | Komisija 2004. gada 10. jūlijā, publicējot paziņojumu (paziņojums par lietas ierosināšanu) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga lietas ierosināšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (THCS) importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 10. jūlijā, publicējot paziņojumu (paziņojums par lietas ierosināšanu) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga lietas ierosināšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (THCS) importu.

| (2) | Antidempinga lietu ierosināja pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, ko 2004. gada 1. jūnijā iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kas pārstāv ievērojamu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no Kopienas THCS ražošanas. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga lietu ierosināja pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, ko 2004. gada 1. jūnijā iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kas pārstāv ievērojamu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no Kopienas THCS ražošanas.

| (3) | Pēc tam, kad bija publicēts minētais paziņojums par lietas ierosināšanu, ieinteresētajām pusēm nosūtīja anketas (sk. 12. apsvērumu). Sūdzības iesniedzējs vēlāk norādīja, ka anketās nav neatspoguļots pilns attiecīgais produkts atbilstīgi tā definīcijai paziņojumā par lietas ierosināšanu. Lai precizētu šo jautājumu, Komisija ieinteresētajām pusēm nosūtīja jaunas anketas un publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), kurā tika precizēta produkta satura pārbaude. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad bija publicēts minētais paziņojums par lietas ierosināšanu, ieinteresētajām pusēm nosūtīja anketas (sk. 12. apsvērumu). Sūdzības iesniedzējs vēlāk norādīja, ka anketās nav neatspoguļots pilns attiecīgais produkts atbilstīgi tā definīcijai paziņojumā par lietas ierosināšanu. Lai precizētu šo jautājumu, Komisija ieinteresētajām pusēm nosūtīja jaunas anketas un publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), kurā tika precizēta produkta satura pārbaude.

| (4) | Komisija 2004. gada 13. oktobrī, publicējot paziņojumu (paziņojums par lietas ierosināšanu) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), paziņoja par antidempinga lietas ierosināšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (THCS) importu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2004. gada 13. oktobrī, publicējot paziņojumu (paziņojums par lietas ierosināšanu) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), paziņoja par antidempinga lietas ierosināšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (ASV) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (THCS) importu.

| (5) | Antidempinga lietu uzsāka pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, ko 2004. gada 30. augustā to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 50 % no Kopienas THCS ražošanas, iesniedza sūdzības iesniedzējs. |
| --- | --- |

(5)

Antidempinga lietu uzsāka pēc tam, kad bija saņemta sūdzība, ko 2004. gada 30. augustā to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 50 % no Kopienas THCS ražošanas, iesniedza sūdzības iesniedzējs.

2.   Puses, ko skar izmeklēšana

| (6) | Par lietas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, citiem Kopienas ražotājiem, ĶTR un ASV ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un izmantotājiem, par kuriem zināms, ka tos skar šī lieta, kā arī ĶTR un ASV valdības pārstāvjiem. Ieinteresētajām pusēm deva iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par lietas ierosināšanu norādītajā termiņā pieprasīt, lai tās tiktu uzklausītas. |
| --- | --- |

(6)

Par lietas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, citiem Kopienas ražotājiem, ĶTR un ASV ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un izmantotājiem, par kuriem zināms, ka tos skar šī lieta, kā arī ĶTR un ASV valdības pārstāvjiem. Ieinteresētajām pusēm deva iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par lietas ierosināšanu norādītajā termiņā pieprasīt, lai tās tiktu uzklausītas.

| (7) | Sūdzības iesniedzējs, citi Kopienas ražotāji, ražotāji eksportētāji, importētāji un izmantotāji darīja zināmu savu viedokli. Visas ieinteresētās puses, kas to pieprasīja un savu prasību pienācīgi pamatoja, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs, citi Kopienas ražotāji, ražotāji eksportētāji, importētāji un izmantotāji darīja zināmu savu viedokli. Visas ieinteresētās puses, kas to pieprasīja un savu prasību pienācīgi pamatoja, tika uzklausītas.

| (8) | Ņemot vērā neapšaubāmi lielo ražotāju eksportētāju skaitu, kuri tika noteikti ĶTR, paziņojumā par lietas ierosināšanu dempinga noteikšanai bija paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā neapšaubāmi lielo ražotāju eksportētāju skaitu, kuri tika noteikti ĶTR, paziņojumā par lietas ierosināšanu dempinga noteikšanai bija paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (9) | Lai Komisija varētu izlemt par ĶTR eksportētāju izlases veida pārbaudes lietderību un vajadzības gadījumā izvēlēties paraugu, visi ražotāji eksportētāji bija aicināti sazināties ar Komisiju un saskaņā ar paziņojumu par lietas ierosināšanu nodrošināt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar apskatāmo produktu laikposmā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(9)

Lai Komisija varētu izlemt par ĶTR eksportētāju izlases veida pārbaudes lietderību un vajadzības gadījumā izvēlēties paraugu, visi ražotāji eksportētāji bija aicināti sazināties ar Komisiju un saskaņā ar paziņojumu par lietas ierosināšanu nodrošināt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar apskatāmo produktu laikposmā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam.

| (10) | Ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu uz jautājumiem saistībā ar izlases veida pārbaudēm, pēc ražotāju eksportētāju sniegtās informācijas pārbaudes tika nolemts, ka ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu uz jautājumiem saistībā ar izlases veida pārbaudēm, pēc ražotāju eksportētāju sniegtās informācijas pārbaudes tika nolemts, ka ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude nav vajadzīga.

| (11) | Turklāt, lai ĶTR ražotājiem eksportētājiem ļautu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas uzņēmumiem nosūtīja gan tirgus ekonomikas režīma, gan atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. Seši uzņēmumi ir pieprasījuši tirgus ekonomikas režīmu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai atsevišķu režīmu, ja izmeklēšanā tiktu noskaidrots, ka to darbība neatbilst tirgus ekonomikas režīma nosacījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt, lai ĶTR ražotājiem eksportētājiem ļautu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas uzņēmumiem nosūtīja gan tirgus ekonomikas režīma, gan atsevišķā režīma pieprasījuma veidlapas. Seši uzņēmumi ir pieprasījuši tirgus ekonomikas režīmu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai atsevišķu režīmu, ja izmeklēšanā tiktu noskaidrots, ka to darbība neatbilst tirgus ekonomikas režīma nosacījumiem.

| (12) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām pusēm un visiem citiem uzņēmumiem, kas paziņojumā par lietas ierosināšanu minētajā termiņā bija paziņojuši par sevi. Izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Kopienas ražotāja, viena importētāja, desmit pārstrādātājiem, sešiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ražotāja analoga valstī (Japānā), kā arī no viena ražotāja eksportētāja ASV un ar to saistīta Kopienas importētāja. Nepilnīgas atbildes vai informāciju iesniedza četri importētāji un četri pārstrādātāji. Turklāt divi pārējie Kopienas ražotāji sniedza vispārīgu informāciju. Informāciju iesniedza vēl viens pārstrādātājs. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām pusēm un visiem citiem uzņēmumiem, kas paziņojumā par lietas ierosināšanu minētajā termiņā bija paziņojuši par sevi. Izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Kopienas ražotāja, viena importētāja, desmit pārstrādātājiem, sešiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un viena ražotāja analoga valstī (Japānā), kā arī no viena ražotāja eksportētāja ASV un ar to saistīta Kopienas importētāja. Nepilnīgas atbildes vai informāciju iesniedza četri importētāji un četri pārstrādātāji. Turklāt divi pārējie Kopienas ražotāji sniedza vispārīgu informāciju. Informāciju iesniedza vēl viens pārstrādātājs.

| (13) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski varētu noteikt dempingu, tā radītos zaudējumus un Kopienas intereses, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražotāji







  — | Aragonesas Delsa, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski varētu noteikt dempingu, tā radītos zaudējumus un Kopienas intereses, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

a)

Kopienas ražotāji

—

Aragonesas Delsa, Spānija,

| — | Neokem group, Spānija, |
| --- | --- |

—

Neokem group, Spānija,

| b) | ĶTR ražotāji eksportētāji







  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei province, |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR ražotāji eksportētāji

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei province,

| — | Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi province, |
| --- | --- |

—

Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi province,

| — | Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu province, |
| --- | --- |

—

Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu province,

| — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdong province, |
| --- | --- |

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdong province,

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henan province, |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henan province,

| — | Heze Huayi Chemical Co Limited, Shangdong province, |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co Limited, Shangdong province,

| c) | ASV ražotāji eksportētāji







  — | Biolab Inc., |
| --- | --- | --- |

c)

ASV ražotāji eksportētāji

—

Biolab Inc.,

| — | Clearon Inc., |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.,

| d) | saistītie importētāji







  — | Bayrol Deutschland GmbH, Vācija, |
| --- | --- | --- |

d)

saistītie importētāji

—

Bayrol Deutschland GmbH, Vācija,

| e) | nesaistītie importētāji







  — | Sojitz Europe plc, Francija, |
| --- | --- | --- |

e)

nesaistītie importētāji

—

Sojitz Europe plc, Francija,

| f) | Kopienas izmantotāji







  — | Mareva Piscines & Filtrations SA, Francija, |
| --- | --- | --- |

f)

Kopienas izmantotāji

—

Mareva Piscines & Filtrations SA, Francija,

| — | Arch Water Products SAS, Francija. |
| --- | --- |

—

Arch Water Products SAS, Francija.

| (14) | Ņemot vērā, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas var neatbilst tirgus ekonomikas režīma prasībām, ir jānosaka normālā vērtība, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanai, izmantojot analogas valsts datus, notika šādā uzņēmumā:






  — | Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japāna. |
| --- | --- | --- |

(14)

Ņemot vērā, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas var neatbilst tirgus ekonomikas režīma prasībām, ir jānosaka normālā vērtība, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanai, izmantojot analogas valsts datus, notika šādā uzņēmumā:

—

Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japāna.

3.   Izmeklēšanas periodi

| (15) | Dempinga izmeklēšana attiecībā uz ĶTR aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“ĶTR izmeklēšanas periods” vai “ĶTR IP”). |
| --- | --- |

(15)

Dempinga izmeklēšana attiecībā uz ĶTR aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“ĶTR izmeklēšanas periods” vai “ĶTR IP”).

| (16) | Dempinga izmeklēšana attiecībā uz ASV aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“ASV izmeklēšanas periods” vai “ASV IP”). |
| --- | --- |

(16)

Dempinga izmeklēšana attiecībā uz ASV aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“ASV izmeklēšanas periods” vai “ASV IP”).

| (17) | Abos gadījumos tendences, kas ietekmē zaudējumu izraisīšanu, ir pētītas laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz attiecīgā izmeklēšanas perioda beigām (aplūkotais periods). |
| --- | --- |

(17)

Abos gadījumos tendences, kas ietekmē zaudējumu izraisīšanu, ir pētītas laikposmā no 2000. gada 1. janvāra līdz attiecīgā izmeklēšanas perioda beigām (aplūkotais periods).

| (18) | Izpildes lietderības nolūkā abi IP ir vērtēti kopā, jo tie lielā mērā sakrīt. |
| --- | --- |

(18)

Izpildes lietderības nolūkā abi IP ir vērtēti kopā, jo tie lielā mērā sakrīt.

4.   Apskatāmais produkts un līdzīgs produkts

| (19) | Produkts, ko apskata šajā izmeklēšanā, ir ĶTR un ASV izcelsmes THCS un no tās izgatavotie produkti. THCS starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns”. THCS parasti deklarē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 40 20. |
| --- | --- |

(19)

Produkts, ko apskata šajā izmeklēšanā, ir ĶTR un ASV izcelsmes THCS un no tās izgatavotie produkti. THCS starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns”. THCS parasti deklarē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 40 20.

| (20) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sākotnējās anketas, ko Komisija nosūtīja ieinteresētajām pusēm saistībā ar ĶTR izmeklēšanu, neatspoguļo apskatāmo produktu atbilstīgi tā definīcijai paziņojumā par lietas ierosināšanu. Sākotnējā anketā apskatāmā produkta aprakstā bija noteikts, ka apskatāmajam produktam ir jāsatur vismaz 88,5 % hlorīda. Tomēr pēc apspriešanās ar sūdzības iesniedzēju un saskaņā ar formulējumu paziņojumā par lietas ierosināšanu bija nolemts precizēt produkta aprakstu un nosūtīt ĶTR izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm jaunu anketu ar produkta aprakstu, kas neparedz minimālo hlorīda saturu. |
| --- | --- |

(20)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sākotnējās anketas, ko Komisija nosūtīja ieinteresētajām pusēm saistībā ar ĶTR izmeklēšanu, neatspoguļo apskatāmo produktu atbilstīgi tā definīcijai paziņojumā par lietas ierosināšanu. Sākotnējā anketā apskatāmā produkta aprakstā bija noteikts, ka apskatāmajam produktam ir jāsatur vismaz 88,5 % hlorīda. Tomēr pēc apspriešanās ar sūdzības iesniedzēju un saskaņā ar formulējumu paziņojumā par lietas ierosināšanu bija nolemts precizēt produkta aprakstu un nosūtīt ĶTR izmeklēšanā ieinteresētajām pusēm jaunu anketu ar produkta aprakstu, kas neparedz minimālo hlorīda saturu.

| (21) | Lai Komisija varētu iegūt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, veicot izmeklēšanu, tā nosūtīja jaunas anketas visām ieinteresētajām pusēm, kas bija informējušas par sevi pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā vēstnesī bija publicēts paziņojums par lietas ierosināšanu (sk. 3. apsvērumu). |
| --- | --- |

(21)

Lai Komisija varētu iegūt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, veicot izmeklēšanu, tā nosūtīja jaunas anketas visām ieinteresētajām pusēm, kas bija informējušas par sevi pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā vēstnesī bija publicēts paziņojums par lietas ierosināšanu (sk. 3. apsvērumu).

| (22) | Nav atklātas nekādas atšķirības starp apskatāmo produktu un THCS, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ĶTR, analogā valstī (Japānā) un ASV. THCS, ko ražo un pārdod Japānā, piemīt tādas pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un to izmanto tāpat kā THCS, ko ĶTR eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(22)

Nav atklātas nekādas atšķirības starp apskatāmo produktu un THCS, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ĶTR, analogā valstī (Japānā) un ASV. THCS, ko ražo un pārdod Japānā, piemīt tādas pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un to izmanto tāpat kā THCS, ko ĶTR eksportē uz Kopienu.

| (23) | Tāpat nav atklātas nekādas atšķirības starp apskatāmo produktu un THCS, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod tie Kopienas ražotāji, kas piekrita sadarboties ar izmeklēšanu. Abiem produktiem piemīt vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto tāpat kā THCS, ko ĶTR un ASV eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(23)

Tāpat nav atklātas nekādas atšķirības starp apskatāmo produktu un THCS, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod tie Kopienas ražotāji, kas piekrita sadarboties ar izmeklēšanu. Abiem produktiem piemīt vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto tāpat kā THCS, ko ĶTR un ASV eksportē uz Kopienu.

| (24) | Tātad THCS, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ĶTR, ASV un analogā valstī (Japānā), un THCS, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražotāji, ir vienādas svarīgākās fizikālās un ķīmiskās īpašības un izmantošanas veidi. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie produkti ir uzskatāmi par līdzīgiem produktiem. |
| --- | --- |

(24)

Tātad THCS, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ĶTR, ASV un analogā valstī (Japānā), un THCS, ko ražo un Kopienas tirgū pārdod Kopienas ražotāji, ir vienādas svarīgākās fizikālās un ķīmiskās īpašības un izmantošanas veidi. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie produkti ir uzskatāmi par līdzīgiem produktiem.

B.   DEMPINGS

1.   Vispārīgās izmeklēšanas metodes

| (25) | Turpmāk izklāstītās vispārīgās izmeklēšanas metodes ir piemērotas saistībā ar ASV ražotāju eksportētāju, kas piekrita sadarboties, un tiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas atbilda TER. Tāpēc turpmākie atzinumi par dempingu attiecībā uz iesaistītajām valstīm skar vienīgi aspektus, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij. |
| --- | --- |

(25)

Turpmāk izklāstītās vispārīgās izmeklēšanas metodes ir piemērotas saistībā ar ASV ražotāju eksportētāju, kas piekrita sadarboties, un tiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas atbilda TER. Tāpēc turpmākie atzinumi par dempingu attiecībā uz iesaistītajām valstīm skar vienīgi aspektus, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij.

1.1.   Normālā vērtība

| (26) | Nosakot normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju noskaidroja, vai apskatāmā produkta kopējie pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi, salīdzinot ar attiecīgā ražotāja eksportētāja kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū veidoja vismaz 5 % no šī ražotāja eksportētāja attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(26)

Nosakot normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju noskaidroja, vai apskatāmā produkta kopējie pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi, salīdzinot ar attiecīgā ražotāja eksportētāja kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū veidoja vismaz 5 % no šī ražotāja eksportētāja attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu.

| (27) | Pēc tam, pamatojoties uz to uzņēmumu produkciju, kuru pārdošanas apjomi vietējā tirgū kopumā bija reprezentatīvi, Komisija noteica THCS veidus, kas bija identiski vai tieši pielīdzināmi tiem THCS veidiem, ko attiecīgie uzņēmumi eksportēja pārdošanai Kopienā. |
| --- | --- |

(27)

Pēc tam, pamatojoties uz to uzņēmumu produkciju, kuru pārdošanas apjomi vietējā tirgū kopumā bija reprezentatīvi, Komisija noteica THCS veidus, kas bija identiski vai tieši pielīdzināmi tiem THCS veidiem, ko attiecīgie uzņēmumi eksportēja pārdošanai Kopienā.

| (28) | Attiecībā uz katru THCS veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva vietējā tirgū un par kuru tika konstatēts, kas tas ir tieši pielīdzināms THCS veidam, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Konkrēta THCS veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū attiecīgi ĶTR IP un ASV IP veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināmā THCS veida kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz katru THCS veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva vietējā tirgū un par kuru tika konstatēts, kas tas ir tieši pielīdzināms THCS veidam, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Konkrēta THCS veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū attiecīgi ĶTR IP un ASV IP veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināmā THCS veida kopējā pārdošanas apjoma, ko eksportēja uz Kopienu.

| (29) | Turklāt pārbaudīja arī to, vai katra THCS veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū, kas tika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, varēja uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības apritē, nosakot rentablu pārdošanas apjomu daļu, pārdodot attiecīgā veida THCS neatkarīgiem pircējiem. Gadījumos, kad kāda THCS veida pārdošanas apjoms, kas tika pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai augstāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija 80 % vai vairāk no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem IP pārdotajiem minētā veida pārdošanas apjomiem neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli. Gadījumos, kad kāda THCS veida rentablas pārdošanas apjoms bija mazāks par 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai minētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai minētā veida rentabli pārdotajam apjomam, ar nosacījumu, ka šie pārdošanas apjomi veidoja 10 % vai vairāk no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt pārbaudīja arī to, vai katra THCS veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū, kas tika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, varēja uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības apritē, nosakot rentablu pārdošanas apjomu daļu, pārdodot attiecīgā veida THCS neatkarīgiem pircējiem. Gadījumos, kad kāda THCS veida pārdošanas apjoms, kas tika pārdots par neto pārdošanas cenu, kura bija vienāda vai augstāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija 80 % vai vairāk no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem IP pārdotajiem minētā veida pārdošanas apjomiem neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli. Gadījumos, kad kāda THCS veida rentablas pārdošanas apjoms bija mazāks par 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai minētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai minētā veida rentabli pārdotajam apjomam, ar nosacījumu, ka šie pārdošanas apjomi veidoja 10 % vai vairāk no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma.

| (30) | Gadījumos, kad jebkura THCS veida rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 10 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, uzskatīja, ka šis konkrētais veids ir pārdots nepietiekamos daudzumos, lai pamatojoties uz tā cenu vietējā tirgū, varētu atbilstīgi noteikt normālo vērtību. |
| --- | --- |

(30)

Gadījumos, kad jebkura THCS veida rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 10 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, uzskatīja, ka šis konkrētais veids ir pārdots nepietiekamos daudzumos, lai pamatojoties uz tā cenu vietējā tirgū, varētu atbilstīgi noteikt normālo vērtību.

| (31) | Gadījumos, kad nevarēja izmantot kāda konkrēta THCS veida cenas vietējā tirgū, ko pārdevis ražotājs eksportētājs, uzskatīja, ka šī konkrētā THCS veida saliktā vērtība ļauj atbilstīgi noteikt normālo vērtību. |
| --- | --- |

(31)

Gadījumos, kad nevarēja izmantot kāda konkrēta THCS veida cenas vietējā tirgū, ko pārdevis ražotājs eksportētājs, uzskatīja, ka šī konkrētā THCS veida saliktā vērtība ļauj atbilstīgi noteikt normālo vērtību.

| (32) | Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz eksportēto produkta veidu ražošanas izmaksām, kurām, pēc vajadzības koriģējot, pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SGA) saprātīgā apmērā, kā arī saprātīgu peļņas normu. Šajā nolūkā Komisija pārbaudīja, vai ziņas par katra iesaistītā ražotāja eksportētāja SGA izmaksām un gūto peļņu vietējā tirgū ir drošas. |
| --- | --- |

(32)

Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz eksportēto produkta veidu ražošanas izmaksām, kurām, pēc vajadzības koriģējot, pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SGA) saprātīgā apmērā, kā arī saprātīgu peļņas normu. Šajā nolūkā Komisija pārbaudīja, vai ziņas par katra iesaistītā ražotāja eksportētāja SGA izmaksām un gūto peļņu vietējā tirgū ir drošas.

| (33) | Dati par faktiskajām SGA izmaksām tika uzskatīti par drošiem, ja iesaistītā uzņēmuma kopējo pārdošanas apjomu vietējā tirgū varēja uzskatīt par reprezentatīvu, salīdzinot ar pārdošanas apjomu eksportam uz Kopienu. Peļņas normu vietējā tirgū noteica, pamatojoties uz parastajā tirdzniecības apritē pārdotu THCS veidu pārdošanas apjomiem vietējā tirgū. Šim nolūkam izmantoja 29. apsvērumā izklāstītās metodes. |
| --- | --- |

(33)

Dati par faktiskajām SGA izmaksām tika uzskatīti par drošiem, ja iesaistītā uzņēmuma kopējo pārdošanas apjomu vietējā tirgū varēja uzskatīt par reprezentatīvu, salīdzinot ar pārdošanas apjomu eksportam uz Kopienu. Peļņas normu vietējā tirgū noteica, pamatojoties uz parastajā tirdzniecības apritē pārdotu THCS veidu pārdošanas apjomiem vietējā tirgū. Šim nolūkam izmantoja 29. apsvērumā izklāstītās metodes.

1.2.   Eksporta cena

| (34) | Visos gadījumos, kad apskatāmo produktu tieši eksportēja uz Kopienu neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t.i., pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. Citos gadījumos piemēroja 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Visos gadījumos, kad apskatāmo produktu tieši eksportēja uz Kopienu neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t.i., pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. Citos gadījumos piemēroja 2. panta 9. punktu.

1.3.   Salīdzināšana

| (35) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanu, pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, pievērsa atšķirībām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ietekmēja cenu salīdzināmību. Attiecīgas korekcijas piemēroja visos gadījumos, kad tika konstatēts, ka to veikšana ir saprātīga un pareiza, un ja tā bija pamatota ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(35)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanu, pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, pievērsa atšķirībām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ietekmēja cenu salīdzināmību. Attiecīgas korekcijas piemēroja visos gadījumos, kad tika konstatēts, ka to veikšana ir saprātīga un pareiza, un ja tā bija pamatota ar pārbaudītiem pierādījumiem.

1.4.   Dempinga starpība

| (36) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu salīdzināja katra ražotāja eksportētāja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu salīdzināja katra ražotāja eksportētāja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (37) | Uzņēmumiem, kuri nevēlējās sadarboties, “atlikušo” dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(37)

Uzņēmumiem, kuri nevēlējās sadarboties, “atlikušo” dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (38) | ĶTR atsaucīgo eksportētāju eksporta apjomi IP bija apmēram 70 % no kopējiem ĶTR importa apjomiem Kopienā, tāpēc ar nolūku nodrošināt visu antidempinga pasākumu efektivitāti, atlikušo dempinga starpību nolēma noteikt tādā līmenī, pamatojoties uz visaugstāko dempinga starpību, kas konstatēta apskatāmā produkta reprezentatīvajiem veidiem, ko eksportēja abi atsaucīgie eksportētāji, kam nebija piešķirts nedz TER, nedz AR. |
| --- | --- |

(38)

ĶTR atsaucīgo eksportētāju eksporta apjomi IP bija apmēram 70 % no kopējiem ĶTR importa apjomiem Kopienā, tāpēc ar nolūku nodrošināt visu antidempinga pasākumu efektivitāti, atlikušo dempinga starpību nolēma noteikt tādā līmenī, pamatojoties uz visaugstāko dempinga starpību, kas konstatēta apskatāmā produkta reprezentatīvajiem veidiem, ko eksportēja abi atsaucīgie eksportētāji, kam nebija piešķirts nedz TER, nedz AR.

| (39) | ASV atsaucīgo eksportētāju eksporta apjomi IP bija mazāk nekā 40 % no kopējiem Amerikas Savienoto Valstu importa apjomiem Kopienā, tāpēc ar nolūku nodrošināt visu antidempinga pasākumu efektivitāti, atlikuma dempinga starpība ir noteikta, pamatojoties uz visaugstāko dempinga starpību, kas konstatēta apskatāmā produkta reprezentatīvajiem veidiem, ko eksportēja abi atsaucīgie eksportētāji. |
| --- | --- |

(39)

ASV atsaucīgo eksportētāju eksporta apjomi IP bija mazāk nekā 40 % no kopējiem Amerikas Savienoto Valstu importa apjomiem Kopienā, tāpēc ar nolūku nodrošināt visu antidempinga pasākumu efektivitāti, atlikuma dempinga starpība ir noteikta, pamatojoties uz visaugstāko dempinga starpību, kas konstatēta apskatāmā produkta reprezentatīvajiem veidiem, ko eksportēja abi atsaucīgie eksportētāji.

2.   Ķīnas Tautas Republika

2.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (40) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie atbilst 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie atbilst 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu.

| (41) | Īss šo kritēriju kopsavilkums atsaucei ir šāds:






  1) | uzņēmējdarbībā lēmumus un cenas ietekmē tirgus situācija bez īpašas valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(41)

Īss šo kritēriju kopsavilkums atsaucei ir šāds:

1)

uzņēmējdarbībā lēmumus un cenas ietekmē tirgus situācija bez īpašas valsts iejaukšanās;

| 2) | visās darbībās izmanto grāmatvedības uzskaiti un to pārbauda neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskiem grāmatvedības standartiem; |
| --- | --- |

2)

visās darbībās izmanto grāmatvedības uzskaiti un to pārbauda neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskiem grāmatvedības standartiem;

| 3) | nav vērojami tirgus traucējumi, ko rada agrākās ekonomiskās sistēmas sekas, kurā nedarbojās tirgus ekonomika; |
| --- | --- |

3)

nav vērojami tirgus traucējumi, ko rada agrākās ekonomiskās sistēmas sekas, kurā nedarbojās tirgus ekonomika;

| 4) | juridisku skaidrību un stabilitāti garantē normatīvie akti par bankrotu un privātīpašumu; |
| --- | --- |

4)

juridisku skaidrību un stabilitāti garantē normatīvie akti par bankrotu un privātīpašumu;

| 5) | valūtas konvertācija notiek pēc kursa, ko nosaka tirgus situācija. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertācija notiek pēc kursa, ko nosaka tirgus situācija.

| (42) | Seši ĶTR ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu pieprasīja TER un iesniedza aizpildītas TER pieprasījuma veidlapas. Komisija pieprasīja un šajos sešos uzņēmumos pārbaudīja visu TER iesniegumos minēto un vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(42)

Seši ĶTR ražotāji eksportētāji saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu pieprasīja TER un iesniedza aizpildītas TER pieprasījuma veidlapas. Komisija pieprasīja un šajos sešos uzņēmumos pārbaudīja visu TER iesniegumos minēto un vajadzīgo informāciju.

| (43) | Izmeklēšanā atklājās, ka visiem TER piešķiršanas nosacījumiem atbilst trīs no sešiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Šādiem trīs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piešķīra TER:






  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, |
| --- | --- | --- |

(43)

Izmeklēšanā atklājās, ka visiem TER piešķiršanas nosacījumiem atbilst trīs no sešiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Šādiem trīs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem piešķīra TER:

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited,

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited,

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited. |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited.

| (44) | Pārējie trīs pieprasījumi bija jānoraida. Tabulā attēlotais kopsavilkums rāda to trīs uzņēmumu atbilstību katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, kam nav piešķirts TER.










  Uzņēmums | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 4. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 5. ievilkums |
| 1 | neatbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| 2 | neatbilst | neatbilst | neatbilst | atbilst | atbilst |
| 3 | atbilst | neatbilst | neatbilst | atbilst | atbilst |
| Avots: pārbaudītas anketas atbildes, ko iesnieguši Ķīnas eksportētāji, kuri piekrita sadarboties. |

(44)

Pārējie trīs pieprasījumi bija jānoraida. Tabulā attēlotais kopsavilkums rāda to trīs uzņēmumu atbilstību katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, kam nav piešķirts TER.

Uzņēmums

Kritēriji

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 4. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 5. ievilkums

1

neatbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

2

neatbilst

neatbilst

neatbilst

atbilst

atbilst

3

atbilst

neatbilst

neatbilst

atbilst

atbilst

Avots: pārbaudītas anketas atbildes, ko iesnieguši Ķīnas eksportētāji, kuri piekrita sadarboties.

| (45) | Iesaistītajiem uzņēmumiem un sūdzības iesniedzējam bija dota iespēja sniegt komentārus par tabulā redzamajiem atzinumiem. Trīs ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, apgalvoja, ka to atbilstība kritērijiem ir noteikta nepareizi un ka tiem būtu jāpiešķir TER. |
| --- | --- |

(45)

Iesaistītajiem uzņēmumiem un sūdzības iesniedzējam bija dota iespēja sniegt komentārus par tabulā redzamajiem atzinumiem. Trīs ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, apgalvoja, ka to atbilstība kritērijiem ir noteikta nepareizi un ka tiem būtu jāpiešķir TER.

| (46) | Pirmais uzņēmums iebilda pret to, ka galvenais iemesls tā TER pieprasījuma noraidīšanai bija tas, ka uzņēmuma lielākā daļa (60 %) netieši pieder valstij. Tomēr uzņēmums norādīja, ka valsts iejaukšanās saistībā ar uzņēmuma pieņemtajiem lēmumiem nav pierādīta. Turklāt tas apgalvoja, ka ir iekļauts Šanhajas Fondu biržas sarakstos, un kritēriji, kas jāievēro, lai iekļūtu minētās biržas sarakstos, ir pietiekama garantija pret pārmērīgu valsts iejaukšanos. |
| --- | --- |

(46)

Pirmais uzņēmums iebilda pret to, ka galvenais iemesls tā TER pieprasījuma noraidīšanai bija tas, ka uzņēmuma lielākā daļa (60 %) netieši pieder valstij. Tomēr uzņēmums norādīja, ka valsts iejaukšanās saistībā ar uzņēmuma pieņemtajiem lēmumiem nav pierādīta. Turklāt tas apgalvoja, ka ir iekļauts Šanhajas Fondu biržas sarakstos, un kritēriji, kas jāievēro, lai iekļūtu minētās biržas sarakstos, ir pietiekama garantija pret pārmērīgu valsts iejaukšanos.

| (47) | Izmeklēšanas nolūks, cita starpā, ir novērtēt, cik lielā mērā valsts varētu iejaukties uzņēmuma lēmumu pieņemšanā, un kādus pasākumus uzņēmums ir veicis, lai minēto iejaukšanos novērstu. |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanas nolūks, cita starpā, ir novērtēt, cik lielā mērā valsts varētu iejaukties uzņēmuma lēmumu pieņemšanā, un kādus pasākumus uzņēmums ir veicis, lai minēto iejaukšanos novērstu.

| (48) | Šajā sakarā konstatēja, ka uzņēmuma direktoru valdē vairākumu direktoru posteņu ieņem valsts pārstāvji un ka valsts iecelto direktoru balsošanas tiesības valdē nav ierobežotas (nepastāv mazākuma aizsardzība). Uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai nākotnē novērstu šādu valsts iejaukšanos. |
| --- | --- |

(48)

Šajā sakarā konstatēja, ka uzņēmuma direktoru valdē vairākumu direktoru posteņu ieņem valsts pārstāvji un ka valsts iecelto direktoru balsošanas tiesības valdē nav ierobežotas (nepastāv mazākuma aizsardzība). Uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai nākotnē novērstu šādu valsts iejaukšanos.

| (49) | Visbeidzot, lai gan iekļaušana Šanhajas Fondu biržas sarakstos, cita starpā, nozīmē to, ka akcionāru valdei ir jāieceļ vismaz 3 “neatkarīgi direktori” (personas, kas nepārstāv akcionārus un kam ir uzņēmuma darbības profilam atbilstīga kvalifikācija), tomēr iekļaušana fondu biržas sarakstos pati par sevi nenodrošina pret pārmērīgu valsts iejaukšanos. Kā jau minēts, uzņēmuma direktoru valdē nepastāv balsošanas ierobežojumi, kas aizliegtu pieņemt lēmumus pret mazākumā esošo neatkarīgo direktoru gribu. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, lai gan iekļaušana Šanhajas Fondu biržas sarakstos, cita starpā, nozīmē to, ka akcionāru valdei ir jāieceļ vismaz 3 “neatkarīgi direktori” (personas, kas nepārstāv akcionārus un kam ir uzņēmuma darbības profilam atbilstīga kvalifikācija), tomēr iekļaušana fondu biržas sarakstos pati par sevi nenodrošina pret pārmērīgu valsts iejaukšanos. Kā jau minēts, uzņēmuma direktoru valdē nepastāv balsošanas ierobežojumi, kas aizliegtu pieņemt lēmumus pret mazākumā esošo neatkarīgo direktoru gribu.

| (50) | Otrais uzņēmums apgalvoja, ka kļūdains ir TER pieprasījuma noraidīšanas iemesls, proti, ka uzņēmums ir valsts kontrolē, jo tās tiešā vai netiešā īpašumā atrodas trīs citi uzņēmumi, kam savukārt pieder vairākums otrā uzņēmuma akciju. Šis uzņēmums jo īpaši apšaubīja secinājumu, ka uzņēmums “ABC”, kam pieder 48 % otrā uzņēmuma akciju, atrodas valsts kontrolē, jo 80 % ABC akciju pieder darbiniekiem, ko pārstāv darbinieku komiteja. Otrais uzņēmums nepiekrita apgalvojumam, ka ABC darbinieku komiteja atrodas valsts kontrolē. |
| --- | --- |

(50)

Otrais uzņēmums apgalvoja, ka kļūdains ir TER pieprasījuma noraidīšanas iemesls, proti, ka uzņēmums ir valsts kontrolē, jo tās tiešā vai netiešā īpašumā atrodas trīs citi uzņēmumi, kam savukārt pieder vairākums otrā uzņēmuma akciju. Šis uzņēmums jo īpaši apšaubīja secinājumu, ka uzņēmums “ABC”, kam pieder 48 % otrā uzņēmuma akciju, atrodas valsts kontrolē, jo 80 % ABC akciju pieder darbiniekiem, ko pārstāv darbinieku komiteja. Otrais uzņēmums nepiekrita apgalvojumam, ka ABC darbinieku komiteja atrodas valsts kontrolē.

| (51) | Attiecībā uz ABC īpašniekiem un kontroli pār to ir jāuzsver, ka ABC nebija pakļauta TER izmeklēšanai. Tomēr tā kā valstij pieder 20 % ABC akciju un pārējie 80 % ir sadalīti vairāk nekā 1 000 darbiniekiem, var pamatoti secināt, ka valsts ir vienīgā lielā akciju turētāja un līdz ar to var faktiski kontrolēt ABC. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz ABC īpašniekiem un kontroli pār to ir jāuzsver, ka ABC nebija pakļauta TER izmeklēšanai. Tomēr tā kā valstij pieder 20 % ABC akciju un pārējie 80 % ir sadalīti vairāk nekā 1 000 darbiniekiem, var pamatoti secināt, ka valsts ir vienīgā lielā akciju turētāja un līdz ar to var faktiski kontrolēt ABC.

| (52) | Otrais uzņēmums arī neatzina secinājumu, ka tas faktiski ir izrādījies cieši saistīts ar citu uzņēmumu “DEF”. Šis Komisijas secinājums pamatojās uz šādiem faktiem: (i) otrajam uzņēmumam un DEF bija vienas un tās pašas telpas (otrais uzņēmums bija DEF zemes nomas tiesību apakšnomnieks); (ii) otrais uzņēmums iepirka dažas svarīgākās izejvielas no DEF, un (iii) otrais uzņēmums bija aizdevis DEF ievērojamu naudas summu. Otrais uzņēmums apgalvoja, ka visiem šiem faktiem ir komerciāls skaidrojums un ka neviens no tiem jebkurā gadījumā nepierāda otrā uzņēmuma iekļaušanu DEF. |
| --- | --- |

(52)

Otrais uzņēmums arī neatzina secinājumu, ka tas faktiski ir izrādījies cieši saistīts ar citu uzņēmumu “DEF”. Šis Komisijas secinājums pamatojās uz šādiem faktiem: (i) otrajam uzņēmumam un DEF bija vienas un tās pašas telpas (otrais uzņēmums bija DEF zemes nomas tiesību apakšnomnieks); (ii) otrais uzņēmums iepirka dažas svarīgākās izejvielas no DEF, un (iii) otrais uzņēmums bija aizdevis DEF ievērojamu naudas summu. Otrais uzņēmums apgalvoja, ka visiem šiem faktiem ir komerciāls skaidrojums un ka neviens no tiem jebkurā gadījumā nepierāda otrā uzņēmuma iekļaušanu DEF.

| (53) | Vispirms jāatzīmē, ka DEF netieši kontrolē valsts. Otrkārt, arī tad, ja iepriekšējā apsvērumā minētos faktus var izskaidrot ar komerciāliem iemesliem, tas nav pretrunā ar secinājumu, ka otrais uzņēmums ir cieši saistīts ar DEF. Galvenais iebildums pret TER piešķiršanu sakarā ar šo kritēriju nav saistība pati par sevi, bet gan tas, ka otrais uzņēmums ir saistīts ar uzņēmumu, ko faktiski kontrolē valsts. |
| --- | --- |

(53)

Vispirms jāatzīmē, ka DEF netieši kontrolē valsts. Otrkārt, arī tad, ja iepriekšējā apsvērumā minētos faktus var izskaidrot ar komerciāliem iemesliem, tas nav pretrunā ar secinājumu, ka otrais uzņēmums ir cieši saistīts ar DEF. Galvenais iebildums pret TER piešķiršanu sakarā ar šo kritēriju nav saistība pati par sevi, bet gan tas, ka otrais uzņēmums ir saistīts ar uzņēmumu, ko faktiski kontrolē valsts.

| (54) | Otrais uzņēmums patiešām atrodas valsts kontrolē juridiski, jo trīs tā akcionārus kontrolē valsts, un ievērojamā valsts kontrolē faktiski, jo tas ir saistīts ar akciju turētāju DEF, ko kontrolē valsts. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka uzņēmums nav veicis nekādus pasākumus, lai novērstu šādu iejaukšanos, valsts iejaukšanās risks ir skaidri redzams. |
| --- | --- |

(54)

Otrais uzņēmums patiešām atrodas valsts kontrolē juridiski, jo trīs tā akcionārus kontrolē valsts, un ievērojamā valsts kontrolē faktiski, jo tas ir saistīts ar akciju turētāju DEF, ko kontrolē valsts. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka uzņēmums nav veicis nekādus pasākumus, lai novērstu šādu iejaukšanos, valsts iejaukšanās risks ir skaidri redzams.

| (55) | Otrais uzņēmums arī apgalvoja, ka nauda, ko tas aizdeva DEF, atzīstot, ka par to nav sniegta atskaite saskaņā ar Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”), nekādi neietekmēja normālās vērtības aprēķināšanu, tāpēc to nevar izmantot kā argumentu pret uzņēmumu, nosakot tā atbilstību TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(55)

Otrais uzņēmums arī apgalvoja, ka nauda, ko tas aizdeva DEF, atzīstot, ka par to nav sniegta atskaite saskaņā ar Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”), nekādi neietekmēja normālās vērtības aprēķināšanu, tāpēc to nevar izmantot kā argumentu pret uzņēmumu, nosakot tā atbilstību TER kritērijiem.

| (56) | Otrais uzņēmums aizņēmās naudu no bankas un aizdeva to vienam no saviem (valsts kontrolē esošajiem) akcionāriem, neatskaitoties par to saskaņā ar SGS (turklāt neņemot vērā citus tiesiskos aspektus, piemēram, citu mazo akcionāru un citu kreditoru interešu aizsardzību). Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā ievērojamo naudas summu, kā arī to, ka revidenti nav pievērsuši šim jautājumam uzmanību, jāsecina, ka šis uzņēmums neatbilda 2. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(56)

Otrais uzņēmums aizņēmās naudu no bankas un aizdeva to vienam no saviem (valsts kontrolē esošajiem) akcionāriem, neatskaitoties par to saskaņā ar SGS (turklāt neņemot vērā citus tiesiskos aspektus, piemēram, citu mazo akcionāru un citu kreditoru interešu aizsardzību). Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā ievērojamo naudas summu, kā arī to, ka revidenti nav pievērsuši šim jautājumam uzmanību, jāsecina, ka šis uzņēmums neatbilda 2. kritērija prasībām.

| (57) | Trešais uzņēmums apgalvoja, ka iemesls, kāpēc šim uzņēmumam netika piešķirts TER, proti, tā grāmatvedības uzskaite neatbilda SGS, nekādi neietekmēja normālās vērtības aprēķināšanu, tāpēc ar to nevarēja pamatot TER piešķiršanas atteikumu. |
| --- | --- |

(57)

Trešais uzņēmums apgalvoja, ka iemesls, kāpēc šim uzņēmumam netika piešķirts TER, proti, tā grāmatvedības uzskaite neatbilda SGS, nekādi neietekmēja normālās vērtības aprēķināšanu, tāpēc ar to nevarēja pamatot TER piešķiršanas atteikumu.

| (58) | Šis uzņēmums tika atzīts par neatbilstīgu otrā kritērija prasībām, jo tā grāmatvedības dokumentos bija kļūdains ieraksts par zemes nomas tiesību pirkumu. Bija iesaistīta liela naudas summa un kļūdainais ieraksts bija atspoguļots arī gada pārskatā. Auditori tam nebija pievērsuši uzmanību. Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka šis uzņēmums neatbilst 2. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(58)

Šis uzņēmums tika atzīts par neatbilstīgu otrā kritērija prasībām, jo tā grāmatvedības dokumentos bija kļūdains ieraksts par zemes nomas tiesību pirkumu. Bija iesaistīta liela naudas summa un kļūdainais ieraksts bija atspoguļots arī gada pārskatā. Auditori tam nebija pievērsuši uzmanību. Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka šis uzņēmums neatbilst 2. kritērija prasībām.

| (59) | Sūdzības iesniedzējs iebilda pret TER piešķiršanu jebkuram no šiem uzņēmumam. Sūdzības iesniedzējs, cita starpā, uzskatīja faktu, ka Ķīnas uzņēmumi piemēro Ķīnas grāmatvedības standartus, kas ne vienmēr sakrīt ar SGS (turklāt to revīziju veic Ķīnas audita kompānijas), par otrā kritērija nosacījumu pārkāpumu. Turklāt sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka tā kā Ķīnas valūta ar valdības lēmumu ir piesaistīta ASV dolāram, neviens no atsaucīgajiem eksportētājiem nav veicis valūtas konvertāciju atbilstīgi tirgus maiņas kursam, kas nozīmē piektā kritērija nosacījumu pārkāpumu. Pamatojoties uz kritēriju kumulatīvu novērtējumu, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka neviens no atsaucīgajiem ĶTR eksportētājiem neatbilda TER. |
| --- | --- |

(59)

Sūdzības iesniedzējs iebilda pret TER piešķiršanu jebkuram no šiem uzņēmumam. Sūdzības iesniedzējs, cita starpā, uzskatīja faktu, ka Ķīnas uzņēmumi piemēro Ķīnas grāmatvedības standartus, kas ne vienmēr sakrīt ar SGS (turklāt to revīziju veic Ķīnas audita kompānijas), par otrā kritērija nosacījumu pārkāpumu. Turklāt sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka tā kā Ķīnas valūta ar valdības lēmumu ir piesaistīta ASV dolāram, neviens no atsaucīgajiem eksportētājiem nav veicis valūtas konvertāciju atbilstīgi tirgus maiņas kursam, kas nozīmē piektā kritērija nosacījumu pārkāpumu. Pamatojoties uz kritēriju kumulatīvu novērtējumu, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka neviens no atsaucīgajiem ĶTR eksportētājiem neatbilda TER.

| (60) | Ķīnas uzņēmumiem atbilstīgi tiesiskajai kārtībai grāmatvedībā ir jāievēro ĶTR Grāmatvedības likuma normas un jāizmanto ĶTR revidentu pakalpojumi. Šo kārtību nevar uzskatīt par argumentu, lai kādam uzņēmumam nepiešķirtu TER. Patiesībā grāmatvedības likums ir radīts, lai ĶTR ieviestu starptautiskus grāmatvedības standartus. Institūciju līdzšinējā prakse liecina, ka attiecīgi likumi paši par sevi nav šķērslis TER piešķiršanai. |
| --- | --- |

(60)

Ķīnas uzņēmumiem atbilstīgi tiesiskajai kārtībai grāmatvedībā ir jāievēro ĶTR Grāmatvedības likuma normas un jāizmanto ĶTR revidentu pakalpojumi. Šo kārtību nevar uzskatīt par argumentu, lai kādam uzņēmumam nepiešķirtu TER. Patiesībā grāmatvedības likums ir radīts, lai ĶTR ieviestu starptautiskus grāmatvedības standartus. Institūciju līdzšinējā prakse liecina, ka attiecīgi likumi paši par sevi nav šķērslis TER piešķiršanai.

| (61) | Tāpēc pārbaudot, vai ir ievērots otrais kritērijs, pirmkārt, ir jāpārliecinās, vai Ķīnas grāmatvedības likums pienācīgi atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Pārbaudē arī noskaidro, vai grāmatvedības dokumentu revīziju saskaņā ar SGS ir veikuši neatkarīgi revidenti. |
| --- | --- |

(61)

Tāpēc pārbaudot, vai ir ievērots otrais kritērijs, pirmkārt, ir jāpārliecinās, vai Ķīnas grāmatvedības likums pienācīgi atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Pārbaudē arī noskaidro, vai grāmatvedības dokumentu revīziju saskaņā ar SGS ir veikuši neatkarīgi revidenti.

| (62) | Tas, ka Ķīnas valūta RMB ir piesaistīta ASV dolāram, ir Ķīnas valdības lēmums, un TER pieteikuma iesniedzēji par to neatbild. Agrāk līdzīgi lēmumi ir pieņemti arī citās valstīs, jo īpaši Latīņamerikas valstīs. Saskaņā ar institūciju līdzšinējo praksi šo kritēriju uzskata par ievērotu, ja uzņēmums visos darījumos, kas saistīti ar ārzemju valūtu, izmanto oficiālo maiņas kursu. Tas izslēdz melnā tirgus paņēmienus. Šī izmeklēšana liecina, ka visi atsaucīgie eksportētāji spēj pirkt un pārdot savā uzņēmējdarbībā iegūto valūtu, neskatoties uz piesaistīto RMB/ASV dolāra maiņas kursu. |
| --- | --- |

(62)

Tas, ka Ķīnas valūta RMB ir piesaistīta ASV dolāram, ir Ķīnas valdības lēmums, un TER pieteikuma iesniedzēji par to neatbild. Agrāk līdzīgi lēmumi ir pieņemti arī citās valstīs, jo īpaši Latīņamerikas valstīs. Saskaņā ar institūciju līdzšinējo praksi šo kritēriju uzskata par ievērotu, ja uzņēmums visos darījumos, kas saistīti ar ārzemju valūtu, izmanto oficiālo maiņas kursu. Tas izslēdz melnā tirgus paņēmienus. Šī izmeklēšana liecina, ka visi atsaucīgie eksportētāji spēj pirkt un pārdot savā uzņēmējdarbībā iegūto valūtu, neskatoties uz piesaistīto RMB/ASV dolāra maiņas kursu.

| (63) | Tādējādi sūdzības iesniedzēja argumenti ir noraidīti. |
| --- | --- |

(63)

Tādējādi sūdzības iesniedzēja argumenti ir noraidīti.

2.2.   Atsevišķais režīms

| (64) | Valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punktam, izņemot gadījumus, kad uzņēmumam piešķir TER atbilstīgi 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, vai arī ja uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu spēj pierādīt, ka:






  1) | uzņēmumi, kas daļēji vai pilnīgi pieder ārvalstu īpašniekiem un kopuzņēmumi var repatriēt kapitālu un peļņu; |
| --- | --- | --- |

(64)

Valsts mēroga maksājumu, ja tāds ir, nosaka valstīm, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punktam, izņemot gadījumus, kad uzņēmumam piešķir TER atbilstīgi 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, vai arī ja uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu spēj pierādīt, ka:

1)

uzņēmumi, kas daļēji vai pilnīgi pieder ārvalstu īpašniekiem un kopuzņēmumi var repatriēt kapitālu un peļņu;

| 2) | tie var brīvi noteikt to eksporta cenas un apjomus, kā arī tirdzniecības nosacījumus; |
| --- | --- |

2)

tie var brīvi noteikt to eksporta cenas un apjomus, kā arī tirdzniecības nosacījumus;

| 3) | to kapitāldaļu vairākums pieder privātpersonām; |
| --- | --- |

3)

to kapitāldaļu vairākums pieder privātpersonām;

| 4) | valūtas maiņas kursu nosaka atbilstīgi tirgus situācijai; |
| --- | --- |

4)

valūtas maiņas kursu nosaka atbilstīgi tirgus situācijai;

| 5) | valsts iejaukšanās nav tāda, ka būtu iespējams apiet antidempinga pasākumus, ja eksportētājiem uzliek atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

5)

valsts iejaukšanās nav tāda, ka būtu iespējams apiet antidempinga pasākumus, ja eksportētājiem uzliek atšķirīgas maksājuma likmes.

| (65) | Seši ražotāji eksportētāji, pieprasot TER, vienlaikus pieprasīja atsevišķu režīmu gadījumā, ja tiem nepiešķirtu TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir secināts, ka viens no uzņēmumiem, kam nevarēja piešķirt TER, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajām atsevišķā režīma prasībām. |
| --- | --- |

(65)

Seši ražotāji eksportētāji, pieprasot TER, vienlaikus pieprasīja atsevišķu režīmu gadījumā, ja tiem nepiešķirtu TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir secināts, ka viens no uzņēmumiem, kam nevarēja piešķirt TER, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā minētajām atsevišķā režīma prasībām.

| (66) | Tika konstatēts, ka divi pārējie uzņēmumi, kuriem nevarēja piešķirt TER, pārsvarā piederēja valstij. Tāpēc bija jāsecina, ka saistībā ar šiem uzņēmumiem pastāv ievērojams valsts iejaukšanās risks. Tā kā apskatāmo produktu pēc būtības nevar identificēt kā individuāla ražotāja un valsts kopražojumu, bija jāsecina, ka pastāv arī ievērojams risks apiet antidempinga pasākumus, eksportējot produktu ar tāda uzņēmuma starpniecību, kam piemēro mazāku maksājumu. Tātad jāsecina, ka šie uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) un e) apakšpunkta nosacījumiem. Tāpēc tiem nolēma nepiešķirt AR. |
| --- | --- |

(66)

Tika konstatēts, ka divi pārējie uzņēmumi, kuriem nevarēja piešķirt TER, pārsvarā piederēja valstij. Tāpēc bija jāsecina, ka saistībā ar šiem uzņēmumiem pastāv ievērojams valsts iejaukšanās risks. Tā kā apskatāmo produktu pēc būtības nevar identificēt kā individuāla ražotāja un valsts kopražojumu, bija jāsecina, ka pastāv arī ievērojams risks apiet antidempinga pasākumus, eksportējot produktu ar tāda uzņēmuma starpniecību, kam piemēro mazāku maksājumu. Tātad jāsecina, ka šie uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) un e) apakšpunkta nosacījumiem. Tāpēc tiem nolēma nepiešķirt AR.

| (67) | Tādēļ tika secināts, ka AR jāpiešķir šādam ĶTR ražotājam eksportētājam:






  — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited. |
| --- | --- | --- |

(67)

Tādēļ tika secināts, ka AR jāpiešķir šādam ĶTR ražotājam eksportētājam:

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited.

2.3.   Normālās vērtības noteikšana

2.3.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER

a)   Analoga valsts

| (68) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, ja preces importē no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un, ņemot vērā TER nepiešķiršanas iemeslus, no valstīm ar pārejas ekonomiku, normālā vērtība ir jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, ja preces importē no valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un, ņemot vērā TER nepiešķiršanas iemeslus, no valstīm ar pārejas ekonomiku, normālā vērtība ir jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību analogā valstī.

| (69) | Paziņojumā par lietas ierosināšanu Komisija norādīja, ka Meksiku varētu izmantot kā piemērotu analogu valsti, lai noteiktu ĶTR produkta normālo vērtību, un uzaicināja ieinteresētās puses to komentēt. |
| --- | --- |

(69)

Paziņojumā par lietas ierosināšanu Komisija norādīja, ka Meksiku varētu izmantot kā piemērotu analogu valsti, lai noteiktu ĶTR produkta normālo vērtību, un uzaicināja ieinteresētās puses to komentēt.

| (70) | Viens Kopienas importētājs iebilda pret šo priekšlikumu, norādot, ka Meksika nav reprezentatīva valsts, jo 2002. gada 20. decembrī tā ĶTR izcelsmes THCS importam piemēroja antidempinga pasākumus, tādējādi izslēdzot konkurenci Meksikas tirgū. Tā kā zināmais THCS ražotājs Meksikā atteicās sadarboties, Komisijai jebkurā gadījumā bija jāizvēlas cita analoga valsts, ko varētu uzskatīt par reprezentatīvu. Pēc sarunām ar sūdzības iesniedzēju un atsaucīgajiem ražotājiem eksportētājiem bija skaidrs, ka ir palikušas tikai divas valstis, kas varētu būt reprezentatīvas, proti, Amerikas Savienotās Valstis un Japāna. |
| --- | --- |

(70)

Viens Kopienas importētājs iebilda pret šo priekšlikumu, norādot, ka Meksika nav reprezentatīva valsts, jo 2002. gada 20. decembrī tā ĶTR izcelsmes THCS importam piemēroja antidempinga pasākumus, tādējādi izslēdzot konkurenci Meksikas tirgū. Tā kā zināmais THCS ražotājs Meksikā atteicās sadarboties, Komisijai jebkurā gadījumā bija jāizvēlas cita analoga valsts, ko varētu uzskatīt par reprezentatīvu. Pēc sarunām ar sūdzības iesniedzēju un atsaucīgajiem ražotājiem eksportētājiem bija skaidrs, ka ir palikušas tikai divas valstis, kas varētu būt reprezentatīvas, proti, Amerikas Savienotās Valstis un Japāna.

| (71) | Amerikas Savienotās Valstis 2004. gada 4. jūnijā bija sākušas antidempinga izmeklēšanu saistībā ar THCS importu, kura izcelsmes vieta, cita starpā, bija Spānija, un 2004. gada 13. oktobrī Komisija bija paziņojusi par antidempinga izmeklēšanas sākšanu saistībā ar Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes THCS importu Kopienā (sk. 4. apsvērumu), tāpēc bija maz ticams, ka kāds Amerikas Savienoto Valstu ražotājs eksportētājs būtu ar mieru sadarboties. |
| --- | --- |

(71)

Amerikas Savienotās Valstis 2004. gada 4. jūnijā bija sākušas antidempinga izmeklēšanu saistībā ar THCS importu, kura izcelsmes vieta, cita starpā, bija Spānija, un 2004. gada 13. oktobrī Komisija bija paziņojusi par antidempinga izmeklēšanas sākšanu saistībā ar Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes THCS importu Kopienā (sk. 4. apsvērumu), tāpēc bija maz ticams, ka kāds Amerikas Savienoto Valstu ražotājs eksportētājs būtu ar mieru sadarboties.

| (72) | Visbeidzot pēc sarunām ar THCS ražotājiem Japānā viens Japānas ražotājs piekrita sadarboties ar šo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(72)

Visbeidzot pēc sarunām ar THCS ražotājiem Japānā viens Japānas ražotājs piekrita sadarboties ar šo izmeklēšanu.

| (73) | Neviena no atsaucīgajām pusēm nav iebildusi, ka normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz Japānas ražotāja sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(73)

Neviena no atsaucīgajām pusēm nav iebildusi, ka normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz Japānas ražotāja sniegto informāciju.

| (74) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir secināts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu Japāna ir piemērota analoga valsts. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir secināts, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu Japāna ir piemērota analoga valsts.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (75) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, ir noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko sniedzis ražotājs analogā valstī, t.i., pamatojoties uz Japānas ražotāja doto salīdzināmo produkta veidu salikto normālo vērtību. SGA izdevumi ir noteikti, pamatojoties uz apskatāmā produkta apgrozījumu, salīdzinot ar uzņēmuma kopējo apgrozījumu, bet peļņas norma ir noteikta, ņemot vērā uzņēmuma kopējo peļņas normu. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, ir noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko sniedzis ražotājs analogā valstī, t.i., pamatojoties uz Japānas ražotāja doto salīdzināmo produkta veidu salikto normālo vērtību. SGA izdevumi ir noteikti, pamatojoties uz apskatāmā produkta apgrozījumu, salīdzinot ar uzņēmuma kopējo apgrozījumu, bet peļņas norma ir noteikta, ņemot vērā uzņēmuma kopējo peļņas normu.

2.3.2.   Normālās vērtības un eksporta cenu noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam ir piešķirts TER

a)   Normālā vērtība

| (76) | Uzņēmumiem, kam ir piešķirts TER, bija izsmeļoši jāatbild uz anketas jautājumiem, tostarp jāsniedz informācija par apskatāmā produkta pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un informācija par ražošanas izmaksām, un šīs atbildes ir pārbaudītas, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(76)

Uzņēmumiem, kam ir piešķirts TER, bija izsmeļoši jāatbild uz anketas jautājumiem, tostarp jāsniedz informācija par apskatāmā produkta pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un informācija par ražošanas izmaksām, un šīs atbildes ir pārbaudītas, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.

| (77) | Nosakot normālo vērtību, Komisija izmantoja metodes, kas izklāstītas 25. līdz 33. apsvērumā. |
| --- | --- |

(77)

Nosakot normālo vērtību, Komisija izmantoja metodes, kas izklāstītas 25. līdz 33. apsvērumā.

| (78) | Neviens no uzņēmumiem, kam ir piešķirts TER, nav varējis uzrādīt pietiekamu pārdošanas apjomu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē, tāpēc Komisija katram uzņēmumam noteica normālo vērtību, eksportējamo produkta veidu ražošanas izmaksām pieskaitot saprātīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“SGA”), pamatojoties uz apgrozījumu, un saprātīgu peļņas normu (par pamatu ņemot pārdošanas apjomus vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē). |
| --- | --- |

(78)

Neviens no uzņēmumiem, kam ir piešķirts TER, nav varējis uzrādīt pietiekamu pārdošanas apjomu vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē, tāpēc Komisija katram uzņēmumam noteica normālo vērtību, eksportējamo produkta veidu ražošanas izmaksām pieskaitot saprātīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“SGA”), pamatojoties uz apgrozījumu, un saprātīgu peļņas normu (par pamatu ņemot pārdošanas apjomus vietējā tirgū parastajā tirdzniecības apritē).

b)   Eksporta cena

| (79) | Eksportētāji, kam piešķirts TER, visus pārdošanas apjomus eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena ir noteikta, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām. |
| --- | --- |

(79)

Eksportētāji, kam piešķirts TER, visus pārdošanas apjomus eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena ir noteikta, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.

| (80) | Eksportējot apskatāmo produktu, Ķīnas uzņēmumi no FOB apgrozījuma var saņemt atpakaļ 13 % PVN. Tomēr uzņēmumu rēķiniem no FOB apgrozījuma ir jāpieskaita 17 % PVN. Tāpēc aprēķinot eksporta cenu, ir veikta korekcija, lai būtu redzama šī 4 % starpība. |
| --- | --- |

(80)

Eksportējot apskatāmo produktu, Ķīnas uzņēmumi no FOB apgrozījuma var saņemt atpakaļ 13 % PVN. Tomēr uzņēmumu rēķiniem no FOB apgrozījuma ir jāpieskaita 17 % PVN. Tāpēc aprēķinot eksporta cenu, ir veikta korekcija, lai būtu redzama šī 4 % starpība.

c)   Salīdzināšana

| (81) | Salīdzināšana ir veikta, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas un uz vienādas darījumu bāzes. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, ir pievērsta zināmām atšķirībām, par kurām apgalvo un par kurām ir zināms, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šajā sakarā ir veiktas korekcijas attiecībā uz šādiem faktoriem: atšķirīga komisijas maksa, transporta, apdrošināšanas un kravas apstrādes izmaksas, iesaiņošanas izdevumi, kredītu izmaksas, banku nodevas un inspicēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(81)

Salīdzināšana ir veikta, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas un uz vienādas darījumu bāzes. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, ir pievērsta zināmām atšķirībām, par kurām apgalvo un par kurām ir zināms, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šajā sakarā ir veiktas korekcijas attiecībā uz šādiem faktoriem: atšķirīga komisijas maksa, transporta, apdrošināšanas un kravas apstrādes izmaksas, iesaiņošanas izdevumi, kredītu izmaksas, banku nodevas un inspicēšanas izmaksas.

2.4.   Dempinga starpība

2.4.1.   Atsaucīgajiem ražotājiem/eksportētājiem, kam ir piešķirts TER/IV

| (82) | Trīs uzņēmumiem, kam ir piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katra uz Kopienu eksportētā apskatāmā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība ir salīdzināta ar atbilstīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(82)

Trīs uzņēmumiem, kam ir piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katra uz Kopienu eksportētā apskatāmā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība ir salīdzināta ar atbilstīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (83) | Katram no tiem produkta veidiem, ko uz Kopienu eksportē uzņēmums, kam ir piešķirts IV, vidējā svērtā normālā analoga valstī noteiktā vērtība ir salīdzināta ar atbilstīgā uz Kopienu eksportētā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu, kā to paredz pamatregulas 2. panta 11. punkts. |
| --- | --- |

(83)

Katram no tiem produkta veidiem, ko uz Kopienu eksportē uzņēmums, kam ir piešķirts IV, vidējā svērtā normālā analoga valstī noteiktā vērtība ir salīdzināta ar atbilstīgā uz Kopienu eksportētā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu, kā to paredz pamatregulas 2. panta 11. punkts.

| (84) | Pagaidu vidējā svērtā dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:







  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(84)

Pagaidu vidējā svērtā dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.   Visiem pārējiem ražotājiem/eksportētājiem

2.4.2.1.   Izmantotās metodes

| (85) | Lai aprēķinātu visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem piemērojamo maksājumu, Komisija vispirms ir noteikusi sadarbošanās pakāpi. Pamatojoties uz sūdzībā izklāstīto informāciju, ir aprēķināts kopējais ĶTR izcelsmes apskatāmā produkta importa apjoms un tas ir salīdzināts ar aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz ĶTR eksportētāju faktiskajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Tādējādi ir secināts, ka sadarbošanās pakāpe ir apmēram 70 %. |
| --- | --- |

(85)

Lai aprēķinātu visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem piemērojamo maksājumu, Komisija vispirms ir noteikusi sadarbošanās pakāpi. Pamatojoties uz sūdzībā izklāstīto informāciju, ir aprēķināts kopējais ĶTR izcelsmes apskatāmā produkta importa apjoms un tas ir salīdzināts ar aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz ĶTR eksportētāju faktiskajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Tādējādi ir secināts, ka sadarbošanās pakāpe ir apmēram 70 %.

2.4.2.2.   Atsaucīgajiem ražotājiem/eksportētājiem, kam nav piešķirts TER/IV

| (86) | Dempinga starpība diviem atsaucīgajiem eksportētājiem, kam nav piešķirts nedz TER, nedz AR, ir aprēķināta, pamatojoties uz vidējo svērto dempinga starpību, kas aprēķināta individuāli katram no šiem diviem eksportētājiem. Šī individuālā starpība ir aprēķināta, salīdzinot analogā valstī noteikto vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, ko ir darījuši zināmu abi iesaistītie eksportētāji. |
| --- | --- |

(86)

Dempinga starpība diviem atsaucīgajiem eksportētājiem, kam nav piešķirts nedz TER, nedz AR, ir aprēķināta, pamatojoties uz vidējo svērto dempinga starpību, kas aprēķināta individuāli katram no šiem diviem eksportētājiem. Šī individuālā starpība ir aprēķināta, salīdzinot analogā valstī noteikto vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu, ko ir darījuši zināmu abi iesaistītie eksportētāji.

| (87) | Pagaidu vidējā svērtā dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:







  Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(87)

Pagaidu vidējā svērtā dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.3.   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (88) | Visā valstī piemērojamā dempinga starpība, kas attiecas uz visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, t.i., eksportētājiem, kas nesadarbojās ar izmeklēšanu, ir noteikta kā visaugstākā konstatētā dempinga starpība tiem apskatāmā produkta reprezentatīvajiem veidiem, ko eksportē divi eksportētāji, kam nav piešķirts TER (sk. 86. apsvērumu). |
| --- | --- |

(88)

Visā valstī piemērojamā dempinga starpība, kas attiecas uz visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, t.i., eksportētājiem, kas nesadarbojās ar izmeklēšanu, ir noteikta kā visaugstākā konstatētā dempinga starpība tiem apskatāmā produkta reprezentatīvajiem veidiem, ko eksportē divi eksportētāji, kam nav piešķirts TER (sk. 86. apsvērumu).

| (89) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, visā valstī piemērojamā pagaidu dempinga starpība ir noteikta 40,3 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, visā valstī piemērojamā pagaidu dempinga starpība ir noteikta 40,3 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai.

3.   Amerikas Savienotās Valstis (ASV)

| (90) | ASV ir zināmi trīs ražotāji, kas ražo THCS. Atbildes uz anketas jautājumiem ir snieguši divi ražotāji eksportētāji un pieci ar šiem eksportētājiem saistīti importētāji. |
| --- | --- |

(90)

ASV ir zināmi trīs ražotāji, kas ražo THCS. Atbildes uz anketas jautājumiem ir snieguši divi ražotāji eksportētāji un pieci ar šiem eksportētājiem saistīti importētāji.

| (91) | Pārbaudes apmeklējumi klātienē ir notikuši tikai pie atsaucīgajiem eksportētājiem. Dati, kas attiecas uz iesaistītajiem importētājiem Kopienā, vēl nav pārbaudīti, tāpēc atzinumi saistībā ar šiem uzņēmumiem pašreizējā izmeklēšanas stadijā pamatojas uz teorētisku informācijas analīzi. |
| --- | --- |

(91)

Pārbaudes apmeklējumi klātienē ir notikuši tikai pie atsaucīgajiem eksportētājiem. Dati, kas attiecas uz iesaistītajiem importētājiem Kopienā, vēl nav pārbaudīti, tāpēc atzinumi saistībā ar šiem uzņēmumiem pašreizējā izmeklēšanas stadijā pamatojas uz teorētisku informācijas analīzi.

3.1.   Normālā vērtība

| (92) | Dažiem THCS veidiem, ko eksportē Amerikas ražotāji eksportētāji, Komisija ir noteikusi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu, pamatojoties uz cenu, ko parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū maksā vai maksās neatkarīgi klienti. Dažiem THCS veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina, pamatojoties uz katra eksportētāja eksportēto produkta veidu ražošanas izmaksām, kurām pēc vajadzības ir pieskaitītas SGA saprātīgā apmērā, kā arī saprātīga peļņas norma atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Šajā nolūkā Komisija ir pārbaudījusi, vai ziņas par katra iesaistītā ražotāja eksportētāja SGA izmaksām un gūto peļņu vietējā tirgū ir drošas. Ja pārdošanas apjomi vietējā tirgū nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, ir izmantots vidējais svērtais SGA izmaksu lielums un peļņas norma, kas iegūta, pamatojoties uz kopējiem izdevumiem, kas bijuši uzņēmumam, kura reprezentatīva tirdzniecība ir notikusi parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(92)

Dažiem THCS veidiem, ko eksportē Amerikas ražotāji eksportētāji, Komisija ir noteikusi normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu, pamatojoties uz cenu, ko parastajā tirdzniecības apritē vietējā tirgū maksā vai maksās neatkarīgi klienti. Dažiem THCS veidiem normālā vērtība bija jāaprēķina, pamatojoties uz katra eksportētāja eksportēto produkta veidu ražošanas izmaksām, kurām pēc vajadzības ir pieskaitītas SGA saprātīgā apmērā, kā arī saprātīga peļņas norma atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Šajā nolūkā Komisija ir pārbaudījusi, vai ziņas par katra iesaistītā ražotāja eksportētāja SGA izmaksām un gūto peļņu vietējā tirgū ir drošas. Ja pārdošanas apjomi vietējā tirgū nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, ir izmantots vidējais svērtais SGA izmaksu lielums un peļņas norma, kas iegūta, pamatojoties uz kopējiem izdevumiem, kas bijuši uzņēmumam, kura reprezentatīva tirdzniecība ir notikusi parastajā tirdzniecības apritē.

3.2.   Eksporta cena

| (93) | Viens no Amerikas ražotājiem eksportētājiem ir veicis eksporta preču pārdošanu uz Kopienu, gan tieši pārdodot produktu neatkarīgiem pircējiem, gan izmantojot iesaistītos importētājus Kopienā. Otrs Amerikas ražotājs eksportētājs ir veicis eksporta preču pārdošanu uz Kopienas tirgu vienīgi ar iesaistīto Kopienas importētāju starpniecību. Eksporta cena, tieši pārdodot neatkarīgiem pircējiem Kopienā, ir noteikta, pamatojoties uz faktiski maksāto vai maksājamo cenu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. punktam. Pārdodot ar iesaistīto Kopienas importētāju starpniecību, ir noteikta saliktā eksporta cena atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam. |
| --- | --- |

(93)

Viens no Amerikas ražotājiem eksportētājiem ir veicis eksporta preču pārdošanu uz Kopienu, gan tieši pārdodot produktu neatkarīgiem pircējiem, gan izmantojot iesaistītos importētājus Kopienā. Otrs Amerikas ražotājs eksportētājs ir veicis eksporta preču pārdošanu uz Kopienas tirgu vienīgi ar iesaistīto Kopienas importētāju starpniecību. Eksporta cena, tieši pārdodot neatkarīgiem pircējiem Kopienā, ir noteikta, pamatojoties uz faktiski maksāto vai maksājamo cenu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. punktam. Pārdodot ar iesaistīto Kopienas importētāju starpniecību, ir noteikta saliktā eksporta cena atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam.

3.3.   Salīdzināšana

| (94) | Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, ir pievērsta zināmām atšķirībām, par kurām apgalvo un par kurām ir zināms, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šajā sakarā ir veiktas pagaidu korekcijas attiecībā uz šādiem minētiem faktoriem: atšķirīgas transporta, apdrošināšanas un kravas apstrādes izmaksas, komisijas maksas, kredītu izmaksas, iesaiņošanas izdevumi un banku nodevas. |
| --- | --- |

(94)

Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, ir pievērsta zināmām atšķirībām, par kurām apgalvo un par kurām ir zināms, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šajā sakarā ir veiktas pagaidu korekcijas attiecībā uz šādiem minētiem faktoriem: atšķirīgas transporta, apdrošināšanas un kravas apstrādes izmaksas, komisijas maksas, kredītu izmaksas, iesaiņošanas izdevumi un banku nodevas.

3.4.   Dempinga starpība

| (95) | Katra uz Kopienu eksportētā apskatāmā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība ir salīdzināta ar atbilstīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu, kā to paredz pamatregulas 2. panta 11. punkts. |
| --- | --- |

(95)

Katra uz Kopienu eksportētā apskatāmā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība ir salīdzināta ar atbilstīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu, kā to paredz pamatregulas 2. panta 11. punkts.

| (96) | Salīdzinājums parādīja, ka attiecībā uz atsaucīgajiem ražotājiem eksportētājiem pastāv dempings. Pagaidu vidējā svērtā dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  — | Biolab Inc.: 68,4 %, |
| --- | --- | --- |

(96)

Salīdzinājums parādīja, ka attiecībā uz atsaucīgajiem ražotājiem eksportētājiem pastāv dempings. Pagaidu vidējā svērtā dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

—

Biolab Inc.: 68,4 %,

| — | Clearon Inc.: 69,8 %. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.: 69,8 %.

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, izrādās, ka uzņēmums, kas nevēlējās sadarboties, ir vislielākais THCS ražotājs ASV. Tāpēc atlikusī pagaidu starpība ir noteikta kā visaugstākā dempinga starpība, kas konstatēta tam apskatāmā produkta reprezentatīvajam veidam, ko eksportē viens no uzņēmumiem, kurš sadarbojas. Šai noteiktajai starpībai būtu jānodrošina visu pasākumu efektivitāte.

| — | Atlikusī dempinga starpība: 98,5 %. |
| --- | --- |

—

Atlikusī dempinga starpība: 98,5 %.

C.   ZAUDĒJUMI

1.   Kopienas produkcija

| (97) | ĶTR IP un ASV IP (IP) THCS Kopienā ir ražojuši trīs uzņēmumi:






  — | viens Kopienas ražotājs, kas ir iesniedzis sūdzību un kas izmeklēšanas laikā ir pilnīgi sadarbojies ar izmeklēšanu, |
| --- | --- | --- |

(97)

ĶTR IP un ASV IP (IP) THCS Kopienā ir ražojuši trīs uzņēmumi:

—

viens Kopienas ražotājs, kas ir iesniedzis sūdzību un kas izmeklēšanas laikā ir pilnīgi sadarbojies ar izmeklēšanu,

| — | viens ražotājs, kas ir pilnīgi atbalstījis sūdzību. Tas ir sniedzis vispārīgu informāciju par savu ražošanu un tirdzniecību saistībā ar ĶTR izmeklēšanu, bet nav sadarbojies ar ASV izmeklēšanu, |
| --- | --- |

—

viens ražotājs, kas ir pilnīgi atbalstījis sūdzību. Tas ir sniedzis vispārīgu informāciju par savu ražošanu un tirdzniecību saistībā ar ĶTR izmeklēšanu, bet nav sadarbojies ar ASV izmeklēšanu,

| — | viens ražotājs, kas sūdzību iesniegšanas laikā nav izrādījis ieinteresētību. Tas ir sniedzis vispārīgu informāciju par savu ražošanu un tirdzniecību saistībā ar ĶTR izmeklēšanu un piekrīt, ka ĶTR uzliek antidempinga pasākumus. Šis ražotājs nav sadarbojies ar ASV izmeklēšanu. |
| --- | --- |

—

viens ražotājs, kas sūdzību iesniegšanas laikā nav izrādījis ieinteresētību. Tas ir sniedzis vispārīgu informāciju par savu ražošanu un tirdzniecību saistībā ar ĶTR izmeklēšanu un piekrīt, ka ĶTR uzliek antidempinga pasākumus. Šis ražotājs nav sadarbojies ar ASV izmeklēšanu.

| (98) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, var uzskatīt, ka THCS, ko ražo visi minētie uzņēmumi, veido Kopienas ražošanu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, var uzskatīt, ka THCS, ko ražo visi minētie uzņēmumi, veido Kopienas ražošanu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (99) | Kā minēts 97. apsvērumā, tikai viens Kopienas ražotājs, kas atbalstīja sūdzību, ir pilnīgi sadarbojies ar izmeklēšanu. Šī ražotāja kopējā saražotā produkcija IP ir veidojusi lielu daļu no kopējā Kopienā saražotā THCS daudzuma, kas šajā gadījumā ir bija vairāk nekā 50 %. Pamatojoties uz minētajiem faktiem, var apgalvot, ka šis ražotājs veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(99)

Kā minēts 97. apsvērumā, tikai viens Kopienas ražotājs, kas atbalstīja sūdzību, ir pilnīgi sadarbojies ar izmeklēšanu. Šī ražotāja kopējā saražotā produkcija IP ir veidojusi lielu daļu no kopējā Kopienā saražotā THCS daudzuma, kas šajā gadījumā ir bija vairāk nekā 50 %. Pamatojoties uz minētajiem faktiem, var apgalvot, ka šis ražotājs veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

3.   Patēriņš Kopienā

3.1.   Ievada apsvērumi

3.1.1.   Informācija par importu

| (100) | Lai noteiktu importa apjomu Kopienas tirgū, nevar izmantot Eurostat datus par to produktu apjomu un veidiem, ko apzīmē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 40 20, jo līdzās THCS šajā klasifikācijā ietilpst arī produkti, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas. Tomēr ir pārbaudīts turpmāk izklāstīto aprēķinu rezultātā noteiktais Kopienas patēriņa līmenis kopumā, un tas sakrīt ar to, kas minēts citu ieinteresēto pušu iesniegtajā informācijā. |
| --- | --- |

(100)

Lai noteiktu importa apjomu Kopienas tirgū, nevar izmantot Eurostat datus par to produktu apjomu un veidiem, ko apzīmē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 40 20, jo līdzās THCS šajā klasifikācijā ietilpst arī produkti, uz kuriem šī izmeklēšana neattiecas. Tomēr ir pārbaudīts turpmāk izklāstīto aprēķinu rezultātā noteiktais Kopienas patēriņa līmenis kopumā, un tas sakrīt ar to, kas minēts citu ieinteresēto pušu iesniegtajā informācijā.

3.1.2.   Informācija par Ķīnas Tautas Republiku

| (101) | No 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas Ķīnā ražo THCS, ar izmeklēšanu ir sadarbojušies seši ražotāji eksportētāji, un to norādītie eksporta apjomi veido mazāk nekā 70 % no tiem 2003. gada eksporta apjomiem, kas minēti sūdzībā. Ņemot vērā zemo atsaucības līmeni un to, ka nav pieejama cita informācija, eksporta apjomi laikā no 2000. līdz 2003. gadam ir noteikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem. Attiecībā uz IP aprēķini par 2003. gadu un 2004. gada pirmajiem trīs mēnešiem ir veikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem, tos attiecīgi koriģējot tā, lai būtu ievērota arī atsaucīgo ĶTR eksportētāju eksporta apjomu attīstība laikā starp 2003. gadu un IP. |
| --- | --- |

(101)

No 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas Ķīnā ražo THCS, ar izmeklēšanu ir sadarbojušies seši ražotāji eksportētāji, un to norādītie eksporta apjomi veido mazāk nekā 70 % no tiem 2003. gada eksporta apjomiem, kas minēti sūdzībā. Ņemot vērā zemo atsaucības līmeni un to, ka nav pieejama cita informācija, eksporta apjomi laikā no 2000. līdz 2003. gadam ir noteikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem. Attiecībā uz IP aprēķini par 2003. gadu un 2004. gada pirmajiem trīs mēnešiem ir veikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem, tos attiecīgi koriģējot tā, lai būtu ievērota arī atsaucīgo ĶTR eksportētāju eksporta apjomu attīstība laikā starp 2003. gadu un IP.

3.1.3.   Informācija par Amerikas Savienotajām Valstīm

| (102) | No 3 zināmajiem Amerikas ražotājiem eksportētājiem, kas ASV ražo THCS, ar izmeklēšanu ir sadarbojušies divi ražotāji eksportētāji, un to norādītie eksporta apjomi veido mazāk nekā 40 % no tiem 2003. gada eksporta apjomiem, kas minēti sūdzībā. Eksporta apjomi laikā no 2000. līdz 2003. gadam ir noteikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem. Attiecībā uz IP aprēķini par 2003. gadu un 2004. gada pirmajiem trīs mēnešiem ir veikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem, tos attiecīgi koriģējot tā, lai būtu ievērota arī atsaucīgo ASV eksportētāju eksporta apjomu attīstība laikā starp 2003. gadu un IP. |
| --- | --- |

(102)

No 3 zināmajiem Amerikas ražotājiem eksportētājiem, kas ASV ražo THCS, ar izmeklēšanu ir sadarbojušies divi ražotāji eksportētāji, un to norādītie eksporta apjomi veido mazāk nekā 40 % no tiem 2003. gada eksporta apjomiem, kas minēti sūdzībā. Eksporta apjomi laikā no 2000. līdz 2003. gadam ir noteikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem. Attiecībā uz IP aprēķini par 2003. gadu un 2004. gada pirmajiem trīs mēnešiem ir veikti, pamatojoties uz sūdzībā minētajiem datiem, tos attiecīgi koriģējot tā, lai būtu ievērota arī atsaucīgo ASV eksportētāju eksporta apjomu attīstība laikā starp 2003. gadu un IP.

3.1.4.   Informācija par Kopienas ražotājiem

| (103) | Jāievēro, ka tie divi Kopienas ražotāji, kas nav iesnieguši sūdzību, ir darījuši zināmu informāciju, kas attiecas tikai uz ĶTR IP. Pamatojoties uz šo informāciju, var izdarīt atbilstīgus secinājumus arī par ASV IP, jo abu IP starplaikā divu minēto uzņēmumu situācija nav ievērojami mainījusies. Attiecībā uz Kopienas ražotāju, kas ir iesniedzis sūdzību, ir izmantoti tā sniegtie dati. |
| --- | --- |

(103)

Jāievēro, ka tie divi Kopienas ražotāji, kas nav iesnieguši sūdzību, ir darījuši zināmu informāciju, kas attiecas tikai uz ĶTR IP. Pamatojoties uz šo informāciju, var izdarīt atbilstīgus secinājumus arī par ASV IP, jo abu IP starplaikā divu minēto uzņēmumu situācija nav ievērojami mainījusies. Attiecībā uz Kopienas ražotāju, kas ir iesniedzis sūdzību, ir izmantoti tā sniegtie dati.

3.2.   Patēriņš Kopienā

| (104) | Domājamais patēriņš Kopienā ir noteikts, pamatojoties uz:






  — | apskatāmā produkta kopējo importa apjomu Kopienā saskaņā ar sūdzību un veiktajām aplēsēm, |
| --- | --- | --- |

(104)

Domājamais patēriņš Kopienā ir noteikts, pamatojoties uz:

—

apskatāmā produkta kopējo importa apjomu Kopienā saskaņā ar sūdzību un veiktajām aplēsēm,

| — | kopējo pārbaudīto Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, |
| --- | --- |

—

kopējo pārbaudīto Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū,

| — | datiem par pārdošanas apjomu attiecībā uz tiem Kopienas ražotājiem, kas sniedza vispārīgu informāciju. |
| --- | --- |

—

datiem par pārdošanas apjomu attiecībā uz tiem Kopienas ražotājiem, kas sniedza vispārīgu informāciju.

| (105) | ĶTR IP Kopienas patēriņš sasniedza 42 528 tonnas, un ASV IP tas bija 43 397 tonnas, kas attiecīgi par 74 % un 78 % pārsniedz 2000. gada patēriņa līmeni. Ievērojamo THCS patēriņa pieaugumu ir izraisījusi peldbaseinu tirgus attīstība. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES patēriņš (kg) | 24 449 095 | 27 928 554 | 31 598 949 | 38 710 981 | 42 528 818 | 43 397 965 |
| Indekss | 100 | 114 | 129 | 158 | 174 | 178 |

(105)

ĶTR IP Kopienas patēriņš sasniedza 42 528 tonnas, un ASV IP tas bija 43 397 tonnas, kas attiecīgi par 74 % un 78 % pārsniedz 2000. gada patēriņa līmeni. Ievērojamo THCS patēriņa pieaugumu ir izraisījusi peldbaseinu tirgus attīstība.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

ES patēriņš (kg)

24 449 095

27 928 554

31 598 949

38 710 981

42 528 818

43 397 965

Indekss

100

114

129

158

174

178

4.   Iesaistīto valstu imports Kopienā

4.1.   Iesaistīto valstu importa ietekmes vērtējums kopumā

| (106) | Vispirms ir pārbaudīts, vai ĶTR un ASV imports saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu ir jāvērtē kopumā. |
| --- | --- |

(106)

Vispirms ir pārbaudīts, vai ĶTR un ASV imports saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu ir jāvērtē kopumā.

| (107) | Ir noskaidrots, ka:






  — | attiecībā uz katras iesaistītās valsts importu noteiktā dempinga starpība ir lielāka nekā minimālā robežvērtība, kas noteikta pamatregulas 9. panta 3. punktā, |
| --- | --- | --- |

(107)

Ir noskaidrots, ka:

—

attiecībā uz katras iesaistītās valsts importu noteiktā dempinga starpība ir lielāka nekā minimālā robežvērtība, kas noteikta pamatregulas 9. panta 3. punktā,

| — | attiecīgajos izmeklēšanas periodos katras valsts importa apjomi nav bijuši nenozīmīgi, jo šo valstu tirgus daļu amplitūda ir bijusi no 11 % līdz 50 %, |
| --- | --- |

—

attiecīgajos izmeklēšanas periodos katras valsts importa apjomi nav bijuši nenozīmīgi, jo šo valstu tirgus daļu amplitūda ir bijusi no 11 % līdz 50 %,

| — | importa ietekmes novērtējums kopumā ir atzīts par vēlamu, ņemot vērā no minētajām valstīm importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un attiecīgo importēto produktu un līdzīgu Kopienas produktu konkurenci. To pierāda relatīvi līdzīgais cenu pazeminājuma līmenis ar amplitūdu no 21,1 % līdz 44,3 % un līdzīgie preču izplatīšanas kanāli. Turklāt izmeklēšanā ir noskaidrots, ka importētajam produktam un līdzīgajam produktam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības. Visbeidzot attiecībā uz iesaistīto importēto produktu un līdzīgo produktu ir vērojamas vienādas cenu attīstības tendences. |
| --- | --- |

—

importa ietekmes novērtējums kopumā ir atzīts par vēlamu, ņemot vērā no minētajām valstīm importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un attiecīgo importēto produktu un līdzīgu Kopienas produktu konkurenci. To pierāda relatīvi līdzīgais cenu pazeminājuma līmenis ar amplitūdu no 21,1 % līdz 44,3 % un līdzīgie preču izplatīšanas kanāli. Turklāt izmeklēšanā ir noskaidrots, ka importētajam produktam un līdzīgajam produktam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības. Visbeidzot attiecībā uz iesaistīto importēto produktu un līdzīgo produktu ir vērojamas vienādas cenu attīstības tendences.

| (108) | Ņemot vērā minētos iemeslus, provizoriski var secināt, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji ir piemērojami un tādējādi ĶTR un ASV izcelsmes importa ietekme ir jāvērtē kopumā. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā minētos iemeslus, provizoriski var secināt, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji ir piemērojami un tādējādi ĶTR un ASV izcelsmes importa ietekme ir jāvērtē kopumā.

a)   Iesaistītā importa apjoms un tirgus daļa

| (109) | Laikā no 2000. gada līdz IP imports no iesaistītajām valstīm ir krasi pieaudzis, palielinoties vairāk nekā 3 reizes. Ja 2000. gadā minētā importa apjoms bija mazāks par 8 200 tonnām, tad ĶTR IP laikā tas sasniedza 24 809 tonnas un ASV IP laikā 26 483 tonnas. Importa pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad tas palielinājās gandrīz par 60 %. Arī turpmākais pieaugums bija nozīmīgs, jo laikā no 2001. gadu līdz IP tas bija 25 % gadā. Šādu pieaugumu radīja Ķīnas imports, kas ĶTR IP bija 7 reizes lielāks nekā 2000. gadā, kamēr ASV imports tajā pašā laika posmā kritās par 38 %, bet pēc tam līdz ASV IP beigām atkal pieauga. Tā rezultātā 2001. gadā ĶTR kļuva par lielāko apskatāmā produkta eksportētāju uz Kopienu.











  Imports (kg) | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 2 801 000 | 8 350 000 | 11 990 000 | 17 885 000 | 21 466 882 | 21 875 643 |
| Indekss | 100 | 298 | 428 | 639 | 766 | 781 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 5 355 000 | 4 538 000 | 4 040 000 | 3 165 000 | 3 343 000 | 4 607 651 |
| Indekss | 100 | 85 | 75 | 59 | 62 | 86 |
| Iesaistītās valstis kopā | 8 156 000 | 12 888 000 | 16 030 000 | 21 050 000 | 24 809 882 | 26 483 294 |
| Indekss | 100 | 158 | 197 | 258 | 304 | 325 |

(109)

Laikā no 2000. gada līdz IP imports no iesaistītajām valstīm ir krasi pieaudzis, palielinoties vairāk nekā 3 reizes. Ja 2000. gadā minētā importa apjoms bija mazāks par 8 200 tonnām, tad ĶTR IP laikā tas sasniedza 24 809 tonnas un ASV IP laikā 26 483 tonnas. Importa pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad tas palielinājās gandrīz par 60 %. Arī turpmākais pieaugums bija nozīmīgs, jo laikā no 2001. gadu līdz IP tas bija 25 % gadā. Šādu pieaugumu radīja Ķīnas imports, kas ĶTR IP bija 7 reizes lielāks nekā 2000. gadā, kamēr ASV imports tajā pašā laika posmā kritās par 38 %, bet pēc tam līdz ASV IP beigām atkal pieauga. Tā rezultātā 2001. gadā ĶTR kļuva par lielāko apskatāmā produkta eksportētāju uz Kopienu.

Imports (kg)

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

Ķīnas Tautas Republika

2 801 000

8 350 000

11 990 000

17 885 000

21 466 882

21 875 643

Indekss

100

298

428

639

766

781

Amerikas Savienotās Valstis

5 355 000

4 538 000

4 040 000

3 165 000

3 343 000

4 607 651

Indekss

100

85

75

59

62

86

Iesaistītās valstis kopā

8 156 000

12 888 000

16 030 000

21 050 000

24 809 882

26 483 294

Indekss

100

158

197

258

304

325

| (110) | Iesaistīto valstu tirgus daļa būtībā ir dubultojusies, t.i., laikā no 2000. gadu līdz IP tā pieauga no 33 % līdz apmēram 60 %, tātad par 27 %. Pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad tirgus daļa pieauga par 13 %. |
| --- | --- |

(110)

Iesaistīto valstu tirgus daļa būtībā ir dubultojusies, t.i., laikā no 2000. gadu līdz IP tā pieauga no 33 % līdz apmēram 60 %, tātad par 27 %. Pieaugums bija īpaši izteikts laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad tirgus daļa pieauga par 13 %.

| (111) | Iesaistīto valstu tirgus daļas pieaugums ir jāapskata saistībā ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumu laika posmā no 2000. gada līdz IP. Laikā, kad iesaistīto valstu tirgus daļa, salīdzinot ar 2000. gadu, pieauga par 27 %, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa tādā pašā laika posmā kritās apmēram par 11 %, neskatoties uz patēriņa pieaugumu.











  Tirgus daļas | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 11 % | 30 % | 38 % | 46 % | 50 % | 50 % |
| Amerikas Savienotās Valstis | 22 % | 16 % | 13 % | 8 % | 8 % | 11 % |
| Iesaistītās valstis kopā | 33 % | 46 % | 51 % | 54 % | 58 % | 61 % |

(111)

Iesaistīto valstu tirgus daļas pieaugums ir jāapskata saistībā ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumu laika posmā no 2000. gada līdz IP. Laikā, kad iesaistīto valstu tirgus daļa, salīdzinot ar 2000. gadu, pieauga par 27 %, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa tādā pašā laika posmā kritās apmēram par 11 %, neskatoties uz patēriņa pieaugumu.

Tirgus daļas

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

Ķīnas Tautas Republika

11 %

30 %

38 %

46 %

50 %

50 %

Amerikas Savienotās Valstis

22 %

16 %

13 %

8 %

8 %

11 %

Iesaistītās valstis kopā

33 %

46 %

51 %

54 %

58 %

61 %

b)   Cenu attīstība

| (112) | Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam cena importam no iesaistītajām valstīm ir nepārtraukti kritusies (visā periodā tā ir nokritusies par 40 %). No 2000. gada līdz ĶTR IP cenas Ķīnas importam kritās par 29 %, bet Amerikas importa cenas no 2000. gada līdz ASV IP samazinājās par 38 %.











  Produkcijas vienības cena (EUR/kg) | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 1,27 | 1,27 | 1,01 | 0,89 | 0,90 | |
| Indekss | 100 | 100 | 80 | 70 | 71 | |
| Amerikas Savienotās Valstis (no – līdz) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Indekss | 100 | 103 | 88 | 64 | | 62 |
| Iesaistītās valstis kopā | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Indekss | 100 | 93 | 74 | 60 | | |

(112)

Laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam cena importam no iesaistītajām valstīm ir nepārtraukti kritusies (visā periodā tā ir nokritusies par 40 %). No 2000. gada līdz ĶTR IP cenas Ķīnas importam kritās par 29 %, bet Amerikas importa cenas no 2000. gada līdz ASV IP samazinājās par 38 %.

Produkcijas vienības cena (EUR/kg)

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

Ķīnas Tautas Republika

1,27

1,27

1,01

0,89

0,90

Indekss

100

100

80

70

71

Amerikas Savienotās Valstis (no – līdz)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Indekss

100

103

88

64

62

Iesaistītās valstis kopā

1,54

1,44

1,14

0,93

Indekss

100

93

74

60

c)   Pārdošanas cenu dempings

| (113) | Lai noteiktu pārdošanas cenu dempinga līmeni, Komisija ir izpētījusi IP datus saistībā ar cenām. Attiecīgās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas ir neto cenas pēc atlaidēm un rabatu atlaidēm. Vajadzības gadījumā šīs cenas ir koriģētas, piemērojot cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas. Salīdzinātā iesaistīto valstu importa cena arī ir neto cena pēc atlaidēm un rabatu atlaidēm un vajadzības gadījumā tā ir koriģēta, piemērojot CIF cenu līdz Kopienas robežai. |
| --- | --- |

(113)

Lai noteiktu pārdošanas cenu dempinga līmeni, Komisija ir izpētījusi IP datus saistībā ar cenām. Attiecīgās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas ir neto cenas pēc atlaidēm un rabatu atlaidēm. Vajadzības gadījumā šīs cenas ir koriģētas, piemērojot cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas. Salīdzinātā iesaistīto valstu importa cena arī ir neto cena pēc atlaidēm un rabatu atlaidēm un vajadzības gadījumā tā ir koriģēta, piemērojot CIF cenu līdz Kopienas robežai.

| (114) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena un iesaistīto valstu importa cena ir salīdzināta uz vienādas darījumu bāzes, ko veido neatkarīgi Kopienas tirgus klienti. |
| --- | --- |

(114)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena un iesaistīto valstu importa cena ir salīdzināta uz vienādas darījumu bāzes, ko veido neatkarīgi Kopienas tirgus klienti.

| (115) | ĶTR IP laikā Ķīnas eksportētāju vidējās svērtās cenas pazemināšanas amplitūda bija no 38,3 % līdz 44,3 %, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 39,4 %. |
| --- | --- |

(115)

ĶTR IP laikā Ķīnas eksportētāju vidējās svērtās cenas pazemināšanas amplitūda bija no 38,3 % līdz 44,3 %, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 39,4 %.

| (116) | ASV IP laikā Amerikas eksportētāju svērtās, vidējās cenas pazemināšanas amplitūda bija no 19,7 % līdz 50,6 %, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 29 %. |
| --- | --- |

(116)

ASV IP laikā Amerikas eksportētāju svērtās, vidējās cenas pazemināšanas amplitūda bija no 19,7 % līdz 50,6 %, salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 29 %.

5.   Situācija Kopienas ražošanas nozarē

| (117) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā imports par dempinga cenām ietekmē Kopienas ražošanas nozari, ir novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kas raksturo nozares stāvokli laika posmā no 2000. gada (bāzes gads) līdz IP. |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā imports par dempinga cenām ietekmē Kopienas ražošanas nozari, ir novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kas raksturo nozares stāvokli laika posmā no 2000. gada (bāzes gads) līdz IP.

5.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantošana

| (118) | Tabulā ir redzams, ka laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP ražošana ir pieaugusi par 15 %, bet pēc tam samazinājusies un ASV IP atkal bijusi 2000. gada līmenī. Laikā no 2000. līdz 2001. gadam pieprasījums Kopienas tirgū ir pieaudzis par 14 % un laikā no 2001. līdz 2002. gadam tas pieauga vēl par 13 %, un šāda daudzsološa pieprasījuma pieauguma ietekmē, kā arī lai ieviestu mūsdienīgus, videi draudzīgus tehnoloģiskus risinājumus, 2000./2001. gadā Kopienas ražošanas nozare bija nolēmusi izveidot jaunu ražotni, kas sāka darboties 2003. gada vidū, kad vecā ražotne pārtrauca darbību. Tādējādi ražošanas jauda laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir pieaugusi par 30 %, jo ĶTR IP vismaz daļēji darbojās divas ražotnes, bet ASV IP ražošana ir notikusi tikai jaunajā rūpnīcā. Līdz ar jaunās rūpnīcas izveidi bija iespējams palielināt ražošanas jaudas līmeni, lai varētu apmierināt Kopienas tirgū augošo pieprasījumu. ASV IP ražošanas jaudas līmenis atspoguļo ražošanas jaudu pēc vecās ražotnes galīgās slēgšanas. Tādējādi laika posmā no 2000. gada līdz ASV IP ražošanas jauda ir palielināta par 16 %. No 2003. gada ražošanas jauda ir pieaugusi, bet ražošanas līmenis ir samazinājies, tāpēc laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP jaudas izmantošana ir samazinājusies par 12 % un laika posmā no 2000. gada līdz ASV IP tā ir samazinājusies par 13 %. Tas liek secināt, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozarei ir bijušas tehniskas iespējas tirgus daļas palielināšanai, pieaugošais imports par zemām cenām nav ļāvis šo palielināšanu īstenot. |
| --- | --- |

(118)

Tabulā ir redzams, ka laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP ražošana ir pieaugusi par 15 %, bet pēc tam samazinājusies un ASV IP atkal bijusi 2000. gada līmenī. Laikā no 2000. līdz 2001. gadam pieprasījums Kopienas tirgū ir pieaudzis par 14 % un laikā no 2001. līdz 2002. gadam tas pieauga vēl par 13 %, un šāda daudzsološa pieprasījuma pieauguma ietekmē, kā arī lai ieviestu mūsdienīgus, videi draudzīgus tehnoloģiskus risinājumus, 2000./2001. gadā Kopienas ražošanas nozare bija nolēmusi izveidot jaunu ražotni, kas sāka darboties 2003. gada vidū, kad vecā ražotne pārtrauca darbību. Tādējādi ražošanas jauda laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir pieaugusi par 30 %, jo ĶTR IP vismaz daļēji darbojās divas ražotnes, bet ASV IP ražošana ir notikusi tikai jaunajā rūpnīcā. Līdz ar jaunās rūpnīcas izveidi bija iespējams palielināt ražošanas jaudas līmeni, lai varētu apmierināt Kopienas tirgū augošo pieprasījumu. ASV IP ražošanas jaudas līmenis atspoguļo ražošanas jaudu pēc vecās ražotnes galīgās slēgšanas. Tādējādi laika posmā no 2000. gada līdz ASV IP ražošanas jauda ir palielināta par 16 %. No 2003. gada ražošanas jauda ir pieaugusi, bet ražošanas līmenis ir samazinājies, tāpēc laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP jaudas izmantošana ir samazinājusies par 12 % un laika posmā no 2000. gada līdz ASV IP tā ir samazinājusies par 13 %. Tas liek secināt, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozarei ir bijušas tehniskas iespējas tirgus daļas palielināšanai, pieaugošais imports par zemām cenām nav ļāvis šo palielināšanu īstenot.

5.2.   Krājumi

| (119) | Tabulā ir atspoguļoti krājumu apjomi katra perioda beigās.












  (Indekss, 2000. g. 100) | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi | 100 | 133 | 131 | 118 | 104 | 57 |

(119)

Tabulā ir atspoguļoti krājumu apjomi katra perioda beigās.

(Indekss, 2000. g. 100)

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

Krājumi

100

133

131

118

104

57

| (120) | Laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP krājumu apjoms ir pieaudzis par 4 %, un laika posmā starp abiem IP tas atkal samazinājies. Tam par iemeslu ir bijis produkta sezonas raksturs, jo vislielākais tā pārdošanas apjoms ir vērojams katra kalendārā gada pirmajos pāris mēnešos. Krājumu līmenis ĶTR IP beigu posmā rāda gatavošanos tirdzniecības sezonai, bet ASV IP beigās konstatētais zemais krājumu līmenis atspoguļo tirdzniecības sezonas beigas. Šo iemeslu dēļ krājumus nevar uzskatīt par piemērotiem indikatoriem. |
| --- | --- |

(120)

Laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP krājumu apjoms ir pieaudzis par 4 %, un laika posmā starp abiem IP tas atkal samazinājies. Tam par iemeslu ir bijis produkta sezonas raksturs, jo vislielākais tā pārdošanas apjoms ir vērojams katra kalendārā gada pirmajos pāris mēnešos. Krājumu līmenis ĶTR IP beigu posmā rāda gatavošanos tirdzniecības sezonai, bet ASV IP beigās konstatētais zemais krājumu līmenis atspoguļo tirdzniecības sezonas beigas. Šo iemeslu dēļ krājumus nevar uzskatīt par piemērotiem indikatoriem.

5.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme un vidējās produkcijas vienības cenas EK

| (121) | Tabulā ir redzami dati, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares rezultātus tirdzniecībā ar neatkarīgiem klientiem Kopienā.












  (Indekss, 2000. g. 100) | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms | 100 | 107 | 106 | 98 | 91 | 100 |
| Tirgus daļa | 100 | 94 | 82 | 62 | 52 | 56 |
| Vidējās produkcijas vienības cenas | 100 | 112 | 100 | 92 | 92 | 88 |

(121)

Tabulā ir redzami dati, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares rezultātus tirdzniecībā ar neatkarīgiem klientiem Kopienā.

(Indekss, 2000. g. 100)

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

Pārdošanas apjoms

100

107

106

98

91

100

Tirgus daļa

100

94

82

62

52

56

Vidējās produkcijas vienības cenas

100

112

100

92

92

88

| (122) | Laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir samazinājušies par 9 %. Laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam tie sākumā pieauguši par 7 %, pēc tam līdz ĶTR IP beigām pakāpeniski samazinājušies un turpmāk atkal pieauguši, ASV IP sasniedzot gandrīz 2000. gada līmeni. Šis pārdošanas apjoma pieaugums laika posmā starp ĶTR IP un ASV IP ir jāvērtē saistībā ar Kopienas patēriņu, kas laika posmā starp ĶTR IP un ASV IP ir pieaudzis par 2 %, un arī saistībā ar pārdošanas cenu izmaiņām, kas abu IP laikā ir samazinājušās gandrīz par 4 %. |
| --- | --- |

(122)

Laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir samazinājušies par 9 %. Laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam tie sākumā pieauguši par 7 %, pēc tam līdz ĶTR IP beigām pakāpeniski samazinājušies un turpmāk atkal pieauguši, ASV IP sasniedzot gandrīz 2000. gada līmeni. Šis pārdošanas apjoma pieaugums laika posmā starp ĶTR IP un ASV IP ir jāvērtē saistībā ar Kopienas patēriņu, kas laika posmā starp ĶTR IP un ASV IP ir pieaudzis par 2 %, un arī saistībā ar pārdošanas cenu izmaiņām, kas abu IP laikā ir samazinājušās gandrīz par 4 %.

| (123) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir pastāvīgi samazinājusies un nedaudz palielinājusies laikā starp abiem IP. Tomēr kopš 2000. gada Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa kopumā ir dramatiski samazinājusies vairāk nekā par 10 %. Šī samazināšanās ir bijusi īpaši izteikta laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam, kad Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi 5 % Kopienas patēriņa procentu punktus. |
| --- | --- |

(123)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir pastāvīgi samazinājusies un nedaudz palielinājusies laikā starp abiem IP. Tomēr kopš 2000. gada Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa kopumā ir dramatiski samazinājusies vairāk nekā par 10 %. Šī samazināšanās ir bijusi īpaši izteikta laika posmā no 2002. līdz 2003. gadam, kad Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi 5 % Kopienas patēriņa procentu punktus.

| (124) | Sākumā Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un vidējo pārdošanas cenu pieauguma, tomēr 2001. gadā šī izaugsme ir negaidot pārtrūkusi, jo imports par dempinga cenām no iesaistītajām valstīm Kopienas ražošanas nozarei ir licis samazināt vidējās pārdošanas cenas, kas laika posmā no 2001. līdz 2002. gadam ir kritušās par 12 %. Kopumā Kopienas ražošanas nozares cenas ir kritušās par 8 % laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP, un par 12 % laika posmā no 2000. gada līdz ASV IP. |
| --- | --- |

(124)

Sākumā Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un vidējo pārdošanas cenu pieauguma, tomēr 2001. gadā šī izaugsme ir negaidot pārtrūkusi, jo imports par dempinga cenām no iesaistītajām valstīm Kopienas ražošanas nozarei ir licis samazināt vidējās pārdošanas cenas, kas laika posmā no 2001. līdz 2002. gadam ir kritušās par 12 %. Kopumā Kopienas ražošanas nozares cenas ir kritušās par 8 % laika posmā no 2000. gada līdz ĶTR IP, un par 12 % laika posmā no 2000. gada līdz ASV IP.

5.4.   Rentabilitāte, kapitālieguldījumu atdeve un naudas plūsma

| (125) | Laikā no 2000. gada līdz ĶTR IP rentabilitāte ir ievērojami samazinājusies, noslīdot par 8 procentu punktiem, un līdz ASV IP beigām tā ir samazinājusies vēl vairāk, noslīdot vēl par 0,8 procentu punktiem. Sākumā, neskatoties uz ražošanas izmaksu celšanos, laikā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir pieaugusi par 4 procentu punktiem, jo palielinājās pārdošanas apjomi un cenas. Turpmāk, neskatoties uz ražošanas izmaksu samazināšanos, laikā no 2001. gada līdz ĶTR IP rentabilitāte ir samazinājusies par 12 procentu punktiem un laikā no 2001. gada līdz ASV IP tā ir kritusies par 13 procentu punktiem, pazeminoties pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(125)

Laikā no 2000. gada līdz ĶTR IP rentabilitāte ir ievērojami samazinājusies, noslīdot par 8 procentu punktiem, un līdz ASV IP beigām tā ir samazinājusies vēl vairāk, noslīdot vēl par 0,8 procentu punktiem. Sākumā, neskatoties uz ražošanas izmaksu celšanos, laikā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir pieaugusi par 4 procentu punktiem, jo palielinājās pārdošanas apjomi un cenas. Turpmāk, neskatoties uz ražošanas izmaksu samazināšanos, laikā no 2001. gada līdz ĶTR IP rentabilitāte ir samazinājusies par 12 procentu punktiem un laikā no 2001. gada līdz ASV IP tā ir kritusies par 13 procentu punktiem, pazeminoties pārdošanas cenām.

| (126) | Peļņas norma IP ir bijusi mazāka par pusi no 2000. gadā sasniegtā līmeņa. Gan kopējā aktīvu atdeve, gan naudas plūsma ir attīstījusies līdzīgi rentabilitātei, proti, no 2000. līdz 2001. gadam ir vērojama situācijas uzlabošanās, kam laikā no 2001. gada līdz IP ir sekojusi pasliktināšanās. Ņemot vērā to, ka nav bijuši pieejami dati, lai varētu atsevišķi noteikt situāciju līdzīgā produkta ražošanā attiecībā uz aktīviem, kopējā aktīvu atdeve un naudas plūsma saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu ir noteikta, pārbaudot visšaurāko ražojumu grupu, kas ietver līdzīgo produktu un par kuru informācija ir pieejama, t.i., hlorinētos izocianurātus. |
| --- | --- |

(126)

Peļņas norma IP ir bijusi mazāka par pusi no 2000. gadā sasniegtā līmeņa. Gan kopējā aktīvu atdeve, gan naudas plūsma ir attīstījusies līdzīgi rentabilitātei, proti, no 2000. līdz 2001. gadam ir vērojama situācijas uzlabošanās, kam laikā no 2001. gada līdz IP ir sekojusi pasliktināšanās. Ņemot vērā to, ka nav bijuši pieejami dati, lai varētu atsevišķi noteikt situāciju līdzīgā produkta ražošanā attiecībā uz aktīviem, kopējā aktīvu atdeve un naudas plūsma saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu ir noteikta, pārbaudot visšaurāko ražojumu grupu, kas ietver līdzīgo produktu un par kuru informācija ir pieejama, t.i., hlorinētos izocianurātus.

5.5.   Kapitālieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| (127) | Kā minēts 118. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare 2001. un 2002. gadā ir ieguldījusi līdzekļus jaunu iekārtu uzstādīšanā. Tāpēc, sākot ar 2001. gadu, ieguldījumi ir palielinājušies, sasniedzot visaugstāko līmeni 2002. gadā, t.i., jaunās ražotnes izveides gadā, un pēc tam līdz IP tie ir atkal samazinājušies. |
| --- | --- |

(127)

Kā minēts 118. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare 2001. un 2002. gadā ir ieguldījusi līdzekļus jaunu iekārtu uzstādīšanā. Tāpēc, sākot ar 2001. gadu, ieguldījumi ir palielinājušies, sasniedzot visaugstāko līmeni 2002. gadā, t.i., jaunās ražotnes izveides gadā, un pēc tam līdz IP tie ir atkal samazinājušies.

| (128) | Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu apskatāmajā periodā nav īpaši mainījusies. |
| --- | --- |

(128)

Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu apskatāmajā periodā nav īpaši mainījusies.

5.6.   Nodarbinātība, produktivitāte un darba samaksa

| (129) | Tabulā ir redzams, ka Kopienas ražošanas nozares produktivitātes pieaugums laikā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir bijis 15 %. Neskatoties uz šo pieaugumu, nodarbināto skaits ražošanā ir sarucis un ASV IP produktivitāte ir bijusi 2000. gada līmenī, bet nodarbināto skaits sarucis par 26 %. |
| --- | --- |

(129)

Tabulā ir redzams, ka Kopienas ražošanas nozares produktivitātes pieaugums laikā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir bijis 15 %. Neskatoties uz šo pieaugumu, nodarbināto skaits ražošanā ir sarucis un ASV IP produktivitāte ir bijusi 2000. gada līmenī, bet nodarbināto skaits sarucis par 26 %.

| (130) | Šāda situācija ir izveidojusies tāpēc, ka Kopienas ražošanas nozare ir ieguldījusi kapitālu jaunu ražošanas iekārtu uzstādīšanā, kas neprasa lielu darbaspēka palielināšanu. Rezultātā produktivitāte no 2000. gada līdz IP ir pieaugusi par apmēram 40 %, kamēr darbaspēka izmaksas laikā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir pieaugušas par 10 %, bet abu IP starplaikā samazinājušās. |
| --- | --- |

(130)

Šāda situācija ir izveidojusies tāpēc, ka Kopienas ražošanas nozare ir ieguldījusi kapitālu jaunu ražošanas iekārtu uzstādīšanā, kas neprasa lielu darbaspēka palielināšanu. Rezultātā produktivitāte no 2000. gada līdz IP ir pieaugusi par apmēram 40 %, kamēr darbaspēka izmaksas laikā no 2000. gada līdz ĶTR IP ir pieaugušas par 10 %, bet abu IP starplaikā samazinājušās.

5.7.   Atgūšanās no agrākas dempinga vai subsīdiju ietekmes

| (131) | Nav novērots, ka IP Kopienas ražošanas nozare būtu atguvusies no jebkādas agrākas dempinga vai subsīdiju ietekmes. |
| --- | --- |

(131)

Nav novērots, ka IP Kopienas ražošanas nozare būtu atguvusies no jebkādas agrākas dempinga vai subsīdiju ietekmes.

5.8.   Faktiskās dempinga starpības ietekme

| (132) | Ir skaidri redzams, ka apsvērumu daļā par dempingu noteiktā dempinga starpība ir lielāka par to minimālo starpību, ko paredz pamatregulas 9. panta 3. punkts. Turklāt, ņemot vērā to apjomu un cenas, kas raksturo importu par dempinga cenām, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(132)

Ir skaidri redzams, ka apsvērumu daļā par dempingu noteiktā dempinga starpība ir lielāka par to minimālo starpību, ko paredz pamatregulas 9. panta 3. punkts. Turklāt, ņemot vērā to apjomu un cenas, kas raksturo importu par dempinga cenām, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

6.   Secinājums par zaudējumiem

| (133) | Laika posmā no 2000. gada līdz IP apskatāmā produkta importa apjoms par dempinga cenām ir ievērojami (trīs reizes) pieaudzis, un Kopienas tirgū tā daļa ir palielinājusies no 33 % 2000. gadā līdz 58 % ĶTR IP un līdz 61 % ASV IP. Vidējās cenas importam par dempinga cenām visu laiku ir bijušas ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares attiecīgā perioda cenas. IP iesaistīto valstu importa cenas ir bijušas par vairāk nekā 36 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(133)

Laika posmā no 2000. gada līdz IP apskatāmā produkta importa apjoms par dempinga cenām ir ievērojami (trīs reizes) pieaudzis, un Kopienas tirgū tā daļa ir palielinājusies no 33 % 2000. gadā līdz 58 % ĶTR IP un līdz 61 % ASV IP. Vidējās cenas importam par dempinga cenām visu laiku ir bijušas ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares attiecīgā perioda cenas. IP iesaistīto valstu importa cenas ir bijušas par vairāk nekā 36 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (134) | Ir noskaidrots, ka Kopienas ražošanas nozares situācija laikā no 2000. gada līdz izmeklēšanas periodiem ir pasliktinājusies: Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir sarukuši vai saglabājušies 2000. gada līmenī, ražošanas jaudas izmantošana ir samazinājusies par vairāk nekā 10 %, tirgus daļa ir sarukusi par vairāk nekā 10 procentu punktiem, produkcijas vienības pārdošanas cena ir kritusies par vairāk nekā 7 % un produktivitāte ir kritusies par vairāk nekā 8 procentu punktiem un tāda pati negatīva tendence ir bijusi vērojama attiecībā uz kapitālieguldījumu atdevi un operatīvo naudas plūsmu. Lai gan daži zaudējumu indikatori ir bijuši stabili vai pat ar pozitīvu attīstības tendenci, piemēram, ražošanas jauda un kapitālieguldījumi, ir jāievēro tas, ka šīs šķietamās uzlabošanās laikā bija strauji audzis pieprasījums, bet Kopienas ražošanas nozare no tā nav varējusi gūt pienācīgu labumu, kaut arī pieprasījums laikā no 2000. gada līdz IP ir pieaudzis vairāk nekā par 70 %. |
| --- | --- |

(134)

Ir noskaidrots, ka Kopienas ražošanas nozares situācija laikā no 2000. gada līdz izmeklēšanas periodiem ir pasliktinājusies: Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir sarukuši vai saglabājušies 2000. gada līmenī, ražošanas jaudas izmantošana ir samazinājusies par vairāk nekā 10 %, tirgus daļa ir sarukusi par vairāk nekā 10 procentu punktiem, produkcijas vienības pārdošanas cena ir kritusies par vairāk nekā 7 % un produktivitāte ir kritusies par vairāk nekā 8 procentu punktiem un tāda pati negatīva tendence ir bijusi vērojama attiecībā uz kapitālieguldījumu atdevi un operatīvo naudas plūsmu. Lai gan daži zaudējumu indikatori ir bijuši stabili vai pat ar pozitīvu attīstības tendenci, piemēram, ražošanas jauda un kapitālieguldījumi, ir jāievēro tas, ka šīs šķietamās uzlabošanās laikā bija strauji audzis pieprasījums, bet Kopienas ražošanas nozare no tā nav varējusi gūt pienācīgu labumu, kaut arī pieprasījums laikā no 2000. gada līdz IP ir pieaudzis vairāk nekā par 70 %.

| (135) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var provizoriski secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(135)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var provizoriski secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē.

D.   ZAUDĒJUMU IEMESLI

1.   Ievada apsvērumi

| (136) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu ir pārbaudīts, vai materiālos zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām no iesaistītajām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija ir pārbaudījusi arī citus faktorus, kas būtu varējuši radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru radītie zaudējumi netiktu kļūdaini saistīti ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu ir pārbaudīts, vai materiālos zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām no iesaistītajām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija ir pārbaudījusi arī citus faktorus, kas būtu varējuši radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru radītie zaudējumi netiktu kļūdaini saistīti ar importu par dempinga cenām.

| (137) | Apskatāmajā periodā iesaistīto valstu izcelsmes THCS apjoms ir krasi pieaudzis. Kā redzams 109. apsvēruma tabulā, IP apskatāmā produkta importa apjoms ir bijis 3 reizes lielāks nekā 2000. gadā, t.i., tas ir pieaudzis no 8 200 tonnām 2000. gadā līdz apmēram 25 000 tonnām IP. Tajā pašā laika periodā attiecīgā importa tirgus daļa ir ievērojami pieaugusi par 27 %, t.i., no 33 % līdz 60 %. |
| --- | --- |

(137)

Apskatāmajā periodā iesaistīto valstu izcelsmes THCS apjoms ir krasi pieaudzis. Kā redzams 109. apsvēruma tabulā, IP apskatāmā produkta importa apjoms ir bijis 3 reizes lielāks nekā 2000. gadā, t.i., tas ir pieaudzis no 8 200 tonnām 2000. gadā līdz apmēram 25 000 tonnām IP. Tajā pašā laika periodā attiecīgā importa tirgus daļa ir ievērojami pieaugusi par 27 %, t.i., no 33 % līdz 60 %.

| (138) | Importa apjoms ir īpaši palielinājies laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad tas pieauga gandrīz par 60 %. |
| --- | --- |

(138)

Importa apjoms ir īpaši palielinājies laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad tas pieauga gandrīz par 60 %.

| (139) | Kopš 2001. gada iesaistīto valstu izcelsmes importa apjoms ir ievērojami pieaudzis un tā cenas ir nepārtraukti samazinājušās, tām nemainīgi paliekot daudz zemākām par Kopienas ražošanas nozares cenām, kamēr Kopienas ražošanas nozares situācija tajā pašā laika posmā ir pasliktinājusies. |
| --- | --- |

(139)

Kopš 2001. gada iesaistīto valstu izcelsmes importa apjoms ir ievērojami pieaudzis un tā cenas ir nepārtraukti samazinājušās, tām nemainīgi paliekot daudz zemākām par Kopienas ražošanas nozares cenām, kamēr Kopienas ražošanas nozares situācija tajā pašā laika posmā ir pasliktinājusies.

| (140) | Iesaistīto ievērojamo importa apjomu cenas (sk. 115. un 116. apsvērumu) tiešām ir bijušas daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām, proti, tās ir bijušas apmēram par 36,6 % zemākas. |
| --- | --- |

(140)

Iesaistīto ievērojamo importa apjomu cenas (sk. 115. un 116. apsvērumu) tiešām ir bijušas daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām, proti, tās ir bijušas apmēram par 36,6 % zemākas.

| (141) | Tāpēc provizoriski var secināt, ka no 2000. gada ievērojami pieaugot iesaistītā importa apjomam un tirgus daļai, kā arī ņemot vērā tā zemās dempinga cenas, tā ietekmei ir bijusi izšķirīga nozīme Kopienas ražošanas nozares cenu kritumā un tirgus daļas samazināšanā, kā rezultātā ir pasliktinājusies tās finansiālā situācija. |
| --- | --- |

(141)

Tāpēc provizoriski var secināt, ka no 2000. gada ievērojami pieaugot iesaistītā importa apjomam un tirgus daļai, kā arī ņemot vērā tā zemās dempinga cenas, tā ietekmei ir bijusi izšķirīga nozīme Kopienas ražošanas nozares cenu kritumā un tirgus daļas samazināšanā, kā rezultātā ir pasliktinājusies tās finansiālā situācija.

2.   Citu faktoru ietekme

a)   Patēriņa attīstība

| (142) | Laikā starp 2000. gadu un IP Kopienas patēriņš ir pieaudzis par vairāk nekā 70 %. Tādējādi patēriņa attīstība nav ietekmējusi Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus. Tieši pretēji, normālos tirgus apstākļos Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi sagaidīt pārdošanas apjomu pieaugumu. |
| --- | --- |

(142)

Laikā starp 2000. gadu un IP Kopienas patēriņš ir pieaudzis par vairāk nekā 70 %. Tādējādi patēriņa attīstība nav ietekmējusi Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus. Tieši pretēji, normālos tirgus apstākļos Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi sagaidīt pārdošanas apjomu pieaugumu.

b)   Imports no citām trešām valstīm

| (143) | Imports no šajā izmeklēšanā neiesaistītām trešām valstīm aplūkojamajā periodā ir bijis šāds: | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no trešām valstīm, izņemot iesaistītās valstis (kg) | 4 433 000 | 3 446 000 | 3 020 000 | 2 421 000 | 1 981 496 | 1 908 613 |
| Indekss | 100 | 78 | 68 | 55 | 45 | 43 |
| Tirgus daļa | 18 % | 12 % | 10 % | 6 % | 5 % | 4 % |

(143)

Imports no šajā izmeklēšanā neiesaistītām trešām valstīm aplūkojamajā periodā ir bijis šāds:

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

Imports no trešām valstīm, izņemot iesaistītās valstis (kg)

4 433 000

3 446 000

3 020 000

2 421 000

1 981 496

1 908 613

Indekss

100

78

68

55

45

43

Tirgus daļa

18 %

12 %

10 %

6 %

5 %

4 %

| (144) | Galvenā šajā izmeklēšanā neiesaistītā eksportētājvalsts ir Japāna. Laikā no 2000. gada līdz IP imports no Japānas ir nepārtraukti samazinājies, un IP laikā tā tirgus daļa ir sarukusi līdz 5 %. Nav iemesla domāt, ka Japānas eksporta cenas ir bijušas par iemeslu Kopienas ražošanas nozares cenu kritumam. |
| --- | --- |

(144)

Galvenā šajā izmeklēšanā neiesaistītā eksportētājvalsts ir Japāna. Laikā no 2000. gada līdz IP imports no Japānas ir nepārtraukti samazinājies, un IP laikā tā tirgus daļa ir sarukusi līdz 5 %. Nav iemesla domāt, ka Japānas eksporta cenas ir bijušas par iemeslu Kopienas ražošanas nozares cenu kritumam.

c)   ASV dolāra un EUR kursa attīstība

| (145) | Dažas ieinteresētās puses ir apgalvojušas, ka iesaistītā importa cenu attīstību ir ietekmējušas savstarpējās euro, ASV dolāra un Renminbi juaņas (kas piesaistīta ASV dolāram) attiecības. Ir tiesa, ka no 2001. gada līdz ASV IP dolāra vērtība ir pastāvīgi samazinājusies, t.i., tā ir kritusies no EUR 1,12 līdz EUR 0,84 vai par 25 %. Tomēr jāatzīmē, ka iesaistītā importa cena ir samazinājusies arī ASV dolāros, t.i., laikposmā no 2000. līdz 2003. gadam par 28 %. Konkrētāk runājot, no 2000. gada līdz ĶTR IP Ķīnas eksporta preču vienības cena ASV dolāros ir kritusies par 11 % un no 2000. gada līdz ASV IP Amerikas eksporta preču vienības cena ASV dolāros ir kritusies par 21 %. Tādējādi iesaistītā eksporta cenas samazināšanos nevar izskaidrot vienīgi ar valūtas kursa svārstībām, jo arī ASV dolāros cena ir ievērojami kritusies. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | ĶTR IP | ASV IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR preču vienības cena EUR/kg | 1,28 | 1,28 | 1,02 | 0,90 | 0,91 | |
| ASV preču vienības cena EUR/kg (no – līdz) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Iesaistīto valstu preču vienības cena EUR /kg | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Valūtas kurss EUR/USD | 0,927 | 0,896 | 0,936 | 1,118 | 1,163 | 1,186 |
| Indekss | 100 | 97 | 101 | 121 | 125 | 128 |
| ĶTR preču vienības cena USD/kg | 1,18 | 1,14 | 0,95 | 1,01 | 1,06 | |
| Indekss | 100 | 97 | 80 | 85 | 89 | |
| ASV preču vienības cena USD/kg (no – līdz) | 1,55–1,60 | 1,50–1,55 | 1,35–1,40 | 1,20–1,25 | | 1,20–1,25 |
| Indekss | 100 | 100 | 89 | 78 | | 79 |
| Iesaistīto valstu preču vienības cena USD/kg | 1,43 | 1,29 | 1,06 | 1,04 | | |
| Indekss | 100 | 90 | 74 | 72 | | |
| Valūtas kursa avots: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en |

(145)

Dažas ieinteresētās puses ir apgalvojušas, ka iesaistītā importa cenu attīstību ir ietekmējušas savstarpējās euro, ASV dolāra un Renminbi juaņas (kas piesaistīta ASV dolāram) attiecības. Ir tiesa, ka no 2001. gada līdz ASV IP dolāra vērtība ir pastāvīgi samazinājusies, t.i., tā ir kritusies no EUR 1,12 līdz EUR 0,84 vai par 25 %. Tomēr jāatzīmē, ka iesaistītā importa cena ir samazinājusies arī ASV dolāros, t.i., laikposmā no 2000. līdz 2003. gadam par 28 %. Konkrētāk runājot, no 2000. gada līdz ĶTR IP Ķīnas eksporta preču vienības cena ASV dolāros ir kritusies par 11 % un no 2000. gada līdz ASV IP Amerikas eksporta preču vienības cena ASV dolāros ir kritusies par 21 %. Tādējādi iesaistītā eksporta cenas samazināšanos nevar izskaidrot vienīgi ar valūtas kursa svārstībām, jo arī ASV dolāros cena ir ievērojami kritusies.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

ĶTR IP

ASV IP

ĶTR preču vienības cena EUR/kg

1,28

1,28

1,02

0,90

0,91

ASV preču vienības cena EUR/kg (no – līdz)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Iesaistīto valstu preču vienības cena EUR /kg

1,54

1,44

1,14

0,93

Valūtas kurss EUR/USD

0,927

0,896

0,936

1,118

1,163

1,186

Indekss

100

97

101

121

125

128

ĶTR preču vienības cena USD/kg

1,18

1,14

0,95

1,01

1,06

Indekss

100

97

80

85

89

ASV preču vienības cena USD/kg (no – līdz)

1,55–1,60

1,50–1,55

1,35–1,40

1,20–1,25

1,20–1,25

Indekss

100

100

89

78

79

Iesaistīto valstu preču vienības cena USD/kg

1,43

1,29

1,06

1,04

Indekss

100

90

74

72

Valūtas kursa avots: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en

| (146) | Turklāt jāpiemin, ka valūtas kursa attīstībai uz abām iesaistītajām valstīm nav bijusi vienāda ietekme. Laikā no 2000. līdz 2003. gadam importa apjoms no ASV ir samazinājies, bet imports no ĶTR šajā pašā periodā ir vairāk nekā sešas reizes palielinājies. Fakts, ka valūtas kursa svārstības nav vienādi ietekmējušas abas valstis un nav arī ietekmējušas importu no citām valstīm, nozīmē, ka šo faktoru nevar uzskatīt par tādu, kas būtu izraisījis ĶTR importa par dempinga cenām straujo pieaugumu, kā to apgalvo ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt jāpiemin, ka valūtas kursa attīstībai uz abām iesaistītajām valstīm nav bijusi vienāda ietekme. Laikā no 2000. līdz 2003. gadam importa apjoms no ASV ir samazinājies, bet imports no ĶTR šajā pašā periodā ir vairāk nekā sešas reizes palielinājies. Fakts, ka valūtas kursa svārstības nav vienādi ietekmējušas abas valstis un nav arī ietekmējušas importu no citām valstīm, nozīmē, ka šo faktoru nevar uzskatīt par tādu, kas būtu izraisījis ĶTR importa par dempinga cenām straujo pieaugumu, kā to apgalvo ieinteresētās puses.

| (147) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var secināt, ka, lai gan euro un ASV dolāra kursa izmaiņas var būt ietekmējušas iesaistītā eksporta cenu, šī ietekme noteikti nav bijusi tik liela, lai tā varētu izjaukt cēloņsakarību starp dempingu un nodarītajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(147)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var secināt, ka, lai gan euro un ASV dolāra kursa izmaiņas var būt ietekmējušas iesaistītā eksporta cenu, šī ietekme noteikti nav bijusi tik liela, lai tā varētu izjaukt cēloņsakarību starp dempingu un nodarītajiem zaudējumiem.

d)   THCS tirgus attīstības tempi

| (148) | Kāda ieinteresētā puse ir apgalvojusi, ka apskatāmā produkta cena ir samazinājusies tāpēc, ka laika gaitā produkts ir kļuvis par plaša patēriņa preci. Šī puse uzskata, ka vienlaikus ar EK plaukstošo peldbaseinu tirgu THCS tirgus attīstība ir beigusies un tagad šo produktu brīvi pārdod lielveikalos, kas ietekmē tā cenas pazemināšanos. |
| --- | --- |

(148)

Kāda ieinteresētā puse ir apgalvojusi, ka apskatāmā produkta cena ir samazinājusies tāpēc, ka laika gaitā produkts ir kļuvis par plaša patēriņa preci. Šī puse uzskata, ka vienlaikus ar EK plaukstošo peldbaseinu tirgu THCS tirgus attīstība ir beigusies un tagad šo produktu brīvi pārdod lielveikalos, kas ietekmē tā cenas pazemināšanos.

| (149) | Paša produkta attīstība varbūt arī ir zināmā mērā norimusi, bet to nevar teikt par attiecīgā tirgus attīstību. Gluži otrādi, THCS tirgus ir attīstījies ļoti dinamiski. Tomēr pie iesaistītā importa līmeņa gan tā cenas, gan apjoma ziņā šī attīstība nav bijusi vienmērīgi dinamiska, bet gan aprauti pēkšņa. Jāatzīmē, ka THCS pieprasījums ir atkarīgs no ierīkoto peldbaseinu skaita, tātad THCS ir palīglīdzeklis. Pamatojoties uz iepriekš teikto, nevar piekrist apgalvojumam, ka apskatāmā produkta attīstības briedums ir pašreizējo zaudējumu cēlonis. |
| --- | --- |

(149)

Paša produkta attīstība varbūt arī ir zināmā mērā norimusi, bet to nevar teikt par attiecīgā tirgus attīstību. Gluži otrādi, THCS tirgus ir attīstījies ļoti dinamiski. Tomēr pie iesaistītā importa līmeņa gan tā cenas, gan apjoma ziņā šī attīstība nav bijusi vienmērīgi dinamiska, bet gan aprauti pēkšņa. Jāatzīmē, ka THCS pieprasījums ir atkarīgs no ierīkoto peldbaseinu skaita, tātad THCS ir palīglīdzeklis. Pamatojoties uz iepriekš teikto, nevar piekrist apgalvojumam, ka apskatāmā produkta attīstības briedums ir pašreizējo zaudējumu cēlonis.

e)   Kapitālieguldījumi ražošanas jaudās

| (150) | Kāds pārstrādātājs ir apgalvojis, ka Kopienas ražošanas nozare ir nepareizi novērtējusi tirgus attīstību, veikusi ieguldījumus jaunu ražošanas jaudu izveidē un tādējādi pasliktinājusi savus finanšu rādītājus, jo ir pieaugušas amortizācijas izmaksas un līdz ar to arī ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(150)

Kāds pārstrādātājs ir apgalvojis, ka Kopienas ražošanas nozare ir nepareizi novērtējusi tirgus attīstību, veikusi ieguldījumus jaunu ražošanas jaudu izveidē un tādējādi pasliktinājusi savus finanšu rādītājus, jo ir pieaugušas amortizācijas izmaksas un līdz ar to arī ražošanas izmaksas.

| (151) | Vispirms ir jāatzīmē, ka laikā no 2000. gada līdz IP patēriņš Kopienā ir pieaudzis par vairāk nekā 70 %, Kopienas ražošanas nozares jauda tajā pašā laikā ir pieaugusi tikai par 16 %. Tāpēc minētās investīcijas ir pamatotas un tās atbilst gaidītajai tirgus attīstībai. |
| --- | --- |

(151)

Vispirms ir jāatzīmē, ka laikā no 2000. gada līdz IP patēriņš Kopienā ir pieaudzis par vairāk nekā 70 %, Kopienas ražošanas nozares jauda tajā pašā laikā ir pieaugusi tikai par 16 %. Tāpēc minētās investīcijas ir pamatotas un tās atbilst gaidītajai tirgus attīstībai.

| (152) | Turklāt, kā minēts 125. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas IP ir palikušas 2000. gada līmenī, kas pierāda to, ka jebkuru investīciju izraisītu izmaksu pieaugumu ir kompensējusi citu izmaksu samazināšana un ražošanas efektivitātes palielināšana. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt, kā minēts 125. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas IP ir palikušas 2000. gada līmenī, kas pierāda to, ka jebkuru investīciju izraisītu izmaksu pieaugumu ir kompensējusi citu izmaksu samazināšana un ražošanas efektivitātes palielināšana.

f)   Cita Eiropas ražotāja ietekme

| (153) | Vairākas ieinteresētās puses, kas sadarbojās ar Ķīnas izmeklēšanu, ir apgalvojušas, ka viens no pārējiem Kopienas ražotājiem nešauboties būtu ar mieru samazināt cenas Kopienas tirgū ar nolūku iegūt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(153)

Vairākas ieinteresētās puses, kas sadarbojās ar Ķīnas izmeklēšanu, ir apgalvojušas, ka viens no pārējiem Kopienas ražotājiem nešauboties būtu ar mieru samazināt cenas Kopienas tirgū ar nolūku iegūt tirgus daļu.

| (154) | Tomēr ir noskaidrots, ka šī Eiropas ražotāja cenas, kurš neveido Kopienas ražošanas nozari, laikā no 2000. gada līdz IP visu laiku ir bijušas augstākas nekā Ķīnas importa cenas. No 2000. līdz 2002. gadam tā cenas ir pastāvīgi augušas un sākušas kristies tikai laikā no 2002. līdz 2003. gadam, turpretī Ķīnas eksportētāju pārdošanas cenas tajā pašā laikā jau bija kritušās par 30 %. |
| --- | --- |

(154)

Tomēr ir noskaidrots, ka šī Eiropas ražotāja cenas, kurš neveido Kopienas ražošanas nozari, laikā no 2000. gada līdz IP visu laiku ir bijušas augstākas nekā Ķīnas importa cenas. No 2000. līdz 2002. gadam tā cenas ir pastāvīgi augušas un sākušas kristies tikai laikā no 2002. līdz 2003. gadam, turpretī Ķīnas eksportētāju pārdošanas cenas tajā pašā laikā jau bija kritušās par 30 %.

3.   Secinājums par iemesliem

| (155) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var provizoriski secināt, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarītajiem zaudējumiem. Šo secinājumu pamato no vienas puses tas, ka ir ievērojami pieaudzis iesaistītā importa apjoms un tirgus daļa un vienlaikus ir ievērojami kritušās cenas un novērota cenu apzināta samazināšana, un no otras puses tas, ka ir kritušās Kopienas ražošanas nozares cenas, tā ir zaudējusi tirgus daļu un rezultātā ir pasliktinājusies tās finanšu situācija. Tas viss ir noticis vienlaikus. Kopienas ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos nevar izskaidrot ar citiem pārbaudītajiem faktoriem. |
| --- | --- |

(155)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var provizoriski secināt, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarītajiem zaudējumiem. Šo secinājumu pamato no vienas puses tas, ka ir ievērojami pieaudzis iesaistītā importa apjoms un tirgus daļa un vienlaikus ir ievērojami kritušās cenas un novērota cenu apzināta samazināšana, un no otras puses tas, ka ir kritušās Kopienas ražošanas nozares cenas, tā ir zaudējusi tirgus daļu un rezultātā ir pasliktinājusies tās finanšu situācija. Tas viss ir noticis vienlaikus. Kopienas ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos nevar izskaidrot ar citiem pārbaudītajiem faktoriem.

E.   KOPIENAS INTERESES

1.   Vispārīgi apsvērumi

| (156) | Ir pārbaudīts, vai nevar izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka antidempinga pasākumu ieviešana pret iesaistīto valstu importu nav Kopienas interesēs. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Kopienas intereses ir novērtētas, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu kopumā, ietverot Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī apskatāmā produkta izmantotāju intereses. |
| --- | --- |

(156)

Ir pārbaudīts, vai nevar izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka antidempinga pasākumu ieviešana pret iesaistīto valstu importu nav Kopienas interesēs. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Kopienas intereses ir novērtētas, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu kopumā, ietverot Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī apskatāmā produkta izmantotāju intereses.

| (157) | Lai varētu novērtēt antidempinga pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas varbūtējo ietekmi, visām ieinteresētajām pusēm bija lūgts sniegt informāciju. Anketas bija nosūtītas trīs Kopienas ražotājiem, deviņiem importētājiem, septiņpadsmit pārstrādātājiem un vienpadsmit asociācijām, kas pieder pakārtotajai rūpniecībai (pārstrādātāji/izmantotāji). |
| --- | --- |

(157)

Lai varētu novērtēt antidempinga pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas varbūtējo ietekmi, visām ieinteresētajām pusēm bija lūgts sniegt informāciju. Anketas bija nosūtītas trīs Kopienas ražotājiem, deviņiem importētājiem, septiņpadsmit pārstrādātājiem un vienpadsmit asociācijām, kas pieder pakārtotajai rūpniecībai (pārstrādātāji/izmantotāji).

| (158) | Izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem ir sniedzis viens Kopienas ražotājs (sūdzības iesniedzējs), viens importētājs un desmit pārstrādātāji. Nepilnīgas atbildes vai informāciju ir iesnieguši četri importētāji un četri pārstrādātāji. Turklāt, kā minēts 97. apsvērumā, divi pārējie Kopienas ražotāji ir snieguši vispārīgu informāciju tikai attiecībā uz ĶTR izmeklēšanu. No atsaucīgajiem pārstrādātājiem divi ir atbalstījuši pasākumu piemērošanu, viens ir apgalvojis, ka pasākumi to neietekmēs, bet pārējie atsaucīgie pārstrādātāji un atsaucīgais importētājs ir izteikušies pret pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(158)

Izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem ir sniedzis viens Kopienas ražotājs (sūdzības iesniedzējs), viens importētājs un desmit pārstrādātāji. Nepilnīgas atbildes vai informāciju ir iesnieguši četri importētāji un četri pārstrādātāji. Turklāt, kā minēts 97. apsvērumā, divi pārējie Kopienas ražotāji ir snieguši vispārīgu informāciju tikai attiecībā uz ĶTR izmeklēšanu. No atsaucīgajiem pārstrādātājiem divi ir atbalstījuši pasākumu piemērošanu, viens ir apgalvojis, ka pasākumi to neietekmēs, bet pārējie atsaucīgie pārstrādātāji un atsaucīgais importētājs ir izteikušies pret pasākumu piemērošanu.

| (159) | Turklāt ir uzklausītas dažas no iepriekš minētajām pusēm. |
| --- | --- |

(159)

Turklāt ir uzklausītas dažas no iepriekš minētajām pusēm.

2.   Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju intereses

| (160) | Ņemot vērā 134. apsvērumā minētos secinājumus par situāciju Kopienas ražošanas nozarē, jo īpaši attiecībā uz tirgus daļu, pārdošanas cenu un rentabilitātes samazināšanos, var uzskatīt, ka nepiemērojot antidempinga pasākumus dempingam, kas rada zaudējumus, finanšu situācija Kopienas ražošanas nozarē visticamāk pasliktināsies. Pastāv tiešām liela varbūtība, ka ražošana Kopienā samazināsies un pārstrādātāji un patērētāji būs lielā mērā atkarīgi no importa. Arī attiecībā uz abiem pārējiem Kopienas ražotājiem ir pamatoti sagaidāma šāda negatīva turpmāka situācijas attīstība. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā 134. apsvērumā minētos secinājumus par situāciju Kopienas ražošanas nozarē, jo īpaši attiecībā uz tirgus daļu, pārdošanas cenu un rentabilitātes samazināšanos, var uzskatīt, ka nepiemērojot antidempinga pasākumus dempingam, kas rada zaudējumus, finanšu situācija Kopienas ražošanas nozarē visticamāk pasliktināsies. Pastāv tiešām liela varbūtība, ka ražošana Kopienā samazināsies un pārstrādātāji un patērētāji būs lielā mērā atkarīgi no importa. Arī attiecībā uz abiem pārējiem Kopienas ražotājiem ir pamatoti sagaidāma šāda negatīva turpmāka situācijas attīstība.

3.   Importētāju intereses

| (161) | Uz deviņu importētājiem nosūtītajām anketām ir saņemta tikai viena atbilde. Tomēr šis importētājs nav spējis sniegt precīzu informāciju saistībā ar tā apskatāmā produkta pārdošanas rentabilitāti. Tāpēc nav bijis iespējams novērtēt ieteikto antidempinga pasākumu varbūtējo ietekmi uz atsaucīgā importētāja peļņu. Tomēr šim uzņēmumam nav ievērojamu ar apskatāmo produktu tieši saistītu investīciju un tā apskatāmā produkta pārdošanas apjoms ir mazāks nekā 1 % no kopējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

(161)

Uz deviņu importētājiem nosūtītajām anketām ir saņemta tikai viena atbilde. Tomēr šis importētājs nav spējis sniegt precīzu informāciju saistībā ar tā apskatāmā produkta pārdošanas rentabilitāti. Tāpēc nav bijis iespējams novērtēt ieteikto antidempinga pasākumu varbūtējo ietekmi uz atsaucīgā importētāja peļņu. Tomēr šim uzņēmumam nav ievērojamu ar apskatāmo produktu tieši saistītu investīciju un tā apskatāmā produkta pārdošanas apjoms ir mazāks nekā 1 % no kopējā apgrozījuma.

| (162) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā to, ka liela daļa importētāju nevēlējās sadarboties ar izmeklēšanu, var provizoriski secināt, ka antidempinga pasākumu piemērošanas negatīvā ietekme uz importētājiem Kopienā nepārsniegs to pozitīvo rezultātu, ko dos zaudējumus radoša un tirdzniecību kropļojoša dempinga likvidēšana un efektīvas konkurences atjaunošana. |
| --- | --- |

(162)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto un ņemot vērā to, ka liela daļa importētāju nevēlējās sadarboties ar izmeklēšanu, var provizoriski secināt, ka antidempinga pasākumu piemērošanas negatīvā ietekme uz importētājiem Kopienā nepārsniegs to pozitīvo rezultātu, ko dos zaudējumus radoša un tirdzniecību kropļojoša dempinga likvidēšana un efektīvas konkurences atjaunošana.

4.   Pārstrādātāju intereses

| (163) | THCS pārstrādātāju sektoru veido daudzi uzņēmumi, kas ir iesaistīti THCS pārstrādē, no granulām veidojot plātnes, un/vai apskatāmā produkta iesaiņošanas un izplatīšanas darbībās. |
| --- | --- |

(163)

THCS pārstrādātāju sektoru veido daudzi uzņēmumi, kas ir iesaistīti THCS pārstrādē, no granulām veidojot plātnes, un/vai apskatāmā produkta iesaiņošanas un izplatīšanas darbībās.

| (164) | Kā svarīgs arguments pret pasākumu piemērošanu ir minēts tas, ka Eiropas ražotāju jauda ir nepietiekama, lai apmierinātu Kopienas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(164)

Kā svarīgs arguments pret pasākumu piemērošanu ir minēts tas, ka Eiropas ražotāju jauda ir nepietiekama, lai apmierinātu Kopienas pieprasījumu.

| (165) | Jāatceras, ka antidempinga maksājumu nepiemēro ar mērķi liegt iesaistītajām valstīm pieeju Kopienas tirgum, bet gan ar mērķi atjaunot šajā tirgū taisnīgus tirdzniecības apstākļus un efektīvu konkurenci. Tādējādi iesaistītais imports paliktu Kopienas tirgū, bet tā cenas vairs nebūtu zaudējumus radošas dempinga cenas. Turklāt ir ļoti iespējams, ka vairs nepastāvot zaudējumus radošam dempingam no iesaistītajām valstīm, palielināsies imports no trešām valstīm, kam nepiemēro antidempinga pasākumus. Jāatzīmē arī, ka vienam Eiropas ražotājam pieder jauna ražotne, kas zemo Kopienas tirgus cenu dēļ nav sākusi ražošanu. Ir iespējams, ka atjaunojot efektīvu konkurenci, ražošana minētajā ražotnē sāksies un piedāvājums Kopienas tirgū palielināsies. Nobeigumā jāatzīmē, ka pārstrādātāji ir apgalvojuši, ka ražošanas jauda nav pietiekama, lai apmierinātu Kopienas pieprasījumu, un tajā pašā laikā pārmetuši Kopienas ražošanas nozarei, ka tā ir investējusi jaunu jaudu izveidē, kas pēc pārstrādātāju domām ir bijis zaudējumu rašanās iemesls. |
| --- | --- |

(165)

Jāatceras, ka antidempinga maksājumu nepiemēro ar mērķi liegt iesaistītajām valstīm pieeju Kopienas tirgum, bet gan ar mērķi atjaunot šajā tirgū taisnīgus tirdzniecības apstākļus un efektīvu konkurenci. Tādējādi iesaistītais imports paliktu Kopienas tirgū, bet tā cenas vairs nebūtu zaudējumus radošas dempinga cenas. Turklāt ir ļoti iespējams, ka vairs nepastāvot zaudējumus radošam dempingam no iesaistītajām valstīm, palielināsies imports no trešām valstīm, kam nepiemēro antidempinga pasākumus. Jāatzīmē arī, ka vienam Eiropas ražotājam pieder jauna ražotne, kas zemo Kopienas tirgus cenu dēļ nav sākusi ražošanu. Ir iespējams, ka atjaunojot efektīvu konkurenci, ražošana minētajā ražotnē sāksies un piedāvājums Kopienas tirgū palielināsies. Nobeigumā jāatzīmē, ka pārstrādātāji ir apgalvojuši, ka ražošanas jauda nav pietiekama, lai apmierinātu Kopienas pieprasījumu, un tajā pašā laikā pārmetuši Kopienas ražošanas nozarei, ka tā ir investējusi jaunu jaudu izveidē, kas pēc pārstrādātāju domām ir bijis zaudējumu rašanās iemesls.

| (166) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var provizoriski secināt, ka nepastāv nepietiekama piedāvājuma risks. Tieši pretēji, ja Kopienas ražošanas nozare nokļūtu nedrošā situācijā un tā rezultātā būtu spiesta slēgt ražotnes Kopienā, izmantotājiem nebūtu pieejams svarīgs apskatāmā produkta krājumu avots, kas jo īpaši sezonas karstākajā laikā spēj nodrošināt ātru apkalpošanu un piegādes. |
| --- | --- |

(166)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, var provizoriski secināt, ka nepastāv nepietiekama piedāvājuma risks. Tieši pretēji, ja Kopienas ražošanas nozare nokļūtu nedrošā situācijā un tā rezultātā būtu spiesta slēgt ražotnes Kopienā, izmantotājiem nebūtu pieejams svarīgs apskatāmā produkta krājumu avots, kas jo īpaši sezonas karstākajā laikā spēj nodrošināt ātru apkalpošanu un piegādes.

| (167) | Pārstrādātāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, apgalvo arī, ka jebkādi antidempinga maksājumi negatīvi ietekmēs to ražošanas izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(167)

Pārstrādātāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, apgalvo arī, ka jebkādi antidempinga maksājumi negatīvi ietekmēs to ražošanas izmaksas un peļņu.

| (168) | Ražojot produktus, kuru sastāvā ietilpst THCS, tās izmaksas veido vairāk nekā 40 % no attiecīgo produktu kopējām izmaksām, kas nozīmē to, ka maksājuma piemērošana ietekmēs pārstrādātāju ražošanas izmaksas. Tomēr pārstrādātāji neizmanto tikai vienu piegādātāju, tāpēc maksājumu ietekme jāvērtē, ņemot vērā gan no katra piegādātāja iepirkto izejvielu daudzumu, gan attiecīgajam piegādātājam piemērotā antidempinga maksājuma konkrēto lielumu. Tādējādi pastāv ticama varbūtība, ka maksājumi neietekmēs visus 40 % ražošanas izmaksu, bet tikai to daļu. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā to uzņēmumu skaitu, kas nodarbojas ar izplatīšanu, pastāv varbūtība, ka izplatīšanas ķēdē maksājuma ietekme sadalīsies vienmērīgi un jebkura cenu celšanās būs jūtama tikai daļēji. |
| --- | --- |

(168)

Ražojot produktus, kuru sastāvā ietilpst THCS, tās izmaksas veido vairāk nekā 40 % no attiecīgo produktu kopējām izmaksām, kas nozīmē to, ka maksājuma piemērošana ietekmēs pārstrādātāju ražošanas izmaksas. Tomēr pārstrādātāji neizmanto tikai vienu piegādātāju, tāpēc maksājumu ietekme jāvērtē, ņemot vērā gan no katra piegādātāja iepirkto izejvielu daudzumu, gan attiecīgajam piegādātājam piemērotā antidempinga maksājuma konkrēto lielumu. Tādējādi pastāv ticama varbūtība, ka maksājumi neietekmēs visus 40 % ražošanas izmaksu, bet tikai to daļu. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā to uzņēmumu skaitu, kas nodarbojas ar izplatīšanu, pastāv varbūtība, ka izplatīšanas ķēdē maksājuma ietekme sadalīsies vienmērīgi un jebkura cenu celšanās būs jūtama tikai daļēji.

| (169) | Jāatzīmē arī, ka ievērojamā ietekme, ko ir radījusi iesaistīto valstu tirdzniecība par dempinga cenām, ir darījusi mazāk pievilcīgas THCS piegādes uz Kopienas tirgu no valstīm, kas nenodarbojas ar dempingu vai kas nav iesaistītas šajā izmeklēšanā. Tāpēc pastāv ticama varbūtība, ka atjaunojot taisnīgu tirdzniecību, uzņēmumi, kas nenodarbojas ar dempingu, paplašinās darbību Kopienas tirgū. Tā kā Kopienas ražošanas nozarei vēl ir brīvas jaudas un ņemot vērā to, ka ir iespējamas piegādes no valstīm vai uzņēmumiem, kam nepiemēro antidempinga maksājumu, var cerēt, ka cenu pieaugums, ja tas radīsies, būs mērens. |
| --- | --- |

(169)

Jāatzīmē arī, ka ievērojamā ietekme, ko ir radījusi iesaistīto valstu tirdzniecība par dempinga cenām, ir darījusi mazāk pievilcīgas THCS piegādes uz Kopienas tirgu no valstīm, kas nenodarbojas ar dempingu vai kas nav iesaistītas šajā izmeklēšanā. Tāpēc pastāv ticama varbūtība, ka atjaunojot taisnīgu tirdzniecību, uzņēmumi, kas nenodarbojas ar dempingu, paplašinās darbību Kopienas tirgū. Tā kā Kopienas ražošanas nozarei vēl ir brīvas jaudas un ņemot vērā to, ka ir iespējamas piegādes no valstīm vai uzņēmumiem, kam nepiemēro antidempinga maksājumu, var cerēt, ka cenu pieaugums, ja tas radīsies, būs mērens.

| (170) | Bez tam maksājumu ietekme uz pārstrādātājiem ir jānovērtē arī plašākā mērogā. THCS ļauj pārstrādātājiem vienlaikus pārdot arī citus produktus, kas dod lielāku peļņu, un tādējādi izdevīgi darboties citos tirgus sektoros. Apskatāmā produkta pārdošana un citu produktu, piemēram, citādu ķimikāliju un/vai aprīkojuma pārdošana, ar ko nodarbojas pārstrādātāji, ir savstarpēji saistīta. Tāpēc daži pārstrādātāji ir nosaukuši apskatāmo produktu par “zaudētāju/līderi”, jo, lai gan tā nestā peļņa nav augsta, no tā nevar atteikties un tam ir jābūt preču katalogos tā pievilcības dēļ. |
| --- | --- |

(170)

Bez tam maksājumu ietekme uz pārstrādātājiem ir jānovērtē arī plašākā mērogā. THCS ļauj pārstrādātājiem vienlaikus pārdot arī citus produktus, kas dod lielāku peļņu, un tādējādi izdevīgi darboties citos tirgus sektoros. Apskatāmā produkta pārdošana un citu produktu, piemēram, citādu ķimikāliju un/vai aprīkojuma pārdošana, ar ko nodarbojas pārstrādātāji, ir savstarpēji saistīta. Tāpēc daži pārstrādātāji ir nosaukuši apskatāmo produktu par “zaudētāju/līderi”, jo, lai gan tā nestā peļņa nav augsta, no tā nevar atteikties un tam ir jābūt preču katalogos tā pievilcības dēļ.

| (171) | Interesanti ir arī tas, ka THCS pārstrādātāju peļņa ir bijusi zema, neskatoties uz importu par ļoti zemām dempinga cenām. Tas rada lielas šaubas par THCS sektora dzīvotspēju pārstrādes rūpniecības nozarē. |
| --- | --- |

(171)

Interesanti ir arī tas, ka THCS pārstrādātāju peļņa ir bijusi zema, neskatoties uz importu par ļoti zemām dempinga cenām. Tas rada lielas šaubas par THCS sektora dzīvotspēju pārstrādes rūpniecības nozarē.

| (172) | Tomēr antidempinga pasākumu piemērošana, atjaunojot efektīvu konkurenci, pat varētu palīdzēt pārstrādātājiem gūt lielāku peļņu. Jāatzīmē, ka klienti parasti nezina, kādas izcelsmes produktu tiem pārdod pārstrādātājs. Pārstrādātāji parasti iepērk apskatāmo produktu no vairākiem piegādātājiem un pārdod par vienu vidējo cenu neatkarīgi no izcelsmes. Tāpēc pasākumu piemērošana no vienas puses ļaus šiem pārstrādātājiem mazliet pacelt cenas un no otras puses izvēlēties vispiemērotākos piegādātājus tā, lai vidējā piegādes cena ļautu tiem gūt lielāku peļņu. Tādējādi antidempinga pasākumi ļautu stabilizēt pārstrādes tirgu, kas pēdējos gados ir strauji attīstījies un kurā pašlaik darbojas un savā starpā konkurē daudzi uzņēmumi. |
| --- | --- |

(172)

Tomēr antidempinga pasākumu piemērošana, atjaunojot efektīvu konkurenci, pat varētu palīdzēt pārstrādātājiem gūt lielāku peļņu. Jāatzīmē, ka klienti parasti nezina, kādas izcelsmes produktu tiem pārdod pārstrādātājs. Pārstrādātāji parasti iepērk apskatāmo produktu no vairākiem piegādātājiem un pārdod par vienu vidējo cenu neatkarīgi no izcelsmes. Tāpēc pasākumu piemērošana no vienas puses ļaus šiem pārstrādātājiem mazliet pacelt cenas un no otras puses izvēlēties vispiemērotākos piegādātājus tā, lai vidējā piegādes cena ļautu tiem gūt lielāku peļņu. Tādējādi antidempinga pasākumi ļautu stabilizēt pārstrādes tirgu, kas pēdējos gados ir strauji attīstījies un kurā pašlaik darbojas un savā starpā konkurē daudzi uzņēmumi.

5.   Patērētāju intereses

| (173) | THCS patērētāji ir privātu vai publisku peldbaseinu īpašnieki, kas apskatāmo produktu izmanto kā dezinfekcijas līdzekli. |
| --- | --- |

(173)

THCS patērētāji ir privātu vai publisku peldbaseinu īpašnieki, kas apskatāmo produktu izmanto kā dezinfekcijas līdzekli.

| (174) | Saskaņā ar speciālajā literatūrā minētajiem datiem aplēstās peldbaseinu uzturēšanas izmaksas ir apmēram EUR 834 gadā, un no tiem 30 % veido ķimikāliju izmaksas (tātad palīgierīces izmaksā EUR 587, bet ķimikālijas EUR 247). Šajās izmaksās THCS ietilpst tikai daļēji, jo ķimikālijas izmanto arī, lai regulētu pH līmeni, kā arī dezinfekcijai, aļģu vairošanās novēršanai un flokulācijai. |
| --- | --- |

(174)

Saskaņā ar speciālajā literatūrā minētajiem datiem aplēstās peldbaseinu uzturēšanas izmaksas ir apmēram EUR 834 gadā, un no tiem 30 % veido ķimikāliju izmaksas (tātad palīgierīces izmaksā EUR 587, bet ķimikālijas EUR 247). Šajās izmaksās THCS ietilpst tikai daļēji, jo ķimikālijas izmanto arī, lai regulētu pH līmeni, kā arī dezinfekcijai, aļģu vairošanās novēršanai un flokulācijai.

| (175) | Viens pārstrādātājs ir sniedzis nepierādītu informāciju attiecībā uz antidempinga pasākumu varbūtējo ietekmi uz galapatērētājiem. Atsaucoties uz šo informāciju, piemērojot apskatāmajam produktam 77 % maksājumu, privāto peldbaseinu īpašnieku izmaksas mēnesī pieaugtu par EUR 2,5. Tā kā nav sniegts šo aprēķinu detalizēts izklāsts, var pamatoti uzskatīt, ka tie ir veikti ar domu par pesimistiskāko notikumu attīstības gaitu, proti, privāto peldbaseinu īpašnieki dezinfekcijai izmanto vienīgi produktus uz hlorīna bāzes un iegādājas THCS tirdzniecības vietās, kuru piegādātāji ir eksportētāji, kam piemērots 77 % antidempinga maksājums. Tomēr jāuzsver, ka šī EUR 2,5 summa ir ļoti spekulatīva. Turklāt ņemot vērā ieteikto maksājumu faktisko lielumu un importētāju, pārstrādātāju un mazumtirgotāju iespēju izvēlēties piegādātājus tā, lai tiem būtu dažādi piegādes avoti, var secināt, ka aprēķinātais izmaksu pieaugums par EUR 2,5 ir krietni pārspīlēts. |
| --- | --- |

(175)

Viens pārstrādātājs ir sniedzis nepierādītu informāciju attiecībā uz antidempinga pasākumu varbūtējo ietekmi uz galapatērētājiem. Atsaucoties uz šo informāciju, piemērojot apskatāmajam produktam 77 % maksājumu, privāto peldbaseinu īpašnieku izmaksas mēnesī pieaugtu par EUR 2,5. Tā kā nav sniegts šo aprēķinu detalizēts izklāsts, var pamatoti uzskatīt, ka tie ir veikti ar domu par pesimistiskāko notikumu attīstības gaitu, proti, privāto peldbaseinu īpašnieki dezinfekcijai izmanto vienīgi produktus uz hlorīna bāzes un iegādājas THCS tirdzniecības vietās, kuru piegādātāji ir eksportētāji, kam piemērots 77 % antidempinga maksājums. Tomēr jāuzsver, ka šī EUR 2,5 summa ir ļoti spekulatīva. Turklāt ņemot vērā ieteikto maksājumu faktisko lielumu un importētāju, pārstrādātāju un mazumtirgotāju iespēju izvēlēties piegādātājus tā, lai tiem būtu dažādi piegādes avoti, var secināt, ka aprēķinātais izmaksu pieaugums par EUR 2,5 ir krietni pārspīlēts.

| (176) | Turklāt ņemot vērā lielo starpnieku skaitu līdz importētā THCS nonāk pie galapatērētājiem, ir secināts, ka jebkuru antidempinga pasākumu ietekme uz patērētājiem nebūs ievērojama. Peldbaseinu izbūves uzplaukuma rezultātā ir lielā mērā paplašinājusies pārstrādes sektora, tostarp importētāju/tirgotāju, plātņu izgatavotāju, iesaiņotāju, marķētāju, kā arī izplatītāju darbība. Tāpēc pieņemot, ka antidempinga maksājuma izraisītais izmaksu pieaugums katrā piegādes ķēdes posmā tiktu daļēji absorbēts un galapatērētāji tādējādi neizjustu tā ietekmi pilnā mērā, var apgalvot, ka izmaksu pieaugums būtu mazāks nekā EUR 2,5 mēnesī. |
| --- | --- |

(176)

Turklāt ņemot vērā lielo starpnieku skaitu līdz importētā THCS nonāk pie galapatērētājiem, ir secināts, ka jebkuru antidempinga pasākumu ietekme uz patērētājiem nebūs ievērojama. Peldbaseinu izbūves uzplaukuma rezultātā ir lielā mērā paplašinājusies pārstrādes sektora, tostarp importētāju/tirgotāju, plātņu izgatavotāju, iesaiņotāju, marķētāju, kā arī izplatītāju darbība. Tāpēc pieņemot, ka antidempinga maksājuma izraisītais izmaksu pieaugums katrā piegādes ķēdes posmā tiktu daļēji absorbēts un galapatērētāji tādējādi neizjustu tā ietekmi pilnā mērā, var apgalvot, ka izmaksu pieaugums būtu mazāks nekā EUR 2,5 mēnesī.

| (177) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, ir atzīts, ka ietekme uz patērētājiem neļauj izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka pagaidu antidempinga pasākumu uzlikšana būtu pret patērētāju interesēm, jo ir domājams, ka pasākumu piemērošana patērētājus nopietni neietekmēs un ka to varbūtējā negatīvā ietekme uz patērētājiem nepārsniegs to pozitīvo rezultātu, ko Kopienai dos pasākumu piemērošana. |
| --- | --- |

(177)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, ir atzīts, ka ietekme uz patērētājiem neļauj izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka pagaidu antidempinga pasākumu uzlikšana būtu pret patērētāju interesēm, jo ir domājams, ka pasākumu piemērošana patērētājus nopietni neietekmēs un ka to varbūtējā negatīvā ietekme uz patērētājiem nepārsniegs to pozitīvo rezultātu, ko Kopienai dos pasākumu piemērošana.

6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (178) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, provizoriski nevar izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka antidempinga pasākumu piemērošana būtu pret Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(178)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, provizoriski nevar izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka antidempinga pasākumu piemērošana būtu pret Kopienas interesēm.

F.   PRIEKŠLIKUMS PAR PAGAIDU ANTIDEMPIGA PASĀKUMU UZLIKŠANU

1.   Zaudējumu novēršanas pakāpe

| (179) | Atsaucoties uz provizoriskajiem secinājumiem par dempingu, zaudējumiem, iemesliem un Kopienas interesēm, lai novērstu tālākus zaudējumus, ko Kopienas ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, ir jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(179)

Atsaucoties uz provizoriskajiem secinājumiem par dempingu, zaudējumiem, iemesliem un Kopienas interesēm, lai novērstu tālākus zaudējumus, ko Kopienas ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, ir jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi.

| (180) | Nosakot pagaidu pasākumu apjomu, ir ņemta vērā gan konstatētā dempinga starpība, gan maksājuma lielums, kāds vajadzīgs, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(180)

Nosakot pagaidu pasākumu apjomu, ir ņemta vērā gan konstatētā dempinga starpība, gan maksājuma lielums, kāds vajadzīgs, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus.

| (181) | Uzliktajiem pagaidu pasākumiem ir jābūt tādiem, lai likvidētu iesaistītā importa radītos zaudējumus, tomēr nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot, cik liels maksājums ir vajadzīgs, lai likvidētu zaudējumus radošā dempinga ietekmi, ir atzīts, ka attiecīgajiem pasākumiem ir jābūt tādiem, kas ļauj Kopienas ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un kopumā pirms nodokļu nomaksas gūt tādu peļņu, ko šāda veida ražošanas nozare attiecīgajā sektorā varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, t.i., pārdodot līdzīgu produktu Kopienā, ja importa par dempinga cenām nebūtu. Šajos aprēķinos ir izmantota peļņas norma, kas pirms nodokļu nomaksas ir 10 % no apgrozījuma. Kā liecina Kopienas ražošanas nozares gūtā peļņa pirms iesaistītā importa ievērojamā pieauguma Kopienā, šo 10 % peļņu var uzskatīt par ļoti konservatīvu un pamatoti sagaidāmu, ja nepastāv zaudējumus radošs dempings. |
| --- | --- |

(181)

Uzliktajiem pagaidu pasākumiem ir jābūt tādiem, lai likvidētu iesaistītā importa radītos zaudējumus, tomēr nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot, cik liels maksājums ir vajadzīgs, lai likvidētu zaudējumus radošā dempinga ietekmi, ir atzīts, ka attiecīgajiem pasākumiem ir jābūt tādiem, kas ļauj Kopienas ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un kopumā pirms nodokļu nomaksas gūt tādu peļņu, ko šāda veida ražošanas nozare attiecīgajā sektorā varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, t.i., pārdodot līdzīgu produktu Kopienā, ja importa par dempinga cenām nebūtu. Šajos aprēķinos ir izmantota peļņas norma, kas pirms nodokļu nomaksas ir 10 % no apgrozījuma. Kā liecina Kopienas ražošanas nozares gūtā peļņa pirms iesaistītā importa ievērojamā pieauguma Kopienā, šo 10 % peļņu var uzskatīt par ļoti konservatīvu un pamatoti sagaidāmu, ja nepastāv zaudējumus radošs dempings.

| (182) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, ir aprēķināta līdzīgā produkta cena, kas Kopienas ražošanas nozarei nerada zaudējumus. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto 10 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(182)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, ir aprēķināta līdzīgā produkta cena, kas Kopienas ražošanas nozarei nerada zaudējumus. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto 10 % peļņas normu.

| (183) | Turpmāk ir noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta dempinga cenu aprēķinos, ar vidējo cenu, kas nerada zaudējumus. Šīs salīdzināšanas rezultātā noskaidrotā cenu starpība ir noteikta procentos, salīdzinot ar vidējo importa CIF vērtību. |
| --- | --- |

(183)

Turpmāk ir noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta dempinga cenu aprēķinos, ar vidējo cenu, kas nerada zaudējumus. Šīs salīdzināšanas rezultātā noskaidrotā cenu starpība ir noteikta procentos, salīdzinot ar vidējo importa CIF vērtību.

2.   Pagaidu pasākumi

| (184) | Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, ir atzīts, ka jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājums, kas atbilst noteiktajai dempinga starpībai, bet kas nedrīkst būt augstāks par iepriekš aprēķināto nodarīto zaudējumu starpību saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(184)

Atsaucoties uz iepriekš izklāstīto, ir atzīts, ka jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājums, kas atbilst noteiktajai dempinga starpībai, bet kas nedrīkst būt augstāks par iepriekš aprēķināto nodarīto zaudējumu starpību saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu.

| (185) | Šajā regulā norādītās antidempinga maksājuma likmes katram atsevišķajam uzņēmumam ir noteiktas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā gūtajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo šajā izmeklēšanā noskaidroto situāciju attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi šeit minētie maksājumi (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, ko visā valstī piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro vienīgi produktiem, kuru izcelsmes valstis ir iesaistītās valstis un kurus ražo uzņēmumi, kas ir konkrētās šeit minētās juridiskās personas. Importētiem produktiem, ko ražo citi uzņēmumi, izņemot tos konkrētos uzņēmumus, kuru nosaukums un adrese ir minēta šīs regulas operatīvajā daļā, ieskaitot šiem īpaši nosauktajiem uzņēmumiem radniecīgus uzņēmumus, nevar piemērot šos maksājumus un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(185)

Šajā regulā norādītās antidempinga maksājuma likmes katram atsevišķajam uzņēmumam ir noteiktas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā gūtajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo šajā izmeklēšanā noskaidroto situāciju attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi šeit minētie maksājumi (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, ko visā valstī piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro vienīgi produktiem, kuru izcelsmes valstis ir iesaistītās valstis un kurus ražo uzņēmumi, kas ir konkrētās šeit minētās juridiskās personas. Importētiem produktiem, ko ražo citi uzņēmumi, izņemot tos konkrētos uzņēmumus, kuru nosaukums un adrese ir minēta šīs regulas operatīvajā daļā, ieskaitot šiem īpaši nosauktajiem uzņēmumiem radniecīgus uzņēmumus, nevar piemērot šos maksājumus un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājuma likmi.

| (186) | Visi pieprasījumi, kas attiecas uz šo individuālo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmju piemērošanu (piemēram, gadījumos, kad mainās uzņēmuma nosaukums vai ir izveidotas jaunas ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienības), tūlīt jānosūta Komisijai (5), pievienojot visu svarīgo informāciju, jo īpaši attiecībā uz jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistās ar ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem un kurās atspoguļojas, piemēram, minētā uzņēmuma nosaukuma maiņa vai izmaiņas ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri drīkst izmantot individuālās maksājumu likmes. |
| --- | --- |

(186)

Visi pieprasījumi, kas attiecas uz šo individuālo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmju piemērošanu (piemēram, gadījumos, kad mainās uzņēmuma nosaukums vai ir izveidotas jaunas ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienības), tūlīt jānosūta Komisijai (5), pievienojot visu svarīgo informāciju, jo īpaši attiecībā uz jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistās ar ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem un kurās atspoguļojas, piemēram, minētā uzņēmuma nosaukuma maiņa vai izmaiņas ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri drīkst izmantot individuālās maksājumu likmes.

| (187) | Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:









  Valsts | Uzņēmumi | Zaudējumu likvidēšanas norma | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 62,6 % | 16,8 % | 16,8 % |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 61,1 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 78,9 % | 17,4 % | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 62,8 % | 9,2 % | 9,2 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 60,6 % | 40,3 % | 40,3 % |
| ASV | Biolab Inc. | 20,8 % | 68,4 % | 20,8 % |
| Clearon Inc. | 28,5 % | 69,8 % | 28,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 33,8 % | 98,5 % | 33,8 % |

(187)

Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:

Valsts

Uzņēmumi

Zaudējumu likvidēšanas norma

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

ĶTR

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

62,6 %

16,8 %

16,8 %

Nanning Chemical Industry Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

61,1 %

39,0 %

39,0 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

78,9 %

17,4 %

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

62,8 %

9,2 %

9,2 %

Visi pārējie uzņēmumi

60,6 %

40,3 %

40,3 %

ASV

Biolab Inc.

20,8 %

68,4 %

20,8 %

Clearon Inc.

28,5 %

69,8 %

28,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

33,8 %

98,5 %

33,8 %

G.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (188) | Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, ir jānosaka termiņš, līdz kuram ieinteresētās puses, kas paziņojumā par lietas ierosināšanu noteiktajā laikā ir informējušas par sevi, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nozīmē atzinumi par maksājumu piemērošanu ir provizoriski un, piemērojot jebkādu galīgo maksājumu, tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(188)

Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, ir jānosaka termiņš, līdz kuram ieinteresētās puses, kas paziņojumā par lietas ierosināšanu noteiktajā laikā ir informējušas par sevi, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nozīmē atzinumi par maksājumu piemērošanu ir provizoriski un, piemērojot jebkādu galīgo maksājumu, tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo pagaidu antidempinga maksājumu piemēro Kopienā importētai Ķīnas Tautas Republikas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes trihlorizocianūrskābei, kas pazīstama arī ar starptautiski nepatentēto nosaukumu (INN) “simklozēns” un ko deklarē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 40 20 (TARIC kodi 2933698070 un 3808402020), un no tās izgatavotiem produktiem.

2.   Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, kuru pirms nodokļu nomaksas piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai 1. punktā minētajam produktam, ko ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmumi | Antidempinga maksājuma likme | TARIC papildu kodi |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % | A604 |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % | A625 |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % | A626 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % | A627 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % | A629 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 40,3 % | A999 |
| ASV | Biolab Inc. | 20,8 % | A594 |
| Clearon Inc. | 28,5 % | A596 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 33,8 % | A999 |

Valsts

Uzņēmumi

Antidempinga maksājuma likme

TARIC papildu kodi

ĶTR

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

A604

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

A625

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

A626

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

A627

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

A629

Visi pārējie uzņēmumi

40,3 %

A999

ASV

Biolab Inc.

20,8 %

A594

Clearon Inc.

28,5 %

A596

Visi pārējie uzņēmumi

33,8 %

A999

3.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus attiecībā uz muitas nodokļiem.

4.   Šī panta 1. punktā minēto produktu laiž brīvā apgrozībā Kopienā, ja ir sniegts nodrošinājums, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma summai.

2. pants

Neskarot 20. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96, ieinteresētās puses var pieprasīt to būtisko faktu un apsvērumu izpaušanu, pamatojoties uz kuriem ir pieņemta šī regula, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieteikties, lai 30 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija tās mutiski uzklausītu.

Saskaņā ar 21. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 ieinteresētās puses var sniegt komentārus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 178, 10.7.2004., 2. lpp.

2

(3)  OV C 283, 20.11.2004., 3. lpp.

3

(4)  OV C 253, 13.10.2004., 6. lpp., Kļūdu labojums OV C 44, 19.2.2005., 30. lpp.

4

(5)

5

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate-General for Trade

Direction B

Direction B

Office J-79 5/16

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

B-1049 Brussels

---

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 539/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 7. aprīļa Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 2,74 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 2,56 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 2,36 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 2,18 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 2,04 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

2,74

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

2,56

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

2,36

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

2,18

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

2,04

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 540/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 115/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 115/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 1. līdz 7. aprīlim Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 2,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2005., 3. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 541/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar ko nosaka sorgo ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2275/2004 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no frešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no frešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 1. līdz 7. aprīlim Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā, sorgo ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 18,85 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 4 985 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 32. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 542/2005

(2005. gada 7. aprīlis),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 487/2005 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 487/2005 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Portugālē ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 487/2005 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Portugālē ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 1. līdz 7. aprīlis Regulā (EK) Nr. 487/2005 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 29,68 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 79 900 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 81, 30.3.2005., 6. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---