# Úradný vestník L 104/23.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 104 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4823. apríla 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 104

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4823. apríla 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 625/2005 z 22. apríla 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 626/2005 z 22. apríla 2005, ktorým sa pozastavuje nákup masla v niektorých členských štátoch | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 627/2005 z 22. apríla 2005, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 206/2005, ktorým sa zavádzajú konečné ochranné opatrenia proti dovozu chovaných lososov | 4 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 628/2005 z 22. apríla 2005 o zavedení predbežného antidumpingového cla na dovozy chovaných lososov s pôvodom v Nórsku | 5 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

Nariadenie Komisie (ES) č. 625/2005 z 22. apríla 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 626/2005 z 22. apríla 2005, ktorým sa pozastavuje nákup masla v niektorých členských štátoch

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 627/2005 z 22. apríla 2005, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 206/2005, ktorým sa zavádzajú konečné ochranné opatrenia proti dovozu chovaných lososov

4

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 628/2005 z 22. apríla 2005 o zavedení predbežného antidumpingového cla na dovozy chovaných lososov s pôvodom v Nórsku

5

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2005 o ukončení konzultácií s Guinejskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou | 33 |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 26. februára 2005 o žiadosti, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo podľa článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu
  [oznámené pod číslom K(2005) 411] | 37 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 21. apríla 2005 o bezpečnostných požiadavkách, ktoré majú spĺňať európske normy, pokiaľ ide o plávajúce výrobky určené na použitie vo voľnom čase na alebo vo vode podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES
  [oznámené pod číslom K(2005) 1209]

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Správna komisia Európskych spoločenstiev pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov |
| | * | Rozhodnutie č. 200 z 15. decembra 2004 o spôsobe práce a zložení technickej komisie pre spracovanie údajov správnej komisie pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov (
  1
  ) | 42 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

*

Rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2005 o ukončení konzultácií s Guinejskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou

33

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 26. februára 2005 o žiadosti, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo podľa článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu
  [oznámené pod číslom K(2005) 411]

[oznámené pod číslom K(2005) 411]

37

*

Rozhodnutie Komisie z 21. apríla 2005 o bezpečnostných požiadavkách, ktoré majú spĺňať európske normy, pokiaľ ide o plávajúce výrobky určené na použitie vo voľnom čase na alebo vo vode podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES
  [oznámené pod číslom K(2005) 1209]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2005) 1209]

1

39

Správna komisia Európskych spoločenstiev pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov

*

Rozhodnutie č. 200 z 15. decembra 2004 o spôsobe práce a zložení technickej komisie pre spracovanie údajov správnej komisie pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov (
  1
  )

1

42

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 607/2005 z 18. apríla 2005, ktorým sa po štvrtýkrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) (Ú. v. EÚ L 100, 20.4.2005) | 46 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 607/2005 z 18. apríla 2005, ktorým sa po štvrtýkrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) (Ú. v. EÚ L 100, 20.4.2005)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 625/2005

z 22. apríla 2005,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 23. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. apríla 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1947/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 22. apríla 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 626/2005

z 22. apríla 2005,

ktorým sa pozastavuje nákup masla v niektorých členských štátoch

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999, pokiaľ ide o intervenciu na trhu s maslom a smotanou (2), a najmä na jeho článok 2,

keďže:

| (1) | Článok 2 nariadenia (ES) č. 2771/1999 ustanovuje, že nákupy otvára alebo pozastavuje Komisia v členskom štáte po tom, ako zistí, že trhová cena v tomto členskom štáte je počas dvoch po sebe nasledujúcich týždňov podľa konkrétneho prípadu na nižšej úrovni alebo na rovnakej, alebo vyššej úrovni ako 92 % intervenčnej ceny. |
| --- | --- |

(1)

Článok 2 nariadenia (ES) č. 2771/1999 ustanovuje, že nákupy otvára alebo pozastavuje Komisia v členskom štáte po tom, ako zistí, že trhová cena v tomto členskom štáte je počas dvoch po sebe nasledujúcich týždňov podľa konkrétneho prípadu na nižšej úrovni alebo na rovnakej, alebo vyššej úrovni ako 92 % intervenčnej ceny.

| (2) | Posledný zoznam členských štátov, v ktorých je pozastavená intervencia, bol ustanovený v nariadení Komisie (ES) č. 592/2005 (3). Tento zoznam je potrebné upraviť, aby sa mohli zohľadniť nové trhové ceny oznámené Slovenskom a Spojeným kráľovstvom v zmysle článku 8 nariadenia (ES) č. 2771/1999. Z dôvodu jasnej orientácie je potrebné tento zoznam nahradiť a zrušiť nariadenie (ES) č. 592/2005, |
| --- | --- |

(2)

Posledný zoznam členských štátov, v ktorých je pozastavená intervencia, bol ustanovený v nariadení Komisie (ES) č. 592/2005 (3). Tento zoznam je potrebné upraviť, aby sa mohli zohľadniť nové trhové ceny oznámené Slovenskom a Spojeným kráľovstvom v zmysle článku 8 nariadenia (ES) č. 2771/1999. Z dôvodu jasnej orientácie je potrebné tento zoznam nahradiť a zrušiť nariadenie (ES) č. 592/2005,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nákupy masla ustanovené v článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sú pozastavené v Belgicku, Dánsku, na Cypre, v Maďarsku, na Malte, v Grécku, Holandsku, Rakúsku, Luxembursku, v Slovinsku, a vo Fínsku a v Spojenom kráľovstve.

Článok 2

Nariadenie (ES) č. 592/2005 sa zrušuje.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 23. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. apríla 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 333, 24.12.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 98, 16.4.2005, s. 19.

3

---

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/4

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 627/2005

z 22. apríla 2005,

ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 206/2005, ktorým sa zavádzajú konečné ochranné opatrenia proti dovozu chovaných lososov

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3285/94 z 22. decembra 1994 o spoločných pravidlách na dovozy a o zrušení nariadenia (ES) č. 518/94 (1), a najmä na jeho článok 21 ods. 2 písm. b),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 519/94 zo 7. marca 1994 o spoločných pravidlách pre dovozy z určitých tretích krajín a o zrušení nariadení (EHS) č. 1765/82, (EHS) č. 1766/82 a (EHS) č. 3420/83 (2), a najmä na jeho článok 18 ods. 2 písm. b),

keďže:

| (1) | Dňa 6. marca 2004 Komisia začala ochranné prešetrovanie dovozu chovaných lososov do Spoločenstva. 4. februára 2005 Komisia zaviedla nariadením (ES) č. 206/2005 (3) konečné ochranné opatrenia. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 6. marca 2004 Komisia začala ochranné prešetrovanie dovozu chovaných lososov do Spoločenstva. 4. februára 2005 Komisia zaviedla nariadením (ES) č. 206/2005 (3) konečné ochranné opatrenia.

| (2) | Dňa 23. októbra 2004 Komisia začala antidumpingové prešetrovanie dovozu chovaných lososov s pôvodom v Nórsku. 22. apríla 2005 Komisia prijala nariadením (ES) č. 628/2005 (4) dočasné antidumpingové opatrenia. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 23. októbra 2004 Komisia začala antidumpingové prešetrovanie dovozu chovaných lososov s pôvodom v Nórsku. 22. apríla 2005 Komisia prijala nariadením (ES) č. 628/2005 (4) dočasné antidumpingové opatrenia.

| (3) | Po prešetrení, ktoré zahŕňalo obdobie rokov 2000 až 2003, sa zaviedli konečné ochranné opatrenia na dovoz chovaných lososov zo všetkých krajín pôvodu. Komisia prijala dočasné antidumpingové opatrenia proti dovozu chovaných lososov z Nórska po tom, ako predbežne stanovila, že v období od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004 naďalej rástol dovoz z Nórska a dochádzalo k dumpingu spôsobujúcemu ujmu. |
| --- | --- |

(3)

Po prešetrení, ktoré zahŕňalo obdobie rokov 2000 až 2003, sa zaviedli konečné ochranné opatrenia na dovoz chovaných lososov zo všetkých krajín pôvodu. Komisia prijala dočasné antidumpingové opatrenia proti dovozu chovaných lososov z Nórska po tom, ako predbežne stanovila, že v období od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004 naďalej rástol dovoz z Nórska a dochádzalo k dumpingu spôsobujúcemu ujmu.

| (4) | Dovoz chovaného lososa z Nórska v období končiacom sa 30. septembrom 2004 predstavuje okolo 60 % trhu Spoločenstva a okolo 75 % celkového dovozu do Spoločenstva. Komisia v nariadení (ES) č. 206/2005 uviedla, že značný nárast dovozu mal ničivý dosah na ziskovosť výrobcov Spoločenstva, čo potvrdzuje súbežný pokles cien. Dočasné antidumpingové opatrenia v súvislosti s dovozom chovaných lososov s pôvodom v Nórsku by odstránili neférové ceny v tomto dovoze. Taktiež možno očakávať, že spomalia kvantitatívny nárast dovozu s pôvodom v Nórsku, ktorý je najväčším zdrojom dovozu do Spoločenstva. Za týchto konkrétnych okolností sa preto usudzuje, že antidumpingové opatrenia sú dostatočné na riešenie ujmy, ktorou trpí výrobné odvetvie Spoločenstva, a nie je viac potrebné zachovať ochranné opatrenia, ktoré by sa z tohto dôvodu mali zrušiť v tom istom čase, keď antidumpingové opatrenia nadobudnú účinnosť, |
| --- | --- |

(4)

Dovoz chovaného lososa z Nórska v období končiacom sa 30. septembrom 2004 predstavuje okolo 60 % trhu Spoločenstva a okolo 75 % celkového dovozu do Spoločenstva. Komisia v nariadení (ES) č. 206/2005 uviedla, že značný nárast dovozu mal ničivý dosah na ziskovosť výrobcov Spoločenstva, čo potvrdzuje súbežný pokles cien. Dočasné antidumpingové opatrenia v súvislosti s dovozom chovaných lososov s pôvodom v Nórsku by odstránili neférové ceny v tomto dovoze. Taktiež možno očakávať, že spomalia kvantitatívny nárast dovozu s pôvodom v Nórsku, ktorý je najväčším zdrojom dovozu do Spoločenstva. Za týchto konkrétnych okolností sa preto usudzuje, že antidumpingové opatrenia sú dostatočné na riešenie ujmy, ktorou trpí výrobné odvetvie Spoločenstva, a nie je viac potrebné zachovať ochranné opatrenia, ktoré by sa z tohto dôvodu mali zrušiť v tom istom čase, keď antidumpingové opatrenia nadobudnú účinnosť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Jediný článok

Nariadenie (ES) č. 206/2005 sa týmto zrušuje.

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 27. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. apríla 2005

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 349, 31.12.1994, s. 53. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2200/2004 (Ú. v. EÚ L 374, 22.12.2004, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 67, 10.3.1994, s. 89. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 427/2003 (Ú. v. EÚ L 65, 8.3.2003, s. 1).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 33, 5.2.2005, s. 8.

3

(4)  Pozri stranu 5 tohto úradného vestníka.

4

---

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 628/2005

z 22. apríla 2005

o zavedení predbežného antidumpingového cla na dovozy chovaných lososov s pôvodom v Nórsku

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), najmä na jeho článok 7,

po konzultácii s Poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Zrušené opatrenia

| (1) | Komisia začala 6. marca 2004 prešetrovanie týkajúce sa dovozov chovaného lososa podľa nariadení Rady 3285/94 (2) a 519/94 (3). Dňa 5. februára 2005 Komisia zaviedla nariadením (ES) č. 206/2005 (4) konečné ochranné opatrenia, ktoré nadobudli podobu colných kvót spojených s minimálnou cenou za dovozy. Konečné ochranné opatrenia sa uplatňujú od 6. februára 2005 a počas obdobia ich uplatňovania podliehajú postupnej liberalizácii. Dňa 23 apríla 2005 Komisa nariadením Komisie (ES) č. 627/2005 (5) zrušila nariadenie Komisie (ES) č. 206/2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisia začala 6. marca 2004 prešetrovanie týkajúce sa dovozov chovaného lososa podľa nariadení Rady 3285/94 (2) a 519/94 (3). Dňa 5. februára 2005 Komisia zaviedla nariadením (ES) č. 206/2005 (4) konečné ochranné opatrenia, ktoré nadobudli podobu colných kvót spojených s minimálnou cenou za dovozy. Konečné ochranné opatrenia sa uplatňujú od 6. februára 2005 a počas obdobia ich uplatňovania podliehajú postupnej liberalizácii. Dňa 23 apríla 2005 Komisa nariadením Komisie (ES) č. 627/2005 (5) zrušila nariadenie Komisie (ES) č. 206/2005.

1.2.   Začatie konania

| (2) | Súbežne s prešetrovaním podala dňa 8. septembra 2004 skupina výrobcov lososa v EÚ (ďalej len „sťažovateľ“), zastupujúca väčšinový podiel výroby chovaného lososa v Spoločenstve, sťažnosť týkajúcu sa dovozov chovaného lososa s pôvodom v Nórsku. |
| --- | --- |

(2)

Súbežne s prešetrovaním podala dňa 8. septembra 2004 skupina výrobcov lososa v EÚ (ďalej len „sťažovateľ“), zastupujúca väčšinový podiel výroby chovaného lososa v Spoločenstve, sťažnosť týkajúcu sa dovozov chovaného lososa s pôvodom v Nórsku.

| (3) | Táto sťažnosť obsahovala dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorú spôsobil a ktorá sa považuje za dostatočnú na opodstatnené začatie konania. |
| --- | --- |

(3)

Táto sťažnosť obsahovala dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorú spôsobil a ktorá sa považuje za dostatočnú na opodstatnené začatie konania.

| (4) | Oznámením o začatí uverejneným 23. októbra 2004 sa začalo antidumpingové konanie (6). |
| --- | --- |

(4)

Oznámením o začatí uverejneným 23. októbra 2004 sa začalo antidumpingové konanie (6).

1.3.   Obdobie prešetrovania

| (5) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahuje na obdobie od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). V súvislosti s trendmi relevantnými pokiaľ ide o hodnotenie ujmy Komisia analyzovala údaje vzťahujúce sa na obdobie od 1. januára 2001 do 30. septembra 2004 (ďalej len „posudzované obdobie“). Obdobie použité pre zistenia o znížení cien, predaji pod cenu a odstránení ujmy je uvedené OP. |
| --- | --- |

(5)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahuje na obdobie od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). V súvislosti s trendmi relevantnými pokiaľ ide o hodnotenie ujmy Komisia analyzovala údaje vzťahujúce sa na obdobie od 1. januára 2001 do 30. septembra 2004 (ďalej len „posudzované obdobie“). Obdobie použité pre zistenia o znížení cien, predaji pod cenu a odstránení ujmy je uvedené OP.

1.4.   Príslušné strany konania

| (6) | Komisia úradne informovala sťažovateľa, nórskych výrobcov, obchodníkov, dovozcov, dodávateľov a používateľov, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich vyšetrovanie týka, a zástupcov Nórska o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť prezentovať svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(6)

Komisia úradne informovala sťažovateľa, nórskych výrobcov, obchodníkov, dovozcov, dodávateľov a používateľov, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich vyšetrovanie týka, a zástupcov Nórska o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť prezentovať svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (7) | Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Na tento účel Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že sa ich to týka a všetkým ostatným vývozcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. V tejto súvislosti s Komisiou spolupracovali a predložili svoje stanoviská tieto zainteresované strany: 102 nórskych vývozcov a obchodníkov; 24 výrobcov Spoločenstva; jedno združenie výrobcov Spoločenstva; 15 dovozcov, užívateľov a spracovateľov; štyri združenia užívateľov; jedno spotrebiteľské združenie a dvaja dodávatelia. Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia Spoločenstva:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Írsko. |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Na tento účel Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že sa ich to týka a všetkým ostatným vývozcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. V tejto súvislosti s Komisiou spolupracovali a predložili svoje stanoviská tieto zainteresované strany: 102 nórskych vývozcov a obchodníkov; 24 výrobcov Spoločenstva; jedno združenie výrobcov Spoločenstva; 15 dovozcov, užívateľov a spracovateľov; štyri združenia užívateľov; jedno spotrebiteľské združenie a dvaja dodávatelia. Overovania na mieste sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:

a)

Výrobcovia Spoločenstva:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Írsko.

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Spojené kráľovstvo.

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Škótsko, Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Škótsko, Spojené kráľovstvo.

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Spojené kráľovstvo.

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Spojené kráľovstvo.

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Spojené kráľovstvo.

| b) | Vývozcovia:







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Nórsko. |
| --- | --- | --- |

b)

Vývozcovia:

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Nórsko.

| — | Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Sales AS and Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Nórsko.

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Nórsko.

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Nórsko.

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Nórsko.

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Nórsko.

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Nórsko.

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Nórsko.

| — | Seafarm Invest AS, Postboks 34, N-8764 Lovund, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, Postboks 34, N-8764 Lovund, Nórsko.

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Nórsko. |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Nórsko.

| c) | Dovozcovia/spracovatelia/užívatelia:







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francúzsko. |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozcovia/spracovatelia/užívatelia:

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francúzsko.

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Nemecko. |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Nemecko.

| (8) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z určitých dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(8)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z určitých dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (9) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súvislosti so zjavne veľkým počtom vývozcov príslušného výrobku v Nórsku a veľkým počtom výrobcov výrobku v Spoločenstve sa v tomto prešetrovaní počíta s uplatnením metódy výberu vzoriek. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súvislosti so zjavne veľkým počtom vývozcov príslušného výrobku v Nórsku a veľkým počtom výrobcov výrobku v Spoločenstve sa v tomto prešetrovaní počíta s uplatnením metódy výberu vzoriek.

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (10) | Príslušným výrobkom je chovaný (iný ako voľne žijúci) losos, či už vo forme filé alebo v inej forme, čerstvý, chladený alebo mrazený. Definícia nezahrnuje iné podobné chované rybie produkty, ako je napríklad pstruh morský, biomasa (živý losos) ako aj voľne žijúci losos a ďalej spracovávané typy, ako je napríklad údený losos. |
| --- | --- |

(10)

Príslušným výrobkom je chovaný (iný ako voľne žijúci) losos, či už vo forme filé alebo v inej forme, čerstvý, chladený alebo mrazený. Definícia nezahrnuje iné podobné chované rybie produkty, ako je napríklad pstruh morský, biomasa (živý losos) ako aj voľne žijúci losos a ďalej spracovávané typy, ako je napríklad údený losos.

| (11) | Výrobok v súčasnosti spadá pod číselné znaky KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 zodpovedajúce rôznym úpravám výrobku (čerstvé alebo chladené ryby, čerstvé alebo chladené filé, mrazené ryby a mrazené filé). Na základe fyzických znakov, výrobného procesu a nahraditeľnosti výrobku z hľadiska spotrebiteľa sa zistilo, že všetky chované lososy predstavujú jeden výrobok. Rôzne formy úpravy slúžia rovnakému konečnému použitiu a môžu sa navzájom ľahko nahrádzať. Preto sa na účely konania považujú za jeden výrobok. |
| --- | --- |

(11)

Výrobok v súčasnosti spadá pod číselné znaky KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 zodpovedajúce rôznym úpravám výrobku (čerstvé alebo chladené ryby, čerstvé alebo chladené filé, mrazené ryby a mrazené filé). Na základe fyzických znakov, výrobného procesu a nahraditeľnosti výrobku z hľadiska spotrebiteľa sa zistilo, že všetky chované lososy predstavujú jeden výrobok. Rôzne formy úpravy slúžia rovnakému konečnému použitiu a môžu sa navzájom ľahko nahrádzať. Preto sa na účely konania považujú za jeden výrobok.

2.2.   Podobný výrobok

| (12) | Prešetrovanie ukázalo, že základné fyzické znaky chovaného lososa vyrábaného a predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva v Spoločenstve, chovaného lososa vyrábaného a predávaného na domácom nórskom trhu a chovaného lososa dovážaného do Spoločenstva z Nórska sú rovnaké a majú rovnaké použitie. |
| --- | --- |

(12)

Prešetrovanie ukázalo, že základné fyzické znaky chovaného lososa vyrábaného a predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva v Spoločenstve, chovaného lososa vyrábaného a predávaného na domácom nórskom trhu a chovaného lososa dovážaného do Spoločenstva z Nórska sú rovnaké a majú rovnaké použitie.

| (13) | V snahe stanoviť uvedené sa brali do úvahy najmä tieto zistenia:






  — | príslušný výrobok a výrobok Spoločenstva majú na colné účely rovnakú medzinárodnú klasifikáciu. Okrem toho, majú podobné fyzické vlastnosti, ako napríklad chuť, veľkosť, tvar a štruktúru; |
| --- | --- | --- |

(13)

V snahe stanoviť uvedené sa brali do úvahy najmä tieto zistenia:

—

príslušný výrobok a výrobok Spoločenstva majú na colné účely rovnakú medzinárodnú klasifikáciu. Okrem toho, majú podobné fyzické vlastnosti, ako napríklad chuť, veľkosť, tvar a štruktúru;

| — | príslušný výrobok a výrobok Spoločenstva sa predávali prostredníctvom podobných alebo rovnakých predajných kanálov, kupujúci mali k dispozícii ľahko dostupné informácie o cenách a príslušný výrobok a výrobok výrobcov Spoločenstva si konkurovali hlavne v cene; |
| --- | --- |

—

príslušný výrobok a výrobok Spoločenstva sa predávali prostredníctvom podobných alebo rovnakých predajných kanálov, kupujúci mali k dispozícii ľahko dostupné informácie o cenách a príslušný výrobok a výrobok výrobcov Spoločenstva si konkurovali hlavne v cene;

| — | príslušný výrobok aj výrobok Spoločenstva slúžia rovnakému alebo podobnému konečnému použitiu, preto boli alternatívnymi alebo náhradnými výrobkami a boli ľahko zameniteľné. |
| --- | --- |

—

príslušný výrobok aj výrobok Spoločenstva slúžia rovnakému alebo podobnému konečnému použitiu, preto boli alternatívnymi alebo náhradnými výrobkami a boli ľahko zameniteľné.

| (14) | Preto bol vyvodený predbežný záver, že príslušný výrobok a chovaný losos vyrábaný a predávaný na domácom trhu Nórska, ako aj chovaný losos vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Spoločenstva v Spoločenstve, majú rovnaké základné fyzické znaky a použitia, a preto sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Preto bol vyvodený predbežný záver, že príslušný výrobok a chovaný losos vyrábaný a predávaný na domácom trhu Nórska, ako aj chovaný losos vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Spoločenstva v Spoločenstve, majú rovnaké základné fyzické znaky a použitia, a preto sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   DUMPING

3.1.   Všeobecne

| (15) | I keď väčšina nórskych výrobcov chovaného lososa predávala príslušný výrobok do Spoločenstva prostredníctvom obchodníkov, hodnotenie dumpingu bolo možné uskutočniť na úrovni výrobcov. Po zmenách v štruktúre odvetvia chovu lososa v Nórsku sa skutočne zistilo, že väčšina nórskych výrobcov chovaného lososa uskutočňovala predaj príslušného výrobku buď priamo do EÚ alebo dokázala identifikovať predaj uskutočnený prostredníctvom nespriaznených obchodníkov a určený na trh EÚ. Preto bolo možné dohodnúť sa na normálnej hodnote aj na vývoznej cene na úrovni výrobcu. |
| --- | --- |

(15)

I keď väčšina nórskych výrobcov chovaného lososa predávala príslušný výrobok do Spoločenstva prostredníctvom obchodníkov, hodnotenie dumpingu bolo možné uskutočniť na úrovni výrobcov. Po zmenách v štruktúre odvetvia chovu lososa v Nórsku sa skutočne zistilo, že väčšina nórskych výrobcov chovaného lososa uskutočňovala predaj príslušného výrobku buď priamo do EÚ alebo dokázala identifikovať predaj uskutočnený prostredníctvom nespriaznených obchodníkov a určený na trh EÚ. Preto bolo možné dohodnúť sa na normálnej hodnote aj na vývoznej cene na úrovni výrobcu.

3.2.   Výber vzoriek

| (16) | V oddiele 5.1 písm. a) oznámenia o začatí konania bolo uvedené, že Komisia môže rozhodnúť o uplatnení výberu vzoriek v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Ako odpoveď na žiadosť podľa oddielu 5.1 písm. a) bod (i) oznámenia o začatí konania 102 spoločností poskytlo požadované informácie v stanovenej lehote. Z nich bolo 38 výrobcov chovaného lososa, ktorí tiež vyvážali príslušný výrobok do EÚ (ďalej len „vyvážajúci výrobcovia“). Predaj sa uskutočňoval buď priamo alebo prostredníctvom nespriaznených obchodníkov. |
| --- | --- |

(16)

V oddiele 5.1 písm. a) oznámenia o začatí konania bolo uvedené, že Komisia môže rozhodnúť o uplatnení výberu vzoriek v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Ako odpoveď na žiadosť podľa oddielu 5.1 písm. a) bod (i) oznámenia o začatí konania 102 spoločností poskytlo požadované informácie v stanovenej lehote. Z nich bolo 38 výrobcov chovaného lososa, ktorí tiež vyvážali príslušný výrobok do EÚ (ďalej len „vyvážajúci výrobcovia“). Predaj sa uskutočňoval buď priamo alebo prostredníctvom nespriaznených obchodníkov.

| (17) | Vzhľadom na veľký počet spoločností, ktorých sa vec týka, sa rozhodlo o využití ustanovení o výbere vzoriek a po konzultácii s nórskymi orgánmi bola na tento účel vybraná vzorka spoločností s najväčším objemom vývozu do ES. Boli tu určité problémy, ktoré sa nedali vyriešiť spoločne s nórskymi orgánmi, najmä problémy týkajúce sa nezahrnutia určitých vývozcov s relatívne nízkymi objemami vývozu príslušného výrobku do EÚ do vzorky. Požiadavky predložené nórskymi orgánmi by znamenali, že by sa nerešpektovala zásada pre výber vzorky, to znamená zahrnúť do vzorky čo najviac spoločností s čo najreprezentatívnejším objemom vývozu, ktoré by mohli byť dostatočne prešetrené v čase, ktorý bol k dispozícii. Preto tieto nároky nebolo možné akceptovať. Vzorka zahrnuje desať najväčších nórskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí predstavujú takmer 80 % objemu vývozu všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(17)

Vzhľadom na veľký počet spoločností, ktorých sa vec týka, sa rozhodlo o využití ustanovení o výbere vzoriek a po konzultácii s nórskymi orgánmi bola na tento účel vybraná vzorka spoločností s najväčším objemom vývozu do ES. Boli tu určité problémy, ktoré sa nedali vyriešiť spoločne s nórskymi orgánmi, najmä problémy týkajúce sa nezahrnutia určitých vývozcov s relatívne nízkymi objemami vývozu príslušného výrobku do EÚ do vzorky. Požiadavky predložené nórskymi orgánmi by znamenali, že by sa nerešpektovala zásada pre výber vzorky, to znamená zahrnúť do vzorky čo najviac spoločností s čo najreprezentatívnejším objemom vývozu, ktoré by mohli byť dostatočne prešetrené v čase, ktorý bol k dispozícii. Preto tieto nároky nebolo možné akceptovať. Vzorka zahrnuje desať najväčších nórskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí predstavujú takmer 80 % objemu vývozu všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Spoločenstva.

| (18) | Po overení nebolo možné v prípade dvoch spoločností zahrnutých do vzorky dospieť k záveru, na základe poskytnutých informácií, že predaj chovaného lososa nespriazneným stranám sa uskutočnil za nezávislé trhové ceny. Za týchto okolností sa dospelo k predbežnému záveru, že až do poskytnutia dostatočných informácií zo strany týchto spoločností by týmto spoločnostiam nemalo byť poskytnuté individuálne dumpingové rozpätie, ale malo by sa im prideliť rozpätie váženého priemeru tých spoločností, pre ktoré by mohlo byť stanovené individuálne rozpätie. Treba však poznamenať, že Komisia bude pokračovať v prešetrovaní tejto záležitosti v konečnej etape konania a môže sa rozhodnúť použiť skutočností, ktoré sú k dispozícii v súlade s článkom 18 základného nariadenia, ak by príslušné spoločnosti nesprístupnili potrebné informácie. |
| --- | --- |

(18)

Po overení nebolo možné v prípade dvoch spoločností zahrnutých do vzorky dospieť k záveru, na základe poskytnutých informácií, že predaj chovaného lososa nespriazneným stranám sa uskutočnil za nezávislé trhové ceny. Za týchto okolností sa dospelo k predbežnému záveru, že až do poskytnutia dostatočných informácií zo strany týchto spoločností by týmto spoločnostiam nemalo byť poskytnuté individuálne dumpingové rozpätie, ale malo by sa im prideliť rozpätie váženého priemeru tých spoločností, pre ktoré by mohlo byť stanovené individuálne rozpätie. Treba však poznamenať, že Komisia bude pokračovať v prešetrovaní tejto záležitosti v konečnej etape konania a môže sa rozhodnúť použiť skutočností, ktoré sú k dispozícii v súlade s článkom 18 základného nariadenia, ak by príslušné spoločnosti nesprístupnili potrebné informácie.

3.3.   Normálna hodnota

| (19) | Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv pre každého vyvážajúceho výrobcu zahrnutého do vzorky určila, či je jeho celkový predaj chovaného lososa na domácom trhu reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozným predajom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, sa predaj na domácom trhu považuje za reprezentatívny, pokiaľ celkový objem domáceho predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(19)

Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv pre každého vyvážajúceho výrobcu zahrnutého do vzorky určila, či je jeho celkový predaj chovaného lososa na domácom trhu reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozným predajom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, sa predaj na domácom trhu považuje za reprezentatívny, pokiaľ celkový objem domáceho predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja do Spoločenstva.

| (20) | V prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorých domáci predaj bol celkove reprezentatívny, Komisia následne určila typy chovaného lososa, ktoré sa predávali na domácom trhu a boli identické alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(20)

V prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorých domáci predaj bol celkove reprezentatívny, Komisia následne určila typy chovaného lososa, ktoré sa predávali na domácom trhu a boli identické alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.

| (21) | Pre každý z týchto typov sa určilo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto typu na domácom trhu počas obdobia predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného typu vyvážaného do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(21)

Pre každý z týchto typov sa určilo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem predaja tohto typu na domácom trhu počas obdobia predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného typu vyvážaného do Spoločenstva.

| (22) | Skúmalo sa tiež, či by domáci predaj každého typu príslušného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bolo možné považovať za predaj v rámci bežného obchodného styku v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, a to pomocou stanovenia podielu ziskového predaja príslušného typu nezávislým zákazníkom. |
| --- | --- |

(22)

Skúmalo sa tiež, či by domáci predaj každého typu príslušného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bolo možné považovať za predaj v rámci bežného obchodného styku v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, a to pomocou stanovenia podielu ziskového predaja príslušného typu nezávislým zákazníkom.

| (23) | V prípade, ak objem predaja daného typu chovaného lososa, predávaného za predajnú cenu netto rovnajúcu sa výrobným nákladom alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto typu a ak sa vážený priemer ceny tohto typu rovnal výrobným nákladom alebo bol vyšší, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov uskutočnených počas OP bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie. |
| --- | --- |

(23)

V prípade, ak objem predaja daného typu chovaného lososa, predávaného za predajnú cenu netto rovnajúcu sa výrobným nákladom alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto typu a ak sa vážený priemer ceny tohto typu rovnal výrobným nákladom alebo bol vyšší, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov uskutočnených počas OP bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie.

| (24) | V prípade, ak objem ziskových predajov daného typu chovaného lososa predstavoval 80 % alebo menej celkového objemu predaja tohto typu alebo ak bol vážený priemer ceny tohto typu nižší, ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer iba ziskových predajov tohto typu, za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 % alebo viac celkového objemu predaja tohto typu. |
| --- | --- |

(24)

V prípade, ak objem ziskových predajov daného typu chovaného lososa predstavoval 80 % alebo menej celkového objemu predaja tohto typu alebo ak bol vážený priemer ceny tohto typu nižší, ako jeho výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej ceny na domácom trhu, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer iba ziskových predajov tohto typu, za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 % alebo viac celkového objemu predaja tohto typu.

| (25) | Nakoniec, ak objem ziskových predajov ktoréhokoľvek typu chovaného lososa predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja tohto typu, predané množstvo tohto konkrétneho typu sa považovalo za nedostatočné na to, aby domáca cena poskytovala primeraný základ na stanovenie normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(25)

Nakoniec, ak objem ziskových predajov ktoréhokoľvek typu chovaného lososa predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja tohto typu, predané množstvo tohto konkrétneho typu sa považovalo za nedostatočné na to, aby domáca cena poskytovala primeraný základ na stanovenie normálnej hodnoty.

| (26) | Vždy, keď sa nemohli použiť domáce ceny konkrétneho typu predávaného vyvážajúcim výrobcom, použila sa vypočítaná normálna hodnota podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa normálna hodnota vypočítala tak, že k výrobným nákladom vyvážaných typov každého výrobcu, v prípade potreby upraveným, sa pripočítala primeraná čiastka odbytových, režijných a správnych nákladov (ďalej len „náklady a réžie“) a primerané ziskové rozpätie. V tejto súvislosti Komisia skúmala, či vynaložené náklady a réžie a dosiahnutý zisk každého príslušného vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje. |
| --- | --- |

(26)

Vždy, keď sa nemohli použiť domáce ceny konkrétneho typu predávaného vyvážajúcim výrobcom, použila sa vypočítaná normálna hodnota podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa normálna hodnota vypočítala tak, že k výrobným nákladom vyvážaných typov každého výrobcu, v prípade potreby upraveným, sa pripočítala primeraná čiastka odbytových, režijných a správnych nákladov (ďalej len „náklady a réžie“) a primerané ziskové rozpätie. V tejto súvislosti Komisia skúmala, či vynaložené náklady a réžie a dosiahnutý zisk každého príslušného vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje.

| (27) | Skutočné domáce ziskové rozpätie sa považovalo za spoľahlivé, ak bolo možné celkový objem domáceho predaja príslušnej spoločnosti považovať za reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozného predaja do Spoločenstva. V prípade spoločností s celkovým reprezentatívnym predajom sa ziskové rozpätie stanovilo na základe domáceho predaja tých typov, ktoré sa predávali v rámci bežného obchodného styku. Na tieto účely sa uplatňovala metodika stanovená v odôvodnení (22) až (25). |
| --- | --- |

(27)

Skutočné domáce ziskové rozpätie sa považovalo za spoľahlivé, ak bolo možné celkový objem domáceho predaja príslušnej spoločnosti považovať za reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozného predaja do Spoločenstva. V prípade spoločností s celkovým reprezentatívnym predajom sa ziskové rozpätie stanovilo na základe domáceho predaja tých typov, ktoré sa predávali v rámci bežného obchodného styku. Na tieto účely sa uplatňovala metodika stanovená v odôvodnení (22) až (25).

| (28) | V prípade, že tieto kritériá neboli splnené, Komisia ďalej zvažovala, či by bolo možné použiť vážený priemer ziskového rozpätia iných spoločností s reprezentatívnym predajom v bežnom obchodnom styku v Nórsku alebo, či by sa mohli použiť skutočné čiastky uplatniteľné na výrobu a predaj tej istej všeobecnej kategórie výrobkov príslušnej spoločnosti na domácom trhu v bežnom obchodnom styku. Nakoniec, ak ani jeden z týchto prístupov nebol možný, domáce ziskové rozpätie sa stanovilo v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(28)

V prípade, že tieto kritériá neboli splnené, Komisia ďalej zvažovala, či by bolo možné použiť vážený priemer ziskového rozpätia iných spoločností s reprezentatívnym predajom v bežnom obchodnom styku v Nórsku alebo, či by sa mohli použiť skutočné čiastky uplatniteľné na výrobu a predaj tej istej všeobecnej kategórie výrobkov príslušnej spoločnosti na domácom trhu v bežnom obchodnom styku. Nakoniec, ak ani jeden z týchto prístupov nebol možný, domáce ziskové rozpätie sa stanovilo v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia.

| (29) | Päť spoločností malo celkový reprezentatívny predaj, ale zistilo sa, že iba v prípade jednej spoločnosti boli určité typy príslušného výrobku, ktoré sa tiež vyvážali, predmetom predaja na domácom trhu v bežnom obchodnom styku. Pokiaľ ide o zostávajúce typy chovaného lososa vyvážané týmito spoločnosťami, normálna hodnota sa musela vypočítať podľa metodiky vysvetlenej v odôvodnení (26). Zistilo sa, že tri spoločnosti nemajú celkový reprezentatívny domáci predaj chovaného lososa. Preto sa normálna hodnota všetkých typov príslušného výrobku vyrábaných týmito spoločnosťami musela vypočítať podľa metodiky vysvetlenej v odôvodnení (26). |
| --- | --- |

(29)

Päť spoločností malo celkový reprezentatívny predaj, ale zistilo sa, že iba v prípade jednej spoločnosti boli určité typy príslušného výrobku, ktoré sa tiež vyvážali, predmetom predaja na domácom trhu v bežnom obchodnom styku. Pokiaľ ide o zostávajúce typy chovaného lososa vyvážané týmito spoločnosťami, normálna hodnota sa musela vypočítať podľa metodiky vysvetlenej v odôvodnení (26). Zistilo sa, že tri spoločnosti nemajú celkový reprezentatívny domáci predaj chovaného lososa. Preto sa normálna hodnota všetkých typov príslušného výrobku vyrábaných týmito spoločnosťami musela vypočítať podľa metodiky vysvetlenej v odôvodnení (26).

| (30) | Ako sa uvádza v odôvodnení (28), pokiaľ ide o domáce ziskové rozpätie, zistilo sa, že iba jeden vyvážajúci vývozca mal domáci predaj chovaného lososa v bežnom obchodnom styku. Nakoľko sa to nepovažovalo za dostatočne reprezentatívne, predbežne sa použil domáci zisk 8 % z obratu v súlade s prístupom vysvetleným v odôvodnení (28). Také ziskové rozpätie sa považovalo za minimálnu úroveň, ktorú by mohlo dosiahnuť životaschopné odvetvie. Okrem toho, treba poznamenať, že použitý domáci zisk bol v tom istom poradí ako zisk, ktorý dosiahla spoločnosť, ktorá mala domáci predaj v bežnom obchodnom styku. Toto ziskové rozpätie sa tiež javí ako absolútne minimum vzhľadom na významné investície, pokiaľ ide o čas a zdroje potrebné na chov lososa, ktorý má trojročný výrobný cyklus od mladých po lovné ryby. Komisia bude naďalej posudzovať otázku domáceho zisku, s ohľadom na túto investičnú záťaž, spolu s úrovňou súčasných úrokových mier v Nórsku a v konečnej etape môže svoje rozhodnutie prehodnotiť. |
| --- | --- |

(30)

Ako sa uvádza v odôvodnení (28), pokiaľ ide o domáce ziskové rozpätie, zistilo sa, že iba jeden vyvážajúci vývozca mal domáci predaj chovaného lososa v bežnom obchodnom styku. Nakoľko sa to nepovažovalo za dostatočne reprezentatívne, predbežne sa použil domáci zisk 8 % z obratu v súlade s prístupom vysvetleným v odôvodnení (28). Také ziskové rozpätie sa považovalo za minimálnu úroveň, ktorú by mohlo dosiahnuť životaschopné odvetvie. Okrem toho, treba poznamenať, že použitý domáci zisk bol v tom istom poradí ako zisk, ktorý dosiahla spoločnosť, ktorá mala domáci predaj v bežnom obchodnom styku. Toto ziskové rozpätie sa tiež javí ako absolútne minimum vzhľadom na významné investície, pokiaľ ide o čas a zdroje potrebné na chov lososa, ktorý má trojročný výrobný cyklus od mladých po lovné ryby. Komisia bude naďalej posudzovať otázku domáceho zisku, s ohľadom na túto investičnú záťaž, spolu s úrovňou súčasných úrokových mier v Nórsku a v konečnej etape môže svoje rozhodnutie prehodnotiť.

| (31) | Pokiaľ ide o stanovenie primeranej čiastky nákladov a réžie, Komisia usúdila, že v tejto etape by sa prechodne mohli využívať informácie špecifické pre spoločnosť, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia. Treba však poznamenať, že je ešte vždy potrebné objasniť a ďalej overovať celý rad otázok, od ktorých závisí vhodnosť tohto prístupu. Komisia bude pokračovať v skúmaní tejto otázky a môže sa rozhodnúť, že v konečnej etape svoj prístup prehodnotí. |
| --- | --- |

(31)

Pokiaľ ide o stanovenie primeranej čiastky nákladov a réžie, Komisia usúdila, že v tejto etape by sa prechodne mohli využívať informácie špecifické pre spoločnosť, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia. Treba však poznamenať, že je ešte vždy potrebné objasniť a ďalej overovať celý rad otázok, od ktorých závisí vhodnosť tohto prístupu. Komisia bude pokračovať v skúmaní tejto otázky a môže sa rozhodnúť, že v konečnej etape svoj prístup prehodnotí.

3.4.   Vývozná cena

| (32) | Vo všetkých prípadoch, kedy bol príslušný výrobok vyvážaný do Spoločenstva prostredníctvom predaja nezávislým zákazníkom, sa vývozná cena určovala v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných. |
| --- | --- |

(32)

Vo všetkých prípadoch, kedy bol príslušný výrobok vyvážaný do Spoločenstva prostredníctvom predaja nezávislým zákazníkom, sa vývozná cena určovala v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných.

| (33) | Ak sa predaj uskutočnil prostredníctvom spriazneného dovozcu v Spoločenstve, vývozná cena sa vypočítala na základe ceny opätovného predaja vývozcu nezávislým zákazníkom. Všetky náklady vynaložené medzi dovozom a ďalším predajom zo strany spriaznenej spoločnosti, vrátane nákladov a réžií a primeraného ziskového rozpätia 5 % z obratu, boli upravené v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(33)

Ak sa predaj uskutočnil prostredníctvom spriazneného dovozcu v Spoločenstve, vývozná cena sa vypočítala na základe ceny opätovného predaja vývozcu nezávislým zákazníkom. Všetky náklady vynaložené medzi dovozom a ďalším predajom zo strany spriaznenej spoločnosti, vrátane nákladov a réžií a primeraného ziskového rozpätia 5 % z obratu, boli upravené v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia.

| (34) | Ak sa vývoz uskutočnil prostredníctvom spriazneného obchodníka v Nórsku, vývozná cena sa stanovila na základe ceny opätovného predaja, ktorú zaplatil prvý nezávislý kupujúci v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(34)

Ak sa vývoz uskutočnil prostredníctvom spriazneného obchodníka v Nórsku, vývozná cena sa stanovila na základe ceny opätovného predaja, ktorú zaplatil prvý nezávislý kupujúci v Spoločenstve.

3.5.   Porovnanie

| (35) | Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe ex-works (zo závodu). S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Príslušné úpravy týkajúce sa dopravy a poistenia, úveru, provízií, bankových poplatkov, balenia, ciel a zliav boli schválené vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú odôvodnené, presné a podložené overenými dokladmi. Úpravy sa uskutočnili aj v prípadoch, ak sa vývoz realizoval prostredníctvom spriaznenej spoločnosti so sídlom v Nórsku podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(35)

Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe ex-works (zo závodu). S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Príslušné úpravy týkajúce sa dopravy a poistenia, úveru, provízií, bankových poplatkov, balenia, ciel a zliav boli schválené vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú odôvodnené, presné a podložené overenými dokladmi. Úpravy sa uskutočnili aj v prípadoch, ak sa vývoz realizoval prostredníctvom spriaznenej spoločnosti so sídlom v Nórsku podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.

3.6.   Dumpingové rozpätie

3.6.1.   Spoločnosti zahrnuté do vzorky

| (36) | V prípade ôsmich vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zahrnutí do vzorky, bolo možné vypočítať individuálne dumpingové rozpätie. Pokiaľ ide o tieto spoločnosti, porovnával sa vážený priemer normálnej hodnoty každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho typu príslušného výrobku, ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia. Ak boli vyvážajúci vývozcovia spriaznení, predbežné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranicu Spoločenstva sa vypočítalo ako vážený priemer dumpingových rozpätí spriaznených spoločností v súlade s politikou Spoločenstva vo vzťahu k spriazneným vyvážajúcim výrobcom. Také okolnosti nastali v súvislosti s dvomi spoločnosťami v tomto prešetrovaní. |
| --- | --- |

(36)

V prípade ôsmich vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zahrnutí do vzorky, bolo možné vypočítať individuálne dumpingové rozpätie. Pokiaľ ide o tieto spoločnosti, porovnával sa vážený priemer normálnej hodnoty každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho typu príslušného výrobku, ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia. Ak boli vyvážajúci vývozcovia spriaznení, predbežné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hranicu Spoločenstva sa vypočítalo ako vážený priemer dumpingových rozpätí spriaznených spoločností v súlade s politikou Spoločenstva vo vzťahu k spriazneným vyvážajúcim výrobcom. Také okolnosti nastali v súvislosti s dvomi spoločnosťami v tomto prešetrovaní.

| (37) | Zostávajúcim dvom vyvážajúcim výrobcom, u ktorých nebolo možné stanoviť individuálny výpočet dumpingu, ako je vysvetlené v odôvodnení (18), bolo tiež pridelené predbežné dumpingové rozpätie na úrovni váženého priemeru individuálnych dumpingových rozpätí predbežne stanovených pre účastníkov vzorky. |
| --- | --- |

(37)

Zostávajúcim dvom vyvážajúcim výrobcom, u ktorých nebolo možné stanoviť individuálny výpočet dumpingu, ako je vysvetlené v odôvodnení (18), bolo tiež pridelené predbežné dumpingové rozpätie na úrovni váženého priemeru individuálnych dumpingových rozpätí predbežne stanovených pre účastníkov vzorky.

3.6.2.   Spoločnosti, ktoré neboli súčasťou vzorky

| (38) | Spoločnostiam, ktoré spolupracovali, ale neboli vybrané do vzorky a ktoré nie sú spriaznené so žiadnou so spoločností zaradených do vzorky, bolo pripísané predbežné dumpingové rozpätie na úrovni váženého priemeru individuálnych dumpingových rozpätí predbežne stanovených pre účastníkov vzorky, t. j. 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Spoločnostiam, ktoré spolupracovali, ale neboli vybrané do vzorky a ktoré nie sú spriaznené so žiadnou so spoločností zaradených do vzorky, bolo pripísané predbežné dumpingové rozpätie na úrovni váženého priemeru individuálnych dumpingových rozpätí predbežne stanovených pre účastníkov vzorky, t. j. 25,1 %.

| (39) | Spoločnostiam, ktoré spolupracovali, avšak neboli vybrané do vzorky a ktoré sú spriaznené s niektorou zo spoločností zaradených do vzorky, bolo predbežne pridelené predbežné dumpingové rozpätie na tej istej úrovni, ako rozpätie pridelené spoločnosti vybranej do vzorky, s ktorou sú spriaznené. |
| --- | --- |

(39)

Spoločnostiam, ktoré spolupracovali, avšak neboli vybrané do vzorky a ktoré sú spriaznené s niektorou zo spoločností zaradených do vzorky, bolo predbežne pridelené predbežné dumpingové rozpätie na tej istej úrovni, ako rozpätie pridelené spoločnosti vybranej do vzorky, s ktorou sú spriaznené.

3.6.3.   Nespolupracujúce spoločnosti

| (40) | S cieľom vypočítať zvyškové dumpingové rozpätie, to znamená dumpingové rozpätie v prípade vývozcov v Nórsku, ktorí nespolupracujú alebo sa neprihlásili, Komisia najprv stanovila úroveň spolupráce. Porovnávali sa celkové dovozy príslušného výrobku s pôvodom v Nórsku vypočítané na základe údajov Eurostatu a skutočných údajov dodaných vyvážajúcimi výrobcami v Nórsku, ktorí prejavili ochotu byť zaradení do vzorky. Na základe toho sa stanovilo, že úroveň spolupráce bola vysoká, to znamená takmer 80 % celkových nórskych vývozov chovaného lososa do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(40)

S cieľom vypočítať zvyškové dumpingové rozpätie, to znamená dumpingové rozpätie v prípade vývozcov v Nórsku, ktorí nespolupracujú alebo sa neprihlásili, Komisia najprv stanovila úroveň spolupráce. Porovnávali sa celkové dovozy príslušného výrobku s pôvodom v Nórsku vypočítané na základe údajov Eurostatu a skutočných údajov dodaných vyvážajúcimi výrobcami v Nórsku, ktorí prejavili ochotu byť zaradení do vzorky. Na základe toho sa stanovilo, že úroveň spolupráce bola vysoká, to znamená takmer 80 % celkových nórskych vývozov chovaného lososa do Spoločenstva.

| (41) | Z dostupných informácií bol vyvodený záver, že tieto spoločnosti nepredávali pod cenu na nižšej úrovni ako ktorákoľvek zo spoločností zaradených do vzorky. Zvyškové dumpingové rozpätie bolo v dôsledku toho stanovené na úrovni najvyššieho individuálneho dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúcu spoločnosť. Na základe toho bola zvyšková úroveň dumpingu predbežne stanovená na úrovni 44 % ceny CIF na hranici Spoločenstva. |
| --- | --- |

(41)

Z dostupných informácií bol vyvodený záver, že tieto spoločnosti nepredávali pod cenu na nižšej úrovni ako ktorákoľvek zo spoločností zaradených do vzorky. Zvyškové dumpingové rozpätie bolo v dôsledku toho stanovené na úrovni najvyššieho individuálneho dumpingového rozpätia stanoveného pre spolupracujúcu spoločnosť. Na základe toho bola zvyšková úroveň dumpingu predbežne stanovená na úrovni 44 % ceny CIF na hranici Spoločenstva.

3.6.4.   Dumpingové rozpätie

| (42) | Na základe toho predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú:






  Spoločnosť | Predbežné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Nórsko. | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Nórsko. | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Nórsko. | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Nórsko. | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Nórsko. | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Nórsko. | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Nórsko. | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Nórsko. | 22,9 % |
| Vážený priemer | 22,5 % |
| Zvyškové rozpätie | 37,7 % |

(42)

Na základe toho predbežné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú:

Spoločnosť

Predbežné dumpingové rozpätie

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Nórsko.

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Nórsko.

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Nórsko.

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Nórsko.

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Nórsko.

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Nórsko.

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Nórsko.

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Nórsko.

22,9 %

Vážený priemer

22,5 %

Zvyškové rozpätie

37,7 %

4.   UJMA

4.1.   Definícia výroby Spoločenstva a výrobného odvetvia Spoločenstva

| (43) | Počas obdobia prešetrovania chovaného lososa vyrábali v Spoločenstve:






  — | vývozcovia Spoločenstva, ktorí neboli spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami a ktorí podali sťažnosť alebo sťažnosť výslovne podporili; |
| --- | --- | --- |

(43)

Počas obdobia prešetrovania chovaného lososa vyrábali v Spoločenstve:

—

vývozcovia Spoločenstva, ktorí neboli spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami a ktorí podali sťažnosť alebo sťažnosť výslovne podporili;

| — | vývozcovia Spoločenstva, ktorí neboli spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami a ktorí nezaujali stanovisko k sťažnosti (ďalej len „tí, ktorí sa nevyjadrili“); |
| --- | --- |

—

vývozcovia Spoločenstva, ktorí neboli spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami a ktorí nezaujali stanovisko k sťažnosti (ďalej len „tí, ktorí sa nevyjadrili“);

| — | niektorí ďalší výrobcovia, o ktorých sa zistilo, že sú spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami (ďalej len „spriaznení“). |
| --- | --- |

—

niektorí ďalší výrobcovia, o ktorých sa zistilo, že sú spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami (ďalej len „spriaznení“).

| (44) | Niekoľkí ďalší výrobcovia spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami sa prihlásili a požiadali o zahrnutie do definície výroby Spoločenstva. Tiež sa definovali ako výrobné odvetvie Spoločenstva. Ich nárok bol však zamietnutý na základe ustanovení článku 4 ods. 1 základného nariadenia. Posudzovalo sa hlavne to, že vzťah medzi týmito spriaznenými výrobcami a vývozcami alebo dovozcami dumpingového výrobku by bol taký, že by mohol spôsobiť, že sa príslušní výrobcovia budú správať odlišne ako nespriaznení výrobcovia. V dôsledku toho sa pri výpočte výroby Spoločenstva produkcia týchto ďalších výrobcov nebrala do úvahy. |
| --- | --- |

(44)

Niekoľkí ďalší výrobcovia spriaznení s nórskymi vývozcami alebo dovozcami sa prihlásili a požiadali o zahrnutie do definície výroby Spoločenstva. Tiež sa definovali ako výrobné odvetvie Spoločenstva. Ich nárok bol však zamietnutý na základe ustanovení článku 4 ods. 1 základného nariadenia. Posudzovalo sa hlavne to, že vzťah medzi týmito spriaznenými výrobcami a vývozcami alebo dovozcami dumpingového výrobku by bol taký, že by mohol spôsobiť, že sa príslušní výrobcovia budú správať odlišne ako nespriaznení výrobcovia. V dôsledku toho sa pri výpočte výroby Spoločenstva produkcia týchto ďalších výrobcov nebrala do úvahy.

| (45) | Prešetrovanie ukázalo, že sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva vyrobili počas obdobia prešetrovania približne 20 000 ton lososa. To predstavuje približne 90 % odhadovanej celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve, čo tvorí hlavný podiel vo výrobe Spoločenstva. Preto sú sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva považovaní za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(45)

Prešetrovanie ukázalo, že sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva vyrobili počas obdobia prešetrovania približne 20 000 ton lososa. To predstavuje približne 90 % odhadovanej celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve, čo tvorí hlavný podiel vo výrobe Spoločenstva. Preto sú sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva považovaní za výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

4.2.   Výber vzoriek na účely hodnotenia ujmy

| (46) | Vzhľadom na veľký počet výrobcov chovaného lososa v Spoločenstve sa v oznámení o začatí hodnotenia ujmy počítalo s uplatnením metódy výberu vzoriek. Výber vzorky výrobcov Spoločenstva vychádzal z najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné dostatočne prešetriť v čase, ktorý bol k dispozícii, v súlade s článkom 17 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(46)

Vzhľadom na veľký počet výrobcov chovaného lososa v Spoločenstve sa v oznámení o začatí hodnotenia ujmy počítalo s uplatnením metódy výberu vzoriek. Výber vzorky výrobcov Spoločenstva vychádzal z najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné dostatočne prešetriť v čase, ktorý bol k dispozícii, v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

| (47) | Šesť výrobcov Spoločenstva uvedených v odôvodnení (7) bolo na základe informácií, ktoré poskytli Komisii, na začiatku vybraných do vzorky a požiadaných o vyplnenie dotazníka. Vykonali sa overovania v priestoroch týchto spoločností. Prešetrovanie ukázalo, že spoločnosť Celtic Atlantic Salmon Ltd. nevyrábala chovaného lososa v celom posudzovanom období, a preto nemohla poskytnúť všetky údaje a informácie požadované v dotazníku. Celtic Atlantic Salmon Ltd bola založená ako spoločnosť v januári 2004 potom, ako kúpila určité aktíva od spoločnosti vyrábajúcej lososa, ktorá bola v nútenej správe a ako jediná mohla poskytnúť údaje v súvislosti s obdobím prešetrovania. V dôsledku toho boli ukazovatele ujmy, o ktorých sa ďalej hovorí, odôvodnením (63) počnúc, stanovené na základe overených informácií, ktoré poskytlo ďalších päť spoločností uvedených v odôvodnení (7). Údaje spoločnosti Celtic Atlantic Salmon Ltd sa však použili na účely výpočtu znížených cien a predaja pod cenu. |
| --- | --- |

(47)

Šesť výrobcov Spoločenstva uvedených v odôvodnení (7) bolo na základe informácií, ktoré poskytli Komisii, na začiatku vybraných do vzorky a požiadaných o vyplnenie dotazníka. Vykonali sa overovania v priestoroch týchto spoločností. Prešetrovanie ukázalo, že spoločnosť Celtic Atlantic Salmon Ltd. nevyrábala chovaného lososa v celom posudzovanom období, a preto nemohla poskytnúť všetky údaje a informácie požadované v dotazníku. Celtic Atlantic Salmon Ltd bola založená ako spoločnosť v januári 2004 potom, ako kúpila určité aktíva od spoločnosti vyrábajúcej lososa, ktorá bola v nútenej správe a ako jediná mohla poskytnúť údaje v súvislosti s obdobím prešetrovania. V dôsledku toho boli ukazovatele ujmy, o ktorých sa ďalej hovorí, odôvodnením (63) počnúc, stanovené na základe overených informácií, ktoré poskytlo ďalších päť spoločností uvedených v odôvodnení (7). Údaje spoločnosti Celtic Atlantic Salmon Ltd sa však použili na účely výpočtu znížených cien a predaja pod cenu.

| (48) | Súhrnná výroba piatich výrobcov Spoločenstva vybraných do vzorky, ktorí v plnom rozsahu spolupracovali na prešetrovaní, predstavovala počas obdobia prešetrovania približne 8 300 ton alebo približne 37 % odhadovanej celkovej výroby chovaného lososa v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(48)

Súhrnná výroba piatich výrobcov Spoločenstva vybraných do vzorky, ktorí v plnom rozsahu spolupracovali na prešetrovaní, predstavovala počas obdobia prešetrovania približne 8 300 ton alebo približne 37 % odhadovanej celkovej výroby chovaného lososa v Spoločenstve.

| (49) | Analýza ujmy je založená na a) ukazovateľoch výkonnosti, ako sú napríklad predajné ceny, zásoby, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažné toky, investície, schopnosť zvyšovať kapitál a mzdy, ktoré boli stanovené na základe informácií overených na úrovni vzorky a b) ďalších ukazovateľoch ujmy, ako je napríklad výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť dumpingového rozpätia, ktoré boli stanovené na základe údajov zhromaždených na úrovni výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku. |
| --- | --- |

(49)

Analýza ujmy je založená na a) ukazovateľoch výkonnosti, ako sú napríklad predajné ceny, zásoby, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažné toky, investície, schopnosť zvyšovať kapitál a mzdy, ktoré boli stanovené na základe informácií overených na úrovni vzorky a b) ďalších ukazovateľoch ujmy, ako je napríklad výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť dumpingového rozpätia, ktoré boli stanovené na základe údajov zhromaždených na úrovni výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku.

4.3.   Spotreba Spoločenstva

| (50) | Počas posudzovaného obdobia sa spotreba Spoločenstva vyvíjala takto:
  Tabuľka 1:
  Spotreba Spoločenstva | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonách | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Index | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Zdroj: Eurostat a údaje za Írsko, Spojené kráľovstvo a Francúzsko. Všetky údaje sa týkajú EÚ 25. |

(50)

Počas posudzovaného obdobia sa spotreba Spoločenstva vyvíjala takto:

Tabuľka 1:

Spotreba Spoločenstva

2001

2002

2003

OP

V tonách

527 970

550 943

611 101

607 904

Index

100

104

116

115

Zdroj: Eurostat a údaje za Írsko, Spojené kráľovstvo a Francúzsko. Všetky údaje sa týkajú EÚ 25.

| (51) | Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe údajov o celkovej výrobe všetkých výrobcov v Spoločenstve s pripočítaním dovozov zo všetkých tretích krajín a po odpočítaní vývozov Európskeho spoločenstva. Výroba všetkých výrobcov so sídlom v Spoločenstve bola stanovená na základe údajov, ktoré poskytli krajiny, v ktorých je výroba umiestnená, to znamená Írsko, Spojené kráľovstvo a Francúzsko. Dovezené a vyvezené množstvá boli odvodené z údajov Eurostatu. |
| --- | --- |

(51)

Spotreba Spoločenstva bola stanovená na základe údajov o celkovej výrobe všetkých výrobcov v Spoločenstve s pripočítaním dovozov zo všetkých tretích krajín a po odpočítaní vývozov Európskeho spoločenstva. Výroba všetkých výrobcov so sídlom v Spoločenstve bola stanovená na základe údajov, ktoré poskytli krajiny, v ktorých je výroba umiestnená, to znamená Írsko, Spojené kráľovstvo a Francúzsko. Dovezené a vyvezené množstvá boli odvodené z údajov Eurostatu.

| (52) | Treba poznamenať, že veľkovýroba chovaného lososa v Spoločenstve sa obmedzuje na Spojené kráľovstvo (Škótsko) a Írsko, i keď je známe. Urobili sa určité úpravy, s cieľom prepočítať čisté hmotnosti vykazované Eurostatom na zaokrúhlené hmotnosti alebo „ekvivalenty celých rýb“ (ďalej len „ECR“) (7), tak ako je to obvyklé pre porovnania, ktoré sa v odvetví majú robiť na základe ECR. Preto, pokiaľ nie je uvedené inak, údaje v prípade čerstvého, chladeného a mrazeného lososa, okrem filé, boli vydelené prepočítavacím koeficientom 0,90 a v prípade čerstvého, chladeného a mrazeného filé z lososa koeficientom 0,65, v závislosti od úpravy lososa, to znamená prepočítavacími koeficientmi, ktoré sú bežne akceptované v odvetví výroby lososa. |
| --- | --- |

(52)

Treba poznamenať, že veľkovýroba chovaného lososa v Spoločenstve sa obmedzuje na Spojené kráľovstvo (Škótsko) a Írsko, i keď je známe. Urobili sa určité úpravy, s cieľom prepočítať čisté hmotnosti vykazované Eurostatom na zaokrúhlené hmotnosti alebo „ekvivalenty celých rýb“ (ďalej len „ECR“) (7), tak ako je to obvyklé pre porovnania, ktoré sa v odvetví majú robiť na základe ECR. Preto, pokiaľ nie je uvedené inak, údaje v prípade čerstvého, chladeného a mrazeného lososa, okrem filé, boli vydelené prepočítavacím koeficientom 0,90 a v prípade čerstvého, chladeného a mrazeného filé z lososa koeficientom 0,65, v závislosti od úpravy lososa, to znamená prepočítavacími koeficientmi, ktoré sú bežne akceptované v odvetví výroby lososa.

| (53) | Tabuľka uvádza, že medzi rokmi 2001 a 2003 sa spotreba zvýšila o 16 %. V období prešetrovania sa spotreba udržala takmer na takej istej úrovni ako v roku 2003 s miernym poklesom o 0,5 %. Celkové zvýšenie spotreby za posudzované obdobie predstavovalo 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Tabuľka uvádza, že medzi rokmi 2001 a 2003 sa spotreba zvýšila o 16 %. V období prešetrovania sa spotreba udržala takmer na takej istej úrovni ako v roku 2003 s miernym poklesom o 0,5 %. Celkové zvýšenie spotreby za posudzované obdobie predstavovalo 15 %.

4.4.   Dovozy do Spoločenstva z príslušnej krajiny

4.4.1.   Objem príslušných dovozov

| (54) | Počas posudzovaného obdobia sa objem dovozov z Nórska odvodený z údajov Eurostatu pomocou metodiky opísanej v odôvodnení (51) vyvíjal takto:
  Tabuľka 2:
  Objem príslušných dovozov | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonách | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Index | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Zdroj: Eurostat |

(54)

Počas posudzovaného obdobia sa objem dovozov z Nórska odvodený z údajov Eurostatu pomocou metodiky opísanej v odôvodnení (51) vyvíjal takto:

Tabuľka 2:

Objem príslušných dovozov

2001

2002

2003

OP

V tonách

269 126

294 481

351 757

362 492

Index

100

109

131

135

Zdroj: Eurostat

| (55) | Tabuľka udáva, že objem dovozov chovaného lososa z Nórska sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 35 %. Zvýšenie medzi rokmi 2001 a 2003 predstavovalo 31 % a medzi rokom 2003 a OP sa zvýšilo o ďalšie 3 %. Inými slovami, zatiaľ čo sa spotreba počas posudzovaného obdobia zvýšila o takmer 80 000 ton, nórski vývozcovia boli schopní zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva o 93 000 ton, čo predstavuje viac, ako celkové zvýšenie spotreby. |
| --- | --- |

(55)

Tabuľka udáva, že objem dovozov chovaného lososa z Nórska sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 35 %. Zvýšenie medzi rokmi 2001 a 2003 predstavovalo 31 % a medzi rokom 2003 a OP sa zvýšilo o ďalšie 3 %. Inými slovami, zatiaľ čo sa spotreba počas posudzovaného obdobia zvýšila o takmer 80 000 ton, nórski vývozcovia boli schopní zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva o 93 000 ton, čo predstavuje viac, ako celkové zvýšenie spotreby.

4.4.2.   Podiel príslušných dovozov na trhu

| (56) | Podiel, ktorý mali na trhu vyvážajúci výrobcovia v Nórsku, sa vyvíjal takto:
  Tabuľka 3:
  Podiel dovozov z Nórska na trhu | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Index | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Zdroj: Eurostat, výroba a vývozy Spoločenstva vypočítané z údajov za Írsko, Spojené kráľovstvo, Francúzsko a Lotyšsko. |

(56)

Podiel, ktorý mali na trhu vyvážajúci výrobcovia v Nórsku, sa vyvíjal takto:

Tabuľka 3:

Podiel dovozov z Nórska na trhu

2001

2002

2003

OP

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Index

100

105

113

117

Zdroj: Eurostat, výroba a vývozy Spoločenstva vypočítané z údajov za Írsko, Spojené kráľovstvo, Francúzsko a Lotyšsko.

| (57) | Tak ako v prípade dovozov, nórsky podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia sústavne zvyšoval. Celkove sa podiel na trhu založený na objemoch dovozu zvýšil počas posudzovaného obdobia o 17 % alebo 8,6 percentuálneho bodu. Zvýšenie medzi rokom 2002 a OP predstavovalo 6,1 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(57)

Tak ako v prípade dovozov, nórsky podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia sústavne zvyšoval. Celkove sa podiel na trhu založený na objemoch dovozu zvýšil počas posudzovaného obdobia o 17 % alebo 8,6 percentuálneho bodu. Zvýšenie medzi rokom 2002 a OP predstavovalo 6,1 percentuálneho bodu.

4.4.3.   Priemerné ceny dumpingových dovozov

| (58) | Cenový vývoj dumpingových dovozov z Nórska predávaných na trhu Spoločenstva je uvedený v tabuľke 4.
  Tabuľka 4:
  Priemerná cena dumpingových dovozov z Nórska (eur/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Zdroj: Eurostat |

(58)

Cenový vývoj dumpingových dovozov z Nórska predávaných na trhu Spoločenstva je uvedený v tabuľke 4.

Tabuľka 4:

Priemerná cena dumpingových dovozov z Nórska (eur/kg)

2001

2002

2003

OP

3,13

3,04

2,64

2,64

Index

100

97

84

84

Zdroj: Eurostat

| (59) | Priemerná cena dumpingových dovozov klesla za posudzované obdobie o 16 %. Uvedená tabuľka tiež dokazuje jasnú zhodu v čase medzi poklesom ceny, ktorá prudko klesla v roku 2003 a vzostupom dovozov na trh Spoločenstva doloženým v odôvodnení (55). |
| --- | --- |

(59)

Priemerná cena dumpingových dovozov klesla za posudzované obdobie o 16 %. Uvedená tabuľka tiež dokazuje jasnú zhodu v čase medzi poklesom ceny, ktorá prudko klesla v roku 2003 a vzostupom dovozov na trh Spoločenstva doloženým v odôvodnení (55).

4.4.4.   Predaj pod cenu

| (60) | Na účely vypočítania úrovne predaja pod cenu počas OP sa porovnával vážený priemer predajných cien výrobcov Spoločenstva zaradených do vzorky s váženým priemerom vývozných cien vyvážajúcich výrobcov z Nórska zaradených do vzorky. Porovnávanie sa uskutočnilo na porovnateľných typoch chovaného lososa a na tej istej úrovni obchodu, teda pri predaji prvému nezávislému zákazníkovi. Porovnanie sa uskutočnilo po odpočítaní zrážok a zliav a boli stanovené dovozné ceny CIF na hranici Spoločenstva, očistené od ciel. |
| --- | --- |

(60)

Na účely vypočítania úrovne predaja pod cenu počas OP sa porovnával vážený priemer predajných cien výrobcov Spoločenstva zaradených do vzorky s váženým priemerom vývozných cien vyvážajúcich výrobcov z Nórska zaradených do vzorky. Porovnávanie sa uskutočnilo na porovnateľných typoch chovaného lososa a na tej istej úrovni obchodu, teda pri predaji prvému nezávislému zákazníkovi. Porovnanie sa uskutočnilo po odpočítaní zrážok a zliav a boli stanovené dovozné ceny CIF na hranici Spoločenstva, očistené od ciel.

| (61) | Ceny výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva zaradených do vzorky sa upravili na úroveň ex works (zo závodu) a na úrovniach obchodu, ktoré sa považovali za porovnateľné s úrovňami príslušných dovozov. V prípade tých výrobcov Spoločenstva, ktorí predávali svoje ryby pri bráne farmy bez poplatkov uhrádzaných spracovateľskému závodu, sa urobila úprava smerom nahor, ktorá odrážala náklady na spracovanie a balenie, čím sa ich ceny stali porovnateľnými s cenami ostatných výrobcov vo vzorke. Táto úprava bola urobená na základe nákladov, ktoré vynaložili ostatní výrobcovia vo vzorke na tieto činnosti alebo na základe skutočného poplatku zaplateného spracovateľskému zariadeniu. |
| --- | --- |

(61)

Ceny výrobcov výrobného odvetvia Spoločenstva zaradených do vzorky sa upravili na úroveň ex works (zo závodu) a na úrovniach obchodu, ktoré sa považovali za porovnateľné s úrovňami príslušných dovozov. V prípade tých výrobcov Spoločenstva, ktorí predávali svoje ryby pri bráne farmy bez poplatkov uhrádzaných spracovateľskému závodu, sa urobila úprava smerom nahor, ktorá odrážala náklady na spracovanie a balenie, čím sa ich ceny stali porovnateľnými s cenami ostatných výrobcov vo vzorke. Táto úprava bola urobená na základe nákladov, ktoré vynaložili ostatní výrobcovia vo vzorke na tieto činnosti alebo na základe skutočného poplatku zaplateného spracovateľskému zariadeniu.

| (62) | Výsledky porovnania na základe vážených priemerov ukázali, že počas OP sa príslušné výrobky pochádzajúce z Nórska predávali v Spoločenstve za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v priemere o približne 15 %. |
| --- | --- |

(62)

Výsledky porovnania na základe vážených priemerov ukázali, že počas OP sa príslušné výrobky pochádzajúce z Nórska predávali v Spoločenstve za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v priemere o približne 15 %.

4.5.   Situácia výrobného odvetvia Spoločenstva

| (63) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, skúmanie dopadu dumpingových dovozov na odvetvie Spoločenstva zahrnovalo hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a ukazovateľov, ktoré vplývali na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(63)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, skúmanie dopadu dumpingových dovozov na odvetvie Spoločenstva zahrnovalo hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a ukazovateľov, ktoré vplývali na stav výrobného odvetvia Spoločenstva počas posudzovaného obdobia.

4.5.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (64) | Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku sa vyvíjali takto:
  Tabuľka 5:
  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Index | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Index | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Využitie kapacity | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Index | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Zdroj: výrobné odvetvie Spoločenstva |

(64)

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku sa vyvíjali takto:

Tabuľka 5:

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

2001

2002

2003

OP

Výroba (v tonách)

18 118

20 621

19 387

20 536

Index

100

114

107

113

Výrobná kapacita (v tonách)

36 994

37 112

41 862

43 662

Index

100

100

113

118

Využitie kapacity

49 %

56 %

46 %

47 %

Index

100

113

95

96

Zdroj: výrobné odvetvie Spoločenstva

| (65) | Výroba výrobného odvetvia Spoločenstva sa medzi rokmi 2001 a 2002 najprv zvýšila o 14 %. Následne klesla o 6 %, ale v období prešetrovania sa opäť zvýšila o 5 %, aj keď zostala pod úrovňou roku 2002. Ako vyplýva z tabuľky 5, výroba sa celkove zvýšila počas posudzovaného obdobia o 13 %. |
| --- | --- |

(65)

Výroba výrobného odvetvia Spoločenstva sa medzi rokmi 2001 a 2002 najprv zvýšila o 14 %. Následne klesla o 6 %, ale v období prešetrovania sa opäť zvýšila o 5 %, aj keď zostala pod úrovňou roku 2002. Ako vyplýva z tabuľky 5, výroba sa celkove zvýšila počas posudzovaného obdobia o 13 %.

| (66) | Výrobná kapacita sa v posudzovanom období zvýšila o 18 %. Hlavné zvýšenie sa uskutočnilo v roku 2003 (+13 %). Treba poznamenať, že výroba chovaného lososa v Európskom spoločenstve je účinne obmedzená vládnymi licenciami stanovujúcimi maximálne množstvo živých rýb, ktoré sa môžu na danom mieste v danom čase chovať. Dané údaje o kapacite sú údaje o teoretickej kapacite a vychádzajú skôr z celkového povoleného množstva, ako z fyzickej kapacity sádok a iného výrobného materiálu používaného výrobným odvetvím Spoločenstva. Preto sa berie do úvahy, že tieto údaje o kapacite nemajú v analýze veľký význam. |
| --- | --- |

(66)

Výrobná kapacita sa v posudzovanom období zvýšila o 18 %. Hlavné zvýšenie sa uskutočnilo v roku 2003 (+13 %). Treba poznamenať, že výroba chovaného lososa v Európskom spoločenstve je účinne obmedzená vládnymi licenciami stanovujúcimi maximálne množstvo živých rýb, ktoré sa môžu na danom mieste v danom čase chovať. Dané údaje o kapacite sú údaje o teoretickej kapacite a vychádzajú skôr z celkového povoleného množstva, ako z fyzickej kapacity sádok a iného výrobného materiálu používaného výrobným odvetvím Spoločenstva. Preto sa berie do úvahy, že tieto údaje o kapacite nemajú v analýze veľký význam.

| (67) | Využitie kapacity sa medzi rokmi 2001 a 2002 najprv zvýšilo o 13 %, ale v roku 2003 kleslo o takmer 18 % a v posudzovanom období zostávalo viac alebo menej stabilné. |
| --- | --- |

(67)

Využitie kapacity sa medzi rokmi 2001 a 2002 najprv zvýšilo o 13 %, ale v roku 2003 kleslo o takmer 18 % a v posudzovanom období zostávalo viac alebo menej stabilné.

4.5.2.   Zásoby

| (68) | Treba poznamenať, že výrobné odvetvie Spoločenstva prakticky nemá zásoby chovaného lososa, pretože ryby sa okamžite po vylovení predávajú druhotným odvetviam. Preto sa hodnotenie zásob nejaví ako relevantný faktor v skúmaní hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(68)

Treba poznamenať, že výrobné odvetvie Spoločenstva prakticky nemá zásoby chovaného lososa, pretože ryby sa okamžite po vylovení predávajú druhotným odvetviam. Preto sa hodnotenie zásob nejaví ako relevantný faktor v skúmaní hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.

4.5.3.   Objem predaja, podiely na trhu, priemerné jednotkové ceny v ES a rast

| (69) | Údaje v tabuľke 6 predstavujú predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva.
  Tabuľka 6:
  Objem predaja, podiely na trhu, priemerné jednotkové predajné ceny v ES | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja (v tonách) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Podiel na trhu | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Index | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Priemerné jednotkové predajné ceny (eur/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Zdroj: Čo sa týka objemu predaja a podielu na trhu - výrobné odvetvie Spoločenstva. Čo sa týka priemerných jednotkových predajných cien - výrobné odvetvie Spoločenstva vo vzorke na úrovni „z farmy“. |

(69)

Údaje v tabuľke 6 predstavujú predaj výrobného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom na trhu Spoločenstva.

Tabuľka 6:

Objem predaja, podiely na trhu, priemerné jednotkové predajné ceny v ES

2001

2002

2003

OP

Objem predaja (v tonách)

17 556

18 684

18 997

19 925

Index

100

106

108

113

Podiel na trhu

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Index

100

102

93

99

Priemerné jednotkové predajné ceny (eur/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Index

100

99

86

94

Zdroj: Čo sa týka objemu predaja a podielu na trhu - výrobné odvetvie Spoločenstva. Čo sa týka priemerných jednotkových predajných cien - výrobné odvetvie Spoločenstva vo vzorke na úrovni „z farmy“.

| (70) | Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástol medzi rokom 2001 a obdobím prešetrovania o 13 %. Inými slovami, výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo zvýšiť svoj objem predaja o 2 300 ton. Na tento výkon sa treba tiež pozerať v súvislosti so zvýšením spotreby Spoločenstva, ktorá v tom istom období predstavovala 80 000 ton. |
| --- | --- |

(70)

Objem predaja výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástol medzi rokom 2001 a obdobím prešetrovania o 13 %. Inými slovami, výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo zvýšiť svoj objem predaja o 2 300 ton. Na tento výkon sa treba tiež pozerať v súvislosti so zvýšením spotreby Spoločenstva, ktorá v tom istom období predstavovala 80 000 ton.

| (71) | Podiely výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu počas posudzovaného obdobia celkove klesli (- 1 %). Najprv došlo k nárastu medzi rokmi 2001 a 2002, potom k prudkému poklesu v roku 2003 a k opätovnému zvýšeniu v období prešetrovania, pričom zostali mierne nižšie ako podiel na trhu v roku 2001. Vzhľadom na malý podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu treba poznamenať, že každá strata, dokonca aj malá, má veľký dopad na výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(71)

Podiely výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu počas posudzovaného obdobia celkove klesli (- 1 %). Najprv došlo k nárastu medzi rokmi 2001 a 2002, potom k prudkému poklesu v roku 2003 a k opätovnému zvýšeniu v období prešetrovania, pričom zostali mierne nižšie ako podiel na trhu v roku 2001. Vzhľadom na malý podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu treba poznamenať, že každá strata, dokonca aj malá, má veľký dopad na výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (72) | V období od roku 2001 do OP priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva klesli o 6 %. Hlavný pokles nastal medzi rokmi 2002 a 2003 (- 13 %), zatiaľ čo medzi rokom 2003 a OP sa ceny do určitej miery zotavili (+ 9 %). |
| --- | --- |

(72)

V období od roku 2001 do OP priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva klesli o 6 %. Hlavný pokles nastal medzi rokmi 2002 a 2003 (- 13 %), zatiaľ čo medzi rokom 2003 a OP sa ceny do určitej miery zotavili (+ 9 %).

| (73) | Spotreba Spoločenstva za posudzované obdobie narástla o 15 % a výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo objem predaja o 13 %. Napriek tomu sa počas toho istého obdobia predajné ceny Spoločenstva znížili (- 6 %) a znížil sa aj podiel na trhu (- 1 %). Dovozy z Nórska sa súčasne zvýšili o približne 35 % a prírastok trhového podielu dumpingových dovozov s nízkymi cenami predstavoval 8,6 percentuálneho bodu. Znamenalo to, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa nezúčastňovalo v plnej miere na raste trhu za posudzované obdobie. |
| --- | --- |

(73)

Spotreba Spoločenstva za posudzované obdobie narástla o 15 % a výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo objem predaja o 13 %. Napriek tomu sa počas toho istého obdobia predajné ceny Spoločenstva znížili (- 6 %) a znížil sa aj podiel na trhu (- 1 %). Dovozy z Nórska sa súčasne zvýšili o približne 35 % a prírastok trhového podielu dumpingových dovozov s nízkymi cenami predstavoval 8,6 percentuálneho bodu. Znamenalo to, že výrobné odvetvie Spoločenstva sa nezúčastňovalo v plnej miere na raste trhu za posudzované obdobie.

4.5.4.   Ziskovosť, návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky

| (74) | Ziskovosť predaja ES predstavuje zisk vytvorený z predaja chovaného lososa na trhu Spoločenstva. Návratnosť celkových aktív a peňažné toky by sa mohli hodnotiť iba na úrovni najužšej skupiny výrobkov, ktoré zahrnovali podobný výrobok podľa článku 3 ods. 8 základného nariadenia. V tomto kontexte treba poznamenať, že chovaný losos predstavoval viac ako 95 % hospodárskej aktivity výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky. |
| --- | --- |

(74)

Ziskovosť predaja ES predstavuje zisk vytvorený z predaja chovaného lososa na trhu Spoločenstva. Návratnosť celkových aktív a peňažné toky by sa mohli hodnotiť iba na úrovni najužšej skupiny výrobkov, ktoré zahrnovali podobný výrobok podľa článku 3 ods. 8 základného nariadenia. V tomto kontexte treba poznamenať, že chovaný losos predstavoval viac ako 95 % hospodárskej aktivity výrobného odvetvia Spoločenstva zaradeného do vzorky.

| (75) | Okrem toho, návratnosť vloženého kapitálu sa vypočítavala na základe návratnosti celkových aktív keďže spoločnosti, ktoré predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva, sa zaoberajú hlavne, ak nie výlučne, produkciou a predajom príslušného výrobku. Na účely tohto prešetrovania sa návratnosť ivestícií vyjadruje ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií.
  Tabuľka 7:
  Ziskovosť, návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť z predaja ES | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Návratnosť vloženého kapitálu | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Peňažné toky (000 eur) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva zaradené do vzorky |

(75)

Okrem toho, návratnosť vloženého kapitálu sa vypočítavala na základe návratnosti celkových aktív keďže spoločnosti, ktoré predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva, sa zaoberajú hlavne, ak nie výlučne, produkciou a predajom príslušného výrobku. Na účely tohto prešetrovania sa návratnosť ivestícií vyjadruje ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií.

Tabuľka 7:

Ziskovosť, návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky

2001

2002

2003

OP

Ziskovosť z predaja ES

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Návratnosť vloženého kapitálu

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Peňažné toky (000 eur)

3 331

– 11

951

698

Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva zaradené do vzorky

| (76) | Počas roku 2001 bola ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva 7,2 %. Medzi rokmi 2001 a 2002 sa ziskovosť zmenila na zápornú, pričom poklesla o 10,1 percentuálneho bodu. Od tohto momentu zostalo výrobné odvetvie Spoločenstva stratové. Treba poznamenať, že medzi rokmi 2002 a 2003 sa situácia dokonca ešte zhoršila a došlo k strate 6,2 % (alebo 3,3 percentuálneho bodu). Pretrvávajúci dopyt po lososovi počas OP umožnil, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mierne zvýšilo predajné ceny a znížilo svoju stratu, ktorá však zostala značná (- 4 %). Od začiatku do konca posudzovaného obdobia predstavoval pokles ziskovosti 11,2 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(76)

Počas roku 2001 bola ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva 7,2 %. Medzi rokmi 2001 a 2002 sa ziskovosť zmenila na zápornú, pričom poklesla o 10,1 percentuálneho bodu. Od tohto momentu zostalo výrobné odvetvie Spoločenstva stratové. Treba poznamenať, že medzi rokmi 2002 a 2003 sa situácia dokonca ešte zhoršila a došlo k strate 6,2 % (alebo 3,3 percentuálneho bodu). Pretrvávajúci dopyt po lososovi počas OP umožnil, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mierne zvýšilo predajné ceny a znížilo svoju stratu, ktorá však zostala značná (- 4 %). Od začiatku do konca posudzovaného obdobia predstavoval pokles ziskovosti 11,2 percentuálneho bodu.

| (77) | Počas posudzovaného obdobia sa návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky riadili podobným trendom ako ziskovosť. |
| --- | --- |

(77)

Počas posudzovaného obdobia sa návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky riadili podobným trendom ako ziskovosť.

4.5.5.   Investície a schopnosť zvyšovať kapitál

Tabuľka 8:
  Investície a schopnosť zvyšovať kapitál

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície (000 eur) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva zaradené do vzorky |

2001

2002

2003

OP

Investície (000 eur)

1 407

1 301

1 101

2 249

Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva zaradené do vzorky

| (78) | Investície Spoločenstva sa za posudzované obdobie zvýšili. Zvýšeniu v OP predchádzal najprv pokles v roku 2002 a 2003. Tieto investície sa do určitej miery dajú vysvetliť pretrvávajúcim dopytom, ktorý bol charakteristický pre posudzované obdobie. Zistilo sa tiež, že značná časť investícií sa použila na zachovanie existujúcich výrobných nástrojov alebo na nahradenie zariadení, ktorým sa končila životnosť. Okrem toho, výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo v posledných rokoch značné úsilie na zvýšenie svojej konkurencieschopnosti na tomto trhu. Urobili sa kroky na zlepšenie účinnosti a zníženie nákladov vzhľadom k narastajúcej hospodárskej súťaži, a to napríklad prostredníctvom uzatvárania spoločných dojednaní o nákupe krmiva alebo zúčastňovaním sa na spoločnom odbyte a predaji. Napokon, výrobné odvetvie Spoločenstva tiež prechádzalo procesom konsolidácie. Došlo k významným zmenám v štruktúre výrobného odvetvia chovu lososa v Spoločenstve, pričom sa prejavoval trend smerom k menším spoločnostiam. Celý rad malých výrobcov buď skončil s podnikaním alebo bol odpredaný iným výrobcom, ktorí investovali do týchto spoločností. |
| --- | --- |

(78)

Investície Spoločenstva sa za posudzované obdobie zvýšili. Zvýšeniu v OP predchádzal najprv pokles v roku 2002 a 2003. Tieto investície sa do určitej miery dajú vysvetliť pretrvávajúcim dopytom, ktorý bol charakteristický pre posudzované obdobie. Zistilo sa tiež, že značná časť investícií sa použila na zachovanie existujúcich výrobných nástrojov alebo na nahradenie zariadení, ktorým sa končila životnosť. Okrem toho, výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo v posledných rokoch značné úsilie na zvýšenie svojej konkurencieschopnosti na tomto trhu. Urobili sa kroky na zlepšenie účinnosti a zníženie nákladov vzhľadom k narastajúcej hospodárskej súťaži, a to napríklad prostredníctvom uzatvárania spoločných dojednaní o nákupe krmiva alebo zúčastňovaním sa na spoločnom odbyte a predaji. Napokon, výrobné odvetvie Spoločenstva tiež prechádzalo procesom konsolidácie. Došlo k významným zmenám v štruktúre výrobného odvetvia chovu lososa v Spoločenstve, pričom sa prejavoval trend smerom k menším spoločnostiam. Celý rad malých výrobcov buď skončil s podnikaním alebo bol odpredaný iným výrobcom, ktorí investovali do týchto spoločností.

| (79) | Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva začalo mať viac ťažkostí so zvyšovaním kapitálu. Na schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva zvyšovať kapitál by sa malo tiež nazerať v súvislosti s vývojom peňažných tokov výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorý bol počas OP negatívny. Je tiež zrejmé, že straty, ktoré sa nahromadili vo výrobnom odvetví Spoločenstva a úroveň predajných cien počas posudzovaného obdobia zohrali negatívnu úlohu pri hľadaní vonkajších zdrojov financovania. |
| --- | --- |

(79)

Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva začalo mať viac ťažkostí so zvyšovaním kapitálu. Na schopnosť výrobného odvetvia Spoločenstva zvyšovať kapitál by sa malo tiež nazerať v súvislosti s vývojom peňažných tokov výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorý bol počas OP negatívny. Je tiež zrejmé, že straty, ktoré sa nahromadili vo výrobnom odvetví Spoločenstva a úroveň predajných cien počas posudzovaného obdobia zohrali negatívnu úlohu pri hľadaní vonkajších zdrojov financovania.

4.5.6.   Zamestnanosť a produktivita

Tabuľka 9:
  Zamestnanosť a produktivita

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva |

2001

2002

2003

OP

Počet zamestnancov

254

272

269

265

Index

100

107

106

104

Produktivita (v tonách na zamestnanca)

71,3

75,8

72,1

77,5

Index

100

106

101

108

Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva

| (80) | Zamestnanosť výrobného odvetvia Spoločenstva (celková) sa medzi rokom 2001 a OP zvýšila o 4 %. K tomuto zvýšeniu však došlo medzi rokmi 2001 a 2002 (+ 7 %) a dá sa vysvetliť zvýšením výroby realizovanej počas posudzovaného obdobia. Ako vyplýva z tabuľky, zvýšenie zamestnanosti, ku ktorému došlo v roku 2002, nebolo možné udržať vzhľadom na situáciu na trhu a nasledoval po ňom pokles v roku 2003 a OP. |
| --- | --- |

(80)

Zamestnanosť výrobného odvetvia Spoločenstva (celková) sa medzi rokom 2001 a OP zvýšila o 4 %. K tomuto zvýšeniu však došlo medzi rokmi 2001 a 2002 (+ 7 %) a dá sa vysvetliť zvýšením výroby realizovanej počas posudzovaného obdobia. Ako vyplýva z tabuľky, zvýšenie zamestnanosti, ku ktorému došlo v roku 2002, nebolo možné udržať vzhľadom na situáciu na trhu a nasledoval po ňom pokles v roku 2003 a OP.

| (81) | I keď sa zamestnanosť mierne zvýšila, výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zvýšiť svoju produktivitu počas posudzovaného obdobia. Vzhľadom na úroveň výroby a úroveň zamestnaných pracovníkov sa produktivita počas posudzovaného obdobia zvýšila o 8 %. |
| --- | --- |

(81)

I keď sa zamestnanosť mierne zvýšila, výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné zvýšiť svoju produktivitu počas posudzovaného obdobia. Vzhľadom na úroveň výroby a úroveň zamestnaných pracovníkov sa produktivita počas posudzovaného obdobia zvýšila o 8 %.

4.5.7.   Mzdy

Tabuľka 10:
  Mzdy

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (000 eur) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Index | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva zahrnuté do vzorky |

2001

2002

2003

OP

Mzdy (000 eur)

4 620

4 223

4 015

3 765

Index

100

91

87

81

Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva zahrnuté do vzorky

| (82) | Počas posudzovaného obdobia sa mzdy museli znížiť o 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Počas posudzovaného obdobia sa mzdy museli znížiť o 19 %.

4.5.8.   Zotavenie sa z dumpingu v minulosti

| (83) | Treba poznamenať, že v období od septembra 1997 do mája 2003 významný podiel dovozov chovaného lososa s pôvodom v Nórsku podliehal cenovým zárukám v kontexte vtedajších antidumpingových a antisubvenčných opatrení. Zatiaľ čo výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v roku 2001 ziskové, v priebehu roku 2002 porušovanie týchto cenových záruk zo strany určitých nórskych vyvážajúcich výrobcov začalo oslabovať efektívnosť tohto nástroja a spôsobilo pokles cien. Súčasné prešetrovanie dokázalo, že ceny vyvážajúcich výrobcov v Nórsku klesli od roku 2001 o 16 %. K najväčším poklesom cien dochádzalo od roku 2002, kedy začalo častejšie dochádzať k porušovaniu vtedy platných záruk. Za týchto okolností sa usúdilo, že zotavenie sa z dumpingu v minulosti nebolo možné. |
| --- | --- |

(83)

Treba poznamenať, že v období od septembra 1997 do mája 2003 významný podiel dovozov chovaného lososa s pôvodom v Nórsku podliehal cenovým zárukám v kontexte vtedajších antidumpingových a antisubvenčných opatrení. Zatiaľ čo výrobné odvetvie Spoločenstva bolo v roku 2001 ziskové, v priebehu roku 2002 porušovanie týchto cenových záruk zo strany určitých nórskych vyvážajúcich výrobcov začalo oslabovať efektívnosť tohto nástroja a spôsobilo pokles cien. Súčasné prešetrovanie dokázalo, že ceny vyvážajúcich výrobcov v Nórsku klesli od roku 2001 o 16 %. K najväčším poklesom cien dochádzalo od roku 2002, kedy začalo častejšie dochádzať k porušovaniu vtedy platných záruk. Za týchto okolností sa usúdilo, že zotavenie sa z dumpingu v minulosti nebolo možné.

4.5.9.   Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia

| (84) | Vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, ktorý je tiež významný, nie je možné považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny príslušných dovozov. |
| --- | --- |

(84)

Vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, ktorý je tiež významný, nie je možné považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny príslušných dovozov.

4.6.   Záver o ujme

| (85) | Prešetrovanie ukázalo že medzi rokom 2001 a obdobím prešetrovania, najmä medzi rokmi 2002 a 2003, sa dovoz príslušného výrobku na trh Spoločenstva uskutočňoval v zvýšených množstvách a zvýšených objemoch (+ 35 %). Počas toho istého obdobia priemerné ceny dumpingových dovozov klesli o 16 %, pričom k prudkému poklesu došlo medzi rokmi 2002 a 2003 a odvtedy zostali na veľmi nízkej úrovni. Zistilo sa, že počas posudzovaného obdobia sa podiel Nórska na trhu zvýšil o 17 % alebo o 8,6 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(85)

Prešetrovanie ukázalo že medzi rokom 2001 a obdobím prešetrovania, najmä medzi rokmi 2002 a 2003, sa dovoz príslušného výrobku na trh Spoločenstva uskutočňoval v zvýšených množstvách a zvýšených objemoch (+ 35 %). Počas toho istého obdobia priemerné ceny dumpingových dovozov klesli o 16 %, pričom k prudkému poklesu došlo medzi rokmi 2002 a 2003 a odvtedy zostali na veľmi nízkej úrovni. Zistilo sa, že počas posudzovaného obdobia sa podiel Nórska na trhu zvýšil o 17 % alebo o 8,6 percentuálneho bodu.

| (86) | Čo sa týka situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, skúmanie uvedených ukazovateľov dokazuje, že medzi rokom 2001 a OP sa táto postupne zhoršovala. Zatiaľ čo niektoré faktory preukázali pozitívny trend počas posudzovaného obdobia (výroba, výrobná kapacita, objemy predaja), väčšina ukazovateľov sa vyvíjala negatívne (predajné ceny, podiel na trhu, ziskovosť, peňažné toky, návratnosť vloženého kapitálu, mzdy). |
| --- | --- |

(86)

Čo sa týka situácie výrobného odvetvia Spoločenstva, skúmanie uvedených ukazovateľov dokazuje, že medzi rokom 2001 a OP sa táto postupne zhoršovala. Zatiaľ čo niektoré faktory preukázali pozitívny trend počas posudzovaného obdobia (výroba, výrobná kapacita, objemy predaja), väčšina ukazovateľov sa vyvíjala negatívne (predajné ceny, podiel na trhu, ziskovosť, peňažné toky, návratnosť vloženého kapitálu, mzdy).

| (87) | Čo sa týka pozitívneho vývoja objemov výroby a predaja, zistilo sa, že jedine tieto zvýšenia umožnili výrobnému odvetviu Spoločenstva opätovne získať stratené podiely na trhu počas OP a udržať si znovunadobudnutý podiel na trhu. Relevantnosť výrobnej kapacity sa považovala za obmedzenú, pretože údaje o kapacite sú teoretické a vychádzajú skôr z celkového povoleného množstva ako z fyzickej kapacity sádok. V dôsledku toho sa využitie kapacity v tomto období znížilo zo 49 % na 47 %, zatiaľ čo produktivita vzrástla hlavne vďaka väčšiemu využívaniu automatizácie (+8 %). Počas posudzovaného obdobia bol pre trh Spoločenstva charakteristický pretrvávajúci dopyt, nakoľko spotreba sa zvýšila o 15 % alebo o 80 000 ton. I keď výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo zvýšiť svoju výrobu aj objem predaja o 13 %, podarilo sa mu len ako tak udržať si podiel na trhu. V tom istom čase nórski vývozcovia dokázali zvýšiť svoj predaj o 93 000 ton a získať značný podiel na trhu. |
| --- | --- |

(87)

Čo sa týka pozitívneho vývoja objemov výroby a predaja, zistilo sa, že jedine tieto zvýšenia umožnili výrobnému odvetviu Spoločenstva opätovne získať stratené podiely na trhu počas OP a udržať si znovunadobudnutý podiel na trhu. Relevantnosť výrobnej kapacity sa považovala za obmedzenú, pretože údaje o kapacite sú teoretické a vychádzajú skôr z celkového povoleného množstva ako z fyzickej kapacity sádok. V dôsledku toho sa využitie kapacity v tomto období znížilo zo 49 % na 47 %, zatiaľ čo produktivita vzrástla hlavne vďaka väčšiemu využívaniu automatizácie (+8 %). Počas posudzovaného obdobia bol pre trh Spoločenstva charakteristický pretrvávajúci dopyt, nakoľko spotreba sa zvýšila o 15 % alebo o 80 000 ton. I keď výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo zvýšiť svoju výrobu aj objem predaja o 13 %, podarilo sa mu len ako tak udržať si podiel na trhu. V tom istom čase nórski vývozcovia dokázali zvýšiť svoj predaj o 93 000 ton a získať značný podiel na trhu.

| (88) | Navyše, k zvýšeniu objemu predaja zo strany výrobného odvetvia Spoločenstva došlo na úkor klesajúcich cien. Viedlo to k poklesu ziskovosti z pozitívnej do negatívnej, stratovej situácie (zo 7,2 % v 2001 k stratám vo výške - 2,9 % v roku 2002, - 6,2 % v roku 2003 a – 4,0 % v OP). Pokiaľ ide o návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky, zaznamenal sa podobný trend ako pri ziskovosti. Počas posudzovaného obdobia utrpeli aj mzdy (- 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Navyše, k zvýšeniu objemu predaja zo strany výrobného odvetvia Spoločenstva došlo na úkor klesajúcich cien. Viedlo to k poklesu ziskovosti z pozitívnej do negatívnej, stratovej situácie (zo 7,2 % v 2001 k stratám vo výške - 2,9 % v roku 2002, - 6,2 % v roku 2003 a – 4,0 % v OP). Pokiaľ ide o návratnosť vloženého kapitálu a peňažné toky, zaznamenal sa podobný trend ako pri ziskovosti. Počas posudzovaného obdobia utrpeli aj mzdy (- 19 %).

| (89) | Vzhľadom na všetky tieto faktory sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(89)

Vzhľadom na všetky tieto faktory sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.

5.   PRÍČINY

5.1.   Predbežné poznámky

| (90) | S cieľom dospieť k predbežnému záveru, či je príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, Komisia najprv preskúmala dopad dumpingových dovozov z príslušnej krajiny na situáciu v tomto odvetví v súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(90)

S cieľom dospieť k predbežnému záveru, či je príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, Komisia najprv preskúmala dopad dumpingových dovozov z príslušnej krajiny na situáciu v tomto odvetví v súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia.

| (91) | Okrem toho, v súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia, Komisia tiež preskúmala iné faktory, ktoré by mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby akákoľvek ujma, ktorú zapríčinili tieto faktory, nebola nesprávne pripisovaná vplyvu dumpingových dovozov. Analyzovali sa tiež iné známe faktory, ako sú dumpingové dovozy, ktoré by súčasne mohli spôsobovať ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory nepripisovala vplyvu dumpingových dovozov. |
| --- | --- |

(91)

Okrem toho, v súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia, Komisia tiež preskúmala iné faktory, ktoré by mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby akákoľvek ujma, ktorú zapríčinili tieto faktory, nebola nesprávne pripisovaná vplyvu dumpingových dovozov. Analyzovali sa tiež iné známe faktory, ako sú dumpingové dovozy, ktoré by súčasne mohli spôsobovať ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory nepripisovala vplyvu dumpingových dovozov.

5.2.   Účinok dumpingových dovozov z príslušnej krajiny

| (92) | Súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva a dumpingovými dovozmi dokazuje najmä tento zhodný vývoj: od roku 2001 do konca OP sa objem dovozov nórskeho chovaného lososa do Spoločenstva zvýšil o 35 % a ich podiel na trhu narástol na 59,6 %, čo znamená prírastok 8,6 percentuálneho bodu na úkor výrobného odvetvia Spoločenstva. Nórske ceny klesli v posudzovanom období o 16 %. |
| --- | --- |

(92)

Súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva a dumpingovými dovozmi dokazuje najmä tento zhodný vývoj: od roku 2001 do konca OP sa objem dovozov nórskeho chovaného lososa do Spoločenstva zvýšil o 35 % a ich podiel na trhu narástol na 59,6 %, čo znamená prírastok 8,6 percentuálneho bodu na úkor výrobného odvetvia Spoločenstva. Nórske ceny klesli v posudzovanom období o 16 %.

| (93) | Tento vývoj nórskych dovozov sa zhodoval s veľkými finančnými stratami výrobcov Spoločenstva. Skutočne, vývoj dovozov z Nórska sa zhodoval s významným klesajúcim trendom hlavných ekonomických ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Spoločenstva od roku 2001 do konca OP. Medzi rokom 2002 a OP, keď ceny z Nórska klesli približne o 13 %, predajné ceny klesli o 5 % a strata podielu výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovala 3 %. V dôsledku toho výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo počas OP a v dvoch rokoch, ktoré predchádzali OP, straty. Nakoľko sa všeobecne akceptuje, že dovozy z Nórska, hlavne v dôsledku ich veľkých objemov, majú vedúce postavenie na trhu Spoločenstva s chovaným lososom a určujú ceny, táto situácia svedčí o tom, že výrobné odvetvie Spoločenstva podliehalo silnému cenovému tlaku sťaženému dumpingovými dovozmi na trh Spoločenstva. Účinok cenového tlaku ďalej dokazuje aj znižovanie cien uplatňované nórskymi dovážajúcimi výrobcami a ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré sa počas OP do značnej miery znížili. |
| --- | --- |

(93)

Tento vývoj nórskych dovozov sa zhodoval s veľkými finančnými stratami výrobcov Spoločenstva. Skutočne, vývoj dovozov z Nórska sa zhodoval s významným klesajúcim trendom hlavných ekonomických ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Spoločenstva od roku 2001 do konca OP. Medzi rokom 2002 a OP, keď ceny z Nórska klesli približne o 13 %, predajné ceny klesli o 5 % a strata podielu výrobného odvetvia Spoločenstva predstavovala 3 %. V dôsledku toho výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo počas OP a v dvoch rokoch, ktoré predchádzali OP, straty. Nakoľko sa všeobecne akceptuje, že dovozy z Nórska, hlavne v dôsledku ich veľkých objemov, majú vedúce postavenie na trhu Spoločenstva s chovaným lososom a určujú ceny, táto situácia svedčí o tom, že výrobné odvetvie Spoločenstva podliehalo silnému cenovému tlaku sťaženému dumpingovými dovozmi na trh Spoločenstva. Účinok cenového tlaku ďalej dokazuje aj znižovanie cien uplatňované nórskymi dovážajúcimi výrobcami a ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré sa počas OP do značnej miery znížili.

5.3.   Účinok ostatných faktorov

5.3.1.   Účinok dovozov s pôvodom v ostatných tretích krajinách

| (94) | Dovozy z tretích krajín, ktorých sa toto prešetrovanie netýka, vykazovali počas posudzovaného obdobia takýto vývoj:
  Tabuľka 11:
  Dovozy s pôvodom v ostatných tretích krajinách | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ostatné tretie krajiny okrem Nórska celkove (v tonách) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Index | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Podiel na trhu | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Priemerná cena (euro/kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| USA (v tonách) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Index | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Podiel na trhu | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Priemerná cena (euro/kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanada (v tonách) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Index | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Podiel na trhu | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Priemerná cena (euro/kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Čile (v tonách) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Index | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Podiel na trhu | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Priemerná cena (euro/kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Faerské ostrovy (v tonách) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Index | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Podiel na trhu | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Priemerná cena (euro/kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Zdroj: Eurostat |

(94)

Dovozy z tretích krajín, ktorých sa toto prešetrovanie netýka, vykazovali počas posudzovaného obdobia takýto vývoj:

Tabuľka 11:

Dovozy s pôvodom v ostatných tretích krajinách

2001

2002

2003

OP

Ostatné tretie krajiny okrem Nórska celkove (v tonách)

82 082

106 154

108 157

117 994

Index

100

129

132

144

Podiel na trhu

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Priemerná cena (euro/kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

USA (v tonách)

5 011

26 359

27 233

24 624

Index

100

526

543

491

Podiel na trhu

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Priemerná cena (euro/kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanada (v tonách)

593

3 592

6 490

6 940

Index

100

605

1094

1170

Podiel na trhu

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Priemerná cena (euro/kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Čile (v tonách)

26 442

28 669

19 455

24 547

Index

100

108

74

93

Podiel na trhu

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Priemerná cena (euro/kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Faerské ostrovy (v tonách)

40 505

37 075

41 202

37 108

Index

100

92

102

92

Podiel na trhu

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Priemerná cena (euro/kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Zdroj: Eurostat

| (95) | V tabuľke sú uvedené objemy dovozov, podiely na trhu a priemerná cena dovážaného chovaného lososa zo všetkých krajín okrem Nórska a tiež jednotlivo za tradičných dovozcov, to znamená USA, Kanadu, Čile a Faerské ostrovy. |
| --- | --- |

(95)

V tabuľke sú uvedené objemy dovozov, podiely na trhu a priemerná cena dovážaného chovaného lososa zo všetkých krajín okrem Nórska a tiež jednotlivo za tradičných dovozcov, to znamená USA, Kanadu, Čile a Faerské ostrovy.

| (96) | Treba poznamenať, že štatistika dovozu nerozlišuje medzi chovaným lososom a voľne žijúcim lososom. Napriek tomu, na základe informácií získaných počas prešetrovania sa zdá, že prevažná časť dovozov z USA a Kanady pozostáva väčšinou z voľne žijúceho lososa, takže je nepravdepodobné, že by dovozy z týchto dvoch krajín mohli mať významný dopad na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(96)

Treba poznamenať, že štatistika dovozu nerozlišuje medzi chovaným lososom a voľne žijúcim lososom. Napriek tomu, na základe informácií získaných počas prešetrovania sa zdá, že prevažná časť dovozov z USA a Kanady pozostáva väčšinou z voľne žijúceho lososa, takže je nepravdepodobné, že by dovozy z týchto dvoch krajín mohli mať významný dopad na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (97) | V tabuľke sa tiež uvádza, že dovozné ceny z Čile boli počas OP nad úrovňou cien výrobného odvetvia Spoločenstva a že v cenách chovaného lososa boli medzi ostatnými tretími krajinami významné rozdiely. Dovozné ceny z Faerských ostrovov boli nižšie ako ceny, ktoré účtovali nórski vyvážajúci výrobcovia, treba však poznamenať, že v posudzovanom období objemy dovozov z Čile klesli o 7 % a z Faerských ostrovov o 8 %. |
| --- | --- |

(97)

V tabuľke sa tiež uvádza, že dovozné ceny z Čile boli počas OP nad úrovňou cien výrobného odvetvia Spoločenstva a že v cenách chovaného lososa boli medzi ostatnými tretími krajinami významné rozdiely. Dovozné ceny z Faerských ostrovov boli nižšie ako ceny, ktoré účtovali nórski vyvážajúci výrobcovia, treba však poznamenať, že v posudzovanom období objemy dovozov z Čile klesli o 7 % a z Faerských ostrovov o 8 %.

| (98) | Tento vývoj by sa mal vnímať v súvislosti s vývojom spotreby a dumpingových dovozov z Nórska. Ako sa uvádza v odôvodnení (51), spotreba sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 15 % a spotreba v OP sa udržala takmer na takej istej úrovni ako v roku 2003, s miernym poklesom o 0,5 %. Ako je vysvetlené v odôvodnení (55), dovozy z Nórska sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o približne 35 % a zvýšenie medzi rokom 2003 a OP predstavovalo približne 3,1 %. |
| --- | --- |

(98)

Tento vývoj by sa mal vnímať v súvislosti s vývojom spotreby a dumpingových dovozov z Nórska. Ako sa uvádza v odôvodnení (51), spotreba sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 15 % a spotreba v OP sa udržala takmer na takej istej úrovni ako v roku 2003, s miernym poklesom o 0,5 %. Ako je vysvetlené v odôvodnení (55), dovozy z Nórska sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o približne 35 % a zvýšenie medzi rokom 2003 a OP predstavovalo približne 3,1 %.

| (99) | Vzhľadom na uvedené dôvody je preto možné vyvodiť predbežný záver, že dovozy do Spoločenstva z ostatných tretích krajín nemohli byť určujúcou príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(99)

Vzhľadom na uvedené dôvody je preto možné vyvodiť predbežný záver, že dovozy do Spoločenstva z ostatných tretích krajín nemohli byť určujúcou príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

5.3.2.   Účinok zmien na štruktúru spotreby

| (100) | Spotreba chovaného lososa v Spoločenstve sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 15 % a v OP dosiahla úroveň takmer 608 000 ton. Výrobné odvetvie Spoločenstva využilo tento rast spotreby na zvýšenie produkcie a objemu predaja. Preto sa neusudzuje, že by vývoj spotreby prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(100)

Spotreba chovaného lososa v Spoločenstve sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 15 % a v OP dosiahla úroveň takmer 608 000 ton. Výrobné odvetvie Spoločenstva využilo tento rast spotreby na zvýšenie produkcie a objemu predaja. Preto sa neusudzuje, že by vývoj spotreby prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (101) | Argumentovalo sa, že došlo k údajnému poklesu spotreby v Spojenom kráľovstve a že to spôsobilo ujmu výrobcom Spoločenstva. Trh v Spojenom kráľovstve však nie je možné izolovať od celkového trhu Spoločenstva a spotreba na trhu Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia zvýšila. Zníženie dopytu po chovanom lososovi v určitej časti Spoločenstva, zatiaľ čo celkový dopyt narastá, nie je možné chápať ako dôvod zhoršenej hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa dospelo k predbežnému zisteniu, že zmeny v štruktúre spotreby neprispievajú k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(101)

Argumentovalo sa, že došlo k údajnému poklesu spotreby v Spojenom kráľovstve a že to spôsobilo ujmu výrobcom Spoločenstva. Trh v Spojenom kráľovstve však nie je možné izolovať od celkového trhu Spoločenstva a spotreba na trhu Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia zvýšila. Zníženie dopytu po chovanom lososovi v určitej časti Spoločenstva, zatiaľ čo celkový dopyt narastá, nie je možné chápať ako dôvod zhoršenej hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa dospelo k predbežnému zisteniu, že zmeny v štruktúre spotreby neprispievajú k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

5.3.3.   Účinok zmien na vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva

Tabuľka 12:
  Objemy vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývozy (v tonách) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva |

2001

2002

2003

OP

Vývozy (v tonách)

169

211

348

423

Zdroj: Výrobné odvetvie Spoločenstva

| (102) | Preskúmal sa aj účinok zmien v úrovni vývozov výrobného odvetvia Spoločenstva. Vývozy sa zvýšili o 150 %. V súvislosti s ťažkou situáciou na trhu Spoločenstva sa výrobné odvetvie Spoločenstva snažilo svoje vývozy zvýšiť, napriek tomu však zvýšenie nepredstavovalo viac ako približne 2 % z celkovej výroby a predaja. Preto bol vyvodený predbežný záver, že zmeny v úrovni vývozov neboli dôvodom značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. V každom prípade si treba všimnúť, že údaje týkajúce sa ziskovosti sú založené iba na údajoch týkajúcich sa predaja v Spoločenstve nespriazneným zákazníkom Spoločenstva. |
| --- | --- |

(102)

Preskúmal sa aj účinok zmien v úrovni vývozov výrobného odvetvia Spoločenstva. Vývozy sa zvýšili o 150 %. V súvislosti s ťažkou situáciou na trhu Spoločenstva sa výrobné odvetvie Spoločenstva snažilo svoje vývozy zvýšiť, napriek tomu však zvýšenie nepredstavovalo viac ako približne 2 % z celkovej výroby a predaja. Preto bol vyvodený predbežný záver, že zmeny v úrovni vývozov neboli dôvodom značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. V každom prípade si treba všimnúť, že údaje týkajúce sa ziskovosti sú založené iba na údajoch týkajúcich sa predaja v Spoločenstve nespriazneným zákazníkom Spoločenstva.

5.3.4.   Ostatní výrobcovia v Spoločenstve spriaznení s nórskymi výrobcami/dovozcami

| (103) | Skúmalo sa, či ujmu výrobného odvetvia Spoločenstva spôsobili iní výrobcovia v ES spriaznení s nórskymi výrobcami. Ako sa uvádza v odôvodnení (44), tieto spoločnosti neboli zahrnuté do definície výrobného odvetvia Spoločenstva na základe článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(103)

Skúmalo sa, či ujmu výrobného odvetvia Spoločenstva spôsobili iní výrobcovia v ES spriaznení s nórskymi výrobcami. Ako sa uvádza v odôvodnení (44), tieto spoločnosti neboli zahrnuté do definície výrobného odvetvia Spoločenstva na základe článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (104) | Piati výrobcovia v Spoločenstve spriaznení s nórskymi výrobcami/dovozcami predložili vo vyplnených dotazníkoch užitočné údaje. Títo výrobcovia zastupovali približne 54 % ostatných výrobcov v Spoločenstve spriaznených s Nórskymi výrobcami/dovozcami.
  Tabuľka 13:
  Objem predaja, podiel na trhu a priemerné predajné ceny vo vzťahu k nespriazneným zákazníkom výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj nespriazneným zákazníkom v ES (v tonách) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Index | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Podiel na trhu | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Priemerná cena (euro/kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami na dotazník |

(104)

Piati výrobcovia v Spoločenstve spriaznení s nórskymi výrobcami/dovozcami predložili vo vyplnených dotazníkoch užitočné údaje. Títo výrobcovia zastupovali približne 54 % ostatných výrobcov v Spoločenstve spriaznených s Nórskymi výrobcami/dovozcami.

Tabuľka 13:

Objem predaja, podiel na trhu a priemerné predajné ceny vo vzťahu k nespriazneným zákazníkom výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami

2001

2002

2003

OP

Predaj nespriazneným zákazníkom v ES (v tonách)

67 983

71 879

76 175

72 255

Index

100

105

112

106

Podiel na trhu

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Priemerná cena (euro/kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami na dotazník

| (105) | V tabuľke sa uvádza, že na základe vyplnených dotazníkov sa objem predaja piatich spolupracujúcich spoločností počas posudzovaného obdobia zvýšil o 6 % a že pokles ich cien predstavoval približne 5 %, čo je vo všeobecnosti v súlade s vývojom výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho sa tiež zistilo, že ich podiel na trhu klesol počas posudzovaného obdobia približne o 1 percentuálny bod, čo je tiež v súlade s vývojom výrobného odvetvia Spoločenstva a že ich predajné ceny boli vyššie ako ceny nórskych vyvážajúcich výrobcov (približne o 5 % počas OP). V tom istom období sa nórskym vývozcom podarilo zvýšiť predaj o 93 000 tom a získať podiel na trhu. Napriek tomu sa zdá, že zhoršenie hospodárskej situácie výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami nemôže byť také výrazné, ako je to v prípade hospodárskej situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(105)

V tabuľke sa uvádza, že na základe vyplnených dotazníkov sa objem predaja piatich spolupracujúcich spoločností počas posudzovaného obdobia zvýšil o 6 % a že pokles ich cien predstavoval približne 5 %, čo je vo všeobecnosti v súlade s vývojom výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho sa tiež zistilo, že ich podiel na trhu klesol počas posudzovaného obdobia približne o 1 percentuálny bod, čo je tiež v súlade s vývojom výrobného odvetvia Spoločenstva a že ich predajné ceny boli vyššie ako ceny nórskych vyvážajúcich výrobcov (približne o 5 % počas OP). V tom istom období sa nórskym vývozcom podarilo zvýšiť predaj o 93 000 tom a získať podiel na trhu. Napriek tomu sa zdá, že zhoršenie hospodárskej situácie výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami nemôže byť také výrazné, ako je to v prípade hospodárskej situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (106) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobcovia v ES spriaznení s nórskymi výrobcami/dovozcami podstatne neprispeli k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(106)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobcovia v ES spriaznení s nórskymi výrobcami/dovozcami podstatne neprispeli k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

5.3.5.   Účinok zvýšeného úhynu na objemy výroby a predaja

| (107) | Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vyššie miery úhynu rýb ako zvyčajne v Írsku a vypuknutie nákazy v Spojenom kráľovstve a Írsku v rokoch 2002 a 2003 mohlo spôsobiť významné straty vo výrobe a v objeme predaja. Zistilo sa však, že tento jav sa obmedzil na malý počet fariem a nemohol mať badateľný účinok na celkové údaje. Ako sa uvádza v odôvodneniach (64) a (69), objem výroby a predaja výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia zvýšil. Preto bol vyvodený predbežný záver, že vyššia miera úhynu rýb ako zvyčajne nebola príčinou závažných škodlivých účinkov. |
| --- | --- |

(107)

Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vyššie miery úhynu rýb ako zvyčajne v Írsku a vypuknutie nákazy v Spojenom kráľovstve a Írsku v rokoch 2002 a 2003 mohlo spôsobiť významné straty vo výrobe a v objeme predaja. Zistilo sa však, že tento jav sa obmedzil na malý počet fariem a nemohol mať badateľný účinok na celkové údaje. Ako sa uvádza v odôvodneniach (64) a (69), objem výroby a predaja výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia zvýšil. Preto bol vyvodený predbežný záver, že vyššia miera úhynu rýb ako zvyčajne nebola príčinou závažných škodlivých účinkov.

5.3.6.   Účinok menej efektívnych výrobcov v ES a vyšších výrobných nákladov

| (108) | Argumentovalo sa, že nórske výrobné odvetvie má nižšie výrobné náklady ako výrobcovia Spoločenstva a že toto a neschopnosť výrobcov Spoločenstva znížiť výrobné náklady je dôvodom zvýšených dovozov a značnej ujmy. Na základe dostupných informácií sa zistilo, že zatiaľ čo Nórsko využíva výhody v súvislosti s určitými nákladmi (napr. liečivá, krmivo, náklady na ochranu životného prostredia), výrobcovia Spoločenstva využívajú výhody v súvislosti s inými nákladmi (napr. na prácu). Celkove je potrebné poznamenať, že značné straty na súčasnom trhu utrpeli nielen výrobcovia Spoločenstva, ale aj nórski výrobcovia, ako to okrem iného dokazujú údaje nórskej vlády a prešetrovanie dumpingu. Preto sa dospelo k predbežnému zisteniu, že tvrdenie, že výrobcovia Spoločenstva boli menej efektívni ako nórski vývozcovia nebolo opodstatnené a že to nemohlo byť príčinou značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(108)

Argumentovalo sa, že nórske výrobné odvetvie má nižšie výrobné náklady ako výrobcovia Spoločenstva a že toto a neschopnosť výrobcov Spoločenstva znížiť výrobné náklady je dôvodom zvýšených dovozov a značnej ujmy. Na základe dostupných informácií sa zistilo, že zatiaľ čo Nórsko využíva výhody v súvislosti s určitými nákladmi (napr. liečivá, krmivo, náklady na ochranu životného prostredia), výrobcovia Spoločenstva využívajú výhody v súvislosti s inými nákladmi (napr. na prácu). Celkove je potrebné poznamenať, že značné straty na súčasnom trhu utrpeli nielen výrobcovia Spoločenstva, ale aj nórski výrobcovia, ako to okrem iného dokazujú údaje nórskej vlády a prešetrovanie dumpingu. Preto sa dospelo k predbežnému zisteniu, že tvrdenie, že výrobcovia Spoločenstva boli menej efektívni ako nórski vývozcovia nebolo opodstatnené a že to nemohlo byť príčinou značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Spoločenstva.

5.3.7.   Účinok právnych predpisov v Spojenom kráľovstve

| (109) | Zainteresovaná strana tvrdila, že právne predpisy v Spojenom kráľovstve týkajúce sa kontroly životného prostredia a štandardu zdravotného stavu rýb, odsúhlasovania biomasy, systému schvaľovania liečiv a schvaľovania lokalít je dôvodom zníženia konkurencieschopnosti výrobného odvetvia Spoločenstva a dôvodom závažnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Na podporu týchto tvrdení však nebol predložený žiadny dôkaz a vypracované tvrdenia ani overovanie spoločností v Spojenom kráľovstve v tejto súvislosti nič nenaznačili. Za týchto okolností sa tieto faktory nemôžu považovať za závažné príčinné faktory, ktoré spôsobili značnu ujmu výrobcom Spoločenstva. Naopak, možno tvrdiť, že prísnejšie právne predpisy v oblasti životného prostredia a hygieny v Spoločenstve zvyšujú atraktívnosť výrobku z hľadiska moderných spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(109)

Zainteresovaná strana tvrdila, že právne predpisy v Spojenom kráľovstve týkajúce sa kontroly životného prostredia a štandardu zdravotného stavu rýb, odsúhlasovania biomasy, systému schvaľovania liečiv a schvaľovania lokalít je dôvodom zníženia konkurencieschopnosti výrobného odvetvia Spoločenstva a dôvodom závažnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Na podporu týchto tvrdení však nebol predložený žiadny dôkaz a vypracované tvrdenia ani overovanie spoločností v Spojenom kráľovstve v tejto súvislosti nič nenaznačili. Za týchto okolností sa tieto faktory nemôžu považovať za závažné príčinné faktory, ktoré spôsobili značnu ujmu výrobcom Spoločenstva. Naopak, možno tvrdiť, že prísnejšie právne predpisy v oblasti životného prostredia a hygieny v Spoločenstve zvyšujú atraktívnosť výrobku z hľadiska moderných spotrebiteľov.

5.4.   Závery

| (110) | Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Tento záver vychádza zo skutočnosti, že došlo k značným zvýšeniam objemov dumpingových dovozov z Nórska a ich podielov na trhu, čo tiež spôsobilo značné zníženie cien výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho, je nápadná časová zhoda medzi prudkým nárastom dumpingových dovozov uskutočnených za znížené ceny a zhoršením finančného postavenia výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré viedlo k stratovej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(110)

Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Tento záver vychádza zo skutočnosti, že došlo k značným zvýšeniam objemov dumpingových dovozov z Nórska a ich podielov na trhu, čo tiež spôsobilo značné zníženie cien výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho, je nápadná časová zhoda medzi prudkým nárastom dumpingových dovozov uskutočnených za znížené ceny a zhoršením finančného postavenia výrobného odvetvia Spoločenstva, ktoré viedlo k stratovej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (111) | Nezistili sa žiadne iné faktory, ktoré by významným spôsobom ovplyvnili postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva. Vyvodil sa predbežný záver, že dovozy do Spoločenstva z ostatných tretích krajín nemohli byť určujúcou príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(111)

Nezistili sa žiadne iné faktory, ktoré by významným spôsobom ovplyvnili postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva. Vyvodil sa predbežný záver, že dovozy do Spoločenstva z ostatných tretích krajín nemohli byť určujúcou príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

6.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

6.1.   Všeobecné úvahy

| (112) | V súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa tiež skúmalo, či, napriek záveru o škodlivosti dumpingu, sú nejaké závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zavedenie antidumpingových opatrení proti dovozom z príslušnej krajiny by nebolo v záujme Spoločenstva. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia záujmov všetkých zúčastnených strán, to znamená záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov, obchodníkov, spracovateľov, užívateľov, ako aj spotrebiteľov príslušného výrobku. Komisia zaslala dotazníky najmä výrobnému odvetviu Spoločenstva, výrobcom v ES spriazneným s nórskymi výrobcami/dovozcami, dovozcom, spracovateľom, užívateľom, dodávateľom príslušného výrobku a spotrebiteľskej organizácii. |
| --- | --- |

(112)

V súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa tiež skúmalo, či, napriek záveru o škodlivosti dumpingu, sú nejaké závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zavedenie antidumpingových opatrení proti dovozom z príslušnej krajiny by nebolo v záujme Spoločenstva. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia záujmov všetkých zúčastnených strán, to znamená záujmov výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov, obchodníkov, spracovateľov, užívateľov, ako aj spotrebiteľov príslušného výrobku. Komisia zaslala dotazníky najmä výrobnému odvetviu Spoločenstva, výrobcom v ES spriazneným s nórskymi výrobcami/dovozcami, dovozcom, spracovateľom, užívateľom, dodávateľom príslušného výrobku a spotrebiteľskej organizácii.

6.2.   Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

| (113) | Výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu spôsobenú lacnými dovozmi chovaného lososa z Nórska. Cieľom prípadného prijatia antidumpingových opatrení je opätovne zaviesť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva medzi výrobným odvetvím Spoločenstva a jeho vyvážajúcimi náprotivkami v Nórsku. Vzhľadom na charakter ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, možno usúdiť, že ak nebudú prijaté opatrenia, ďalšie zhoršenie postavenia výrobného odvetvia Spoločenstva je nevyhnutné. Neprijatie opatrení bude s najväčšou pravdepodobnosťou znamenať ďalšiu ujmu a zo strednodobého hľadiska aj možnú likvidáciu tohto odvetvia, majúc na pamäti straty, ktoré utrpelo počas posudzovaného obdobia. Preto, ako vyplýva zo zistení v OP, postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva je v ohrození, pokiaľ nedôjde k náprave súčasnej úrovne nízkych cien dumpingových dovozov. Dokazujú to nepretržité správy o hroziacich bankrotoch. |
| --- | --- |

(113)

Výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu spôsobenú lacnými dovozmi chovaného lososa z Nórska. Cieľom prípadného prijatia antidumpingových opatrení je opätovne zaviesť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva medzi výrobným odvetvím Spoločenstva a jeho vyvážajúcimi náprotivkami v Nórsku. Vzhľadom na charakter ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, možno usúdiť, že ak nebudú prijaté opatrenia, ďalšie zhoršenie postavenia výrobného odvetvia Spoločenstva je nevyhnutné. Neprijatie opatrení bude s najväčšou pravdepodobnosťou znamenať ďalšiu ujmu a zo strednodobého hľadiska aj možnú likvidáciu tohto odvetvia, majúc na pamäti straty, ktoré utrpelo počas posudzovaného obdobia. Preto, ako vyplýva zo zistení v OP, postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva je v ohrození, pokiaľ nedôjde k náprave súčasnej úrovne nízkych cien dumpingových dovozov. Dokazujú to nepretržité správy o hroziacich bankrotoch.

| (114) | Výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo v posledných rokoch značné úsilie na zlepšenie svojej konkurencieschopnosti na tomto trhu. Najdôležitejšie oblasti chovu lososa v Spoločenstve sa nachádzajú v Škótsku a Írsku, ktoré majú vhodné podmienky. Za posledné roky došlo k významným zmenám v štruktúre odvetvia chovu lososa v Spoločenstve, pričom trend smeroval k menšiemu počtu väčších podnikov. Celý rad menších výrobcov buď zanechal podnikanie, alebo došlo k ich odpredajú iným spoločnostiam v Spoločenstve, ktoré investovali do týchto výrobných lokalít. Mnohé spoločnosti, ktoré tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva, prijali kroky na zvýšenie efektívnosti a zníženie nákladov v rámci zvýšenia hospodárskej súťaže, napríklad prostredníctvom chovu mladých lososov, skvalitnenia zariadení na kŕmenie a uzatváraním spoločných dojednaní o nákupe krmív. To umožnilo spoločnostiam zvýšiť svoju kúpnu silu voči dodávateľom. Zároveň, celý rad spoločností, ktoré tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva, tiež uzavrel dojednania o spoločnom odbyte a predaji svojej produkcie. To posilní ich postavenie na trhu. |
| --- | --- |

(114)

Výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo v posledných rokoch značné úsilie na zlepšenie svojej konkurencieschopnosti na tomto trhu. Najdôležitejšie oblasti chovu lososa v Spoločenstve sa nachádzajú v Škótsku a Írsku, ktoré majú vhodné podmienky. Za posledné roky došlo k významným zmenám v štruktúre odvetvia chovu lososa v Spoločenstve, pričom trend smeroval k menšiemu počtu väčších podnikov. Celý rad menších výrobcov buď zanechal podnikanie, alebo došlo k ich odpredajú iným spoločnostiam v Spoločenstve, ktoré investovali do týchto výrobných lokalít. Mnohé spoločnosti, ktoré tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva, prijali kroky na zvýšenie efektívnosti a zníženie nákladov v rámci zvýšenia hospodárskej súťaže, napríklad prostredníctvom chovu mladých lososov, skvalitnenia zariadení na kŕmenie a uzatváraním spoločných dojednaní o nákupe krmív. To umožnilo spoločnostiam zvýšiť svoju kúpnu silu voči dodávateľom. Zároveň, celý rad spoločností, ktoré tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva, tiež uzavrel dojednania o spoločnom odbyte a predaji svojej produkcie. To posilní ich postavenie na trhu.

| (115) | Ak by sa však prijali antidumpingové opatrenia, znovu by nastolili spravodlivé obchodné podmienky a garantovali by úsilie, ktoré výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo v posledných rokoch. Za týchto podmienok by výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo zostať životaschopným výrobcom chovaného lososa. Hlavným účinkom opatrení by však bolo to, že by došlo k zastaveniu predaja pod cenu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Napriek tomu, vzhľadom na ostatné zdroje dodávok, výrobné odvetvie Spoločenstva má iba veľmi obmedzenú možnosť zvyšovať ceny. Jeho postavenie by bolo možné napraviť hlavne zvýšenými objemami predaja a následnými úsporami zo zvýšenej výroby. Navyše, dôvera investorov v toto odvetvie podnikania sa vráti a trh sa stane stabilným. |
| --- | --- |

(115)

Ak by sa však prijali antidumpingové opatrenia, znovu by nastolili spravodlivé obchodné podmienky a garantovali by úsilie, ktoré výrobné odvetvie Spoločenstva vynaložilo v posledných rokoch. Za týchto podmienok by výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo zostať životaschopným výrobcom chovaného lososa. Hlavným účinkom opatrení by však bolo to, že by došlo k zastaveniu predaja pod cenu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Napriek tomu, vzhľadom na ostatné zdroje dodávok, výrobné odvetvie Spoločenstva má iba veľmi obmedzenú možnosť zvyšovať ceny. Jeho postavenie by bolo možné napraviť hlavne zvýšenými objemami predaja a následnými úsporami zo zvýšenej výroby. Navyše, dôvera investorov v toto odvetvie podnikania sa vráti a trh sa stane stabilným.

| (116) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že prijatie antidumpingových opatrení by bolo v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(116)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že prijatie antidumpingových opatrení by bolo v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

6.3.   Záujmy producentov mladých lososov a krmiva

| (117) | Aj v záujme najdôležitejších dodávateľov výrobcov Spoločenstva (ako sú producenti mladých lososov a krmív) je, aby mali silný a predvídateľný dopyt po svojich výrobkoch za primeranú cenu, ktorá im umožní dosiahnuť primeraný zisk. Ak sa postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva nezlepší, mnohí producenti mladých lososov budú musieť znížiť svoj predaj a ziskovosť a v niektorých prípadoch môže byť ohrozená ich schopnosť pokračovať v obchode. To isté platí pre výrobcov krmiva. Preto je v záujme producentov mladých lososov a výrobcov krmiva, aby sa prijali antidumpingové opatrenia. |
| --- | --- |

(117)

Aj v záujme najdôležitejších dodávateľov výrobcov Spoločenstva (ako sú producenti mladých lososov a krmív) je, aby mali silný a predvídateľný dopyt po svojich výrobkoch za primeranú cenu, ktorá im umožní dosiahnuť primeraný zisk. Ak sa postavenie výrobného odvetvia Spoločenstva nezlepší, mnohí producenti mladých lososov budú musieť znížiť svoj predaj a ziskovosť a v niektorých prípadoch môže byť ohrozená ich schopnosť pokračovať v obchode. To isté platí pre výrobcov krmiva. Preto je v záujme producentov mladých lososov a výrobcov krmiva, aby sa prijali antidumpingové opatrenia.

6.4.   Záujem výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami

| (118) | S cieľom vyhodnotiť vplyv opatrení na výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami, boli známym spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú príslušným výrobkom na trhu Spoločenstva, zaslané dotazníky. Päť spoločností poskytlo vo vyplnených dotazníkoch užitočné údaje. |
| --- | --- |

(118)

S cieľom vyhodnotiť vplyv opatrení na výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami, boli známym spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú príslušným výrobkom na trhu Spoločenstva, zaslané dotazníky. Päť spoločností poskytlo vo vyplnených dotazníkoch užitočné údaje.

| (119) | Tieto spoločnosti zamestnávali v období prešetrovania takmer 738 ľudí v rámci činností súvisiacich s produkciou lososov a mali celkový obrat presahujúci 250 miliónov eur. Títo výrobcovia buď nevyjadrili svoj názor, alebo boli proti uloženiu opatrení. |
| --- | --- |

(119)

Tieto spoločnosti zamestnávali v období prešetrovania takmer 738 ľudí v rámci činností súvisiacich s produkciou lososov a mali celkový obrat presahujúci 250 miliónov eur. Títo výrobcovia buď nevyjadrili svoj názor, alebo boli proti uloženiu opatrení.

| (120) | Ako sa uvádza v odôvodnení (104), tieto spoločnosti tiež utrpeli ujmu z poklesu cien spôsobeného nórskymi vyvážajúcimi výrobcami. Treba pripomenúť, že spolupracujúci výrobcovia spriaznení s nórskymi vývozcami/dovozcami zvýšili objem predaja o 6 % alebo o približne 4 200 ton, ale napriek tomu stratili podiel na trhu. Nórski vývozcovia v tom istom čase dokázali zvýšiť svoj predaj o 93 000 ton a získali podiel na trhu. Preto sa usudzuje, že uloženie antidumpingových opatrení tiež zlepší hospodársku situáciu výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami. |
| --- | --- |

(120)

Ako sa uvádza v odôvodnení (104), tieto spoločnosti tiež utrpeli ujmu z poklesu cien spôsobeného nórskymi vyvážajúcimi výrobcami. Treba pripomenúť, že spolupracujúci výrobcovia spriaznení s nórskymi vývozcami/dovozcami zvýšili objem predaja o 6 % alebo o približne 4 200 ton, ale napriek tomu stratili podiel na trhu. Nórski vývozcovia v tom istom čase dokázali zvýšiť svoj predaj o 93 000 ton a získali podiel na trhu. Preto sa usudzuje, že uloženie antidumpingových opatrení tiež zlepší hospodársku situáciu výrobcov v ES spriaznených s nórskymi výrobcami/dovozcami.

| (121) | Antidumpingové opatrenia, ktoré opätovne nastolia spravodlivé obchodné podmienky sú preto aj v záujme týchto výrobcov. |
| --- | --- |

(121)

Antidumpingové opatrenia, ktoré opätovne nastolia spravodlivé obchodné podmienky sú preto aj v záujme týchto výrobcov.

6.5.   Záujem nespriaznených dovozcov a spracovateľov (užívateľov)

| (122) | S cieľom vyhodnotiť vplyv prijatia alebo neprijatia opatrení na dovozcov a spracovateľov boli známym dovozcom a spracovateľom príslušného výrobku na trhu Spoločenstva zaslané dotazníky. Komisia tiež informovala rôzne organizácie dovozcov, spracovateľov a užívateľov o začatí prešetrovania. Niekoľko organizácií vyjadrilo svoje názory. |
| --- | --- |

(122)

S cieľom vyhodnotiť vplyv prijatia alebo neprijatia opatrení na dovozcov a spracovateľov boli známym dovozcom a spracovateľom príslušného výrobku na trhu Spoločenstva zaslané dotazníky. Komisia tiež informovala rôzne organizácie dovozcov, spracovateľov a užívateľov o začatí prešetrovania. Niekoľko organizácií vyjadrilo svoje názory.

| (123) | Zistilo sa, že dovozcovia a spracovatelia (užívatelia) sú obvykle tými istými subjektami a mnohí sú v skutočnosti spriaznení s vyvážajúci výrobcami mimo Spoločenstva, hlavne v Nórsku. Užitočné odpovede poskytli 8 dovozcovia/spracovatelia/užívatelia. Tieto spoločnosti predstavovali približne 9 % celkových dovozov z Nórska počas OP a zhruba 6 % spotreby. Preto ich údaje poskytujú určitý náznak, aj keď ani zďaleka nie je isté, či v plnom rozsahu reprezentujú celé odvetvie užívateľov. |
| --- | --- |

(123)

Zistilo sa, že dovozcovia a spracovatelia (užívatelia) sú obvykle tými istými subjektami a mnohí sú v skutočnosti spriaznení s vyvážajúci výrobcami mimo Spoločenstva, hlavne v Nórsku. Užitočné odpovede poskytli 8 dovozcovia/spracovatelia/užívatelia. Tieto spoločnosti predstavovali približne 9 % celkových dovozov z Nórska počas OP a zhruba 6 % spotreby. Preto ich údaje poskytujú určitý náznak, aj keď ani zďaleka nie je isté, či v plnom rozsahu reprezentujú celé odvetvie užívateľov.

| (124) | Dovozcovia a spracovatelia zdôraznili, že akýkoľvek nárast cien by zvýšil ich náklady, znížil predaj a ziskovosť a mohol by viesť k zníženiu počtu pracovných miest a dokonca k premiestňovaniu prevádzok. Tvrdili tiež, že zamestnanosť v odvetví spracovania rýb je ďaleko vyššia ako vo výrobnom odvetví chovu rýb a v niektorých prípadoch poskytuje pracovné príležitosti v oblastiach s nízkou zamestnanosťou. |
| --- | --- |

(124)

Dovozcovia a spracovatelia zdôraznili, že akýkoľvek nárast cien by zvýšil ich náklady, znížil predaj a ziskovosť a mohol by viesť k zníženiu počtu pracovných miest a dokonca k premiestňovaniu prevádzok. Tvrdili tiež, že zamestnanosť v odvetví spracovania rýb je ďaleko vyššia ako vo výrobnom odvetví chovu rýb a v niektorých prípadoch poskytuje pracovné príležitosti v oblastiach s nízkou zamestnanosťou.

| (125) | V tejto súvislosti sa zistilo, že dovozcovia a spracovatelia možno budú musieť platiť vyššie ceny, ak budú naďalej kupovať nórsky tovar, pretože by museli platiť antidumpingové clo. Napriek tomu, nemusia znášať všetky zvýšenia cien, pretože je pravdepodobné, že do určitej miery môžu preniesť zvýšenie na následné kroky v distribučnom reťazci a na spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(125)

V tejto súvislosti sa zistilo, že dovozcovia a spracovatelia možno budú musieť platiť vyššie ceny, ak budú naďalej kupovať nórsky tovar, pretože by museli platiť antidumpingové clo. Napriek tomu, nemusia znášať všetky zvýšenia cien, pretože je pravdepodobné, že do určitej miery môžu preniesť zvýšenie na následné kroky v distribučnom reťazci a na spotrebiteľov.

| (126) | Hlavné náklady, ktoré vynakladajú spracovatelia, sú náklady na suroviny a mzdové náklady. Platí, že zvýšenie cien surovín by zvýšilo náklady na spracovanie. Na základe troch najužitočnejších odpovedí sa zistilo, že chovaný losos predstavuje približne 54 % celkových výrobných nákladov. Títo spracovatelia nakupovali chovaného lososa počas OP v Spoločenstve (približne 15 % nákupov) aj z Nórska (približne 83 % nákupov). Preto bol vyvodený záver, že približne 45 % ich celkových nákladov bude podliehať clu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa informácií, ktoré poskytli dovozcovia a spracovatelia klesli náklady na suroviny počas posudzovaného obdobia o 14 %. Počas OP boli o 9,1 percentuálneho bodu lacnejšie ako v roku 2001. Zároveň, informácie, ktoré poskytli, naznačujú, že ich predajné ceny zostali v rokoch 2002 a 2003 na rovnakej úrovni, pričom s približujúcim sa OP sa prejavoval klesajúci trend. Napriek tomu, vzhľadom na nízku úroveň spolupráce užívateľov v tejto súvislosti je empirická základňa dosť obmedzená a vyvodzovanie záverov pre užívateľské odvetvie ako celok si vyžaduje opatrnosť. Treba tiež poznamenať, že iba dve spoločnosti informovali o ziskovosti. |
| --- | --- |

(126)

Hlavné náklady, ktoré vynakladajú spracovatelia, sú náklady na suroviny a mzdové náklady. Platí, že zvýšenie cien surovín by zvýšilo náklady na spracovanie. Na základe troch najužitočnejších odpovedí sa zistilo, že chovaný losos predstavuje približne 54 % celkových výrobných nákladov. Títo spracovatelia nakupovali chovaného lososa počas OP v Spoločenstve (približne 15 % nákupov) aj z Nórska (približne 83 % nákupov). Preto bol vyvodený záver, že približne 45 % ich celkových nákladov bude podliehať clu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa informácií, ktoré poskytli dovozcovia a spracovatelia klesli náklady na suroviny počas posudzovaného obdobia o 14 %. Počas OP boli o 9,1 percentuálneho bodu lacnejšie ako v roku 2001. Zároveň, informácie, ktoré poskytli, naznačujú, že ich predajné ceny zostali v rokoch 2002 a 2003 na rovnakej úrovni, pričom s približujúcim sa OP sa prejavoval klesajúci trend. Napriek tomu, vzhľadom na nízku úroveň spolupráce užívateľov v tejto súvislosti je empirická základňa dosť obmedzená a vyvodzovanie záverov pre užívateľské odvetvie ako celok si vyžaduje opatrnosť. Treba tiež poznamenať, že iba dve spoločnosti informovali o ziskovosti.

| (127) | Pokiaľ ide o zamestnanosť, podľa vyplnených dotazníkov bolo v odvetví spracovania rýb v Spoločenstve zamestnaných približne 3 400 pracovníkov, i keď iba malá časť z nich sa podieľa na spracovaní chovaného lososa. Nebol zistený žiadny dôkaz o tom, že možné opatrenia by viedli k poklesu úrovne zamestnanosti v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(127)

Pokiaľ ide o zamestnanosť, podľa vyplnených dotazníkov bolo v odvetví spracovania rýb v Spoločenstve zamestnaných približne 3 400 pracovníkov, i keď iba malá časť z nich sa podieľa na spracovaní chovaného lososa. Nebol zistený žiadny dôkaz o tom, že možné opatrenia by viedli k poklesu úrovne zamestnanosti v Spoločenstve.

| (128) | Preto sa nevýhody, ktoré by mohli pre dovozcov/spracovateľov/užívateľov vyplynúť nepovažujú za také nevýhody, ktoré by mohli v dôsledku antidumpingových opatrení prevážiť očakávané výhody pre výrobcov Spoločenstva, pričom tieto opatrenia sa považujú za minimálne opatrenia potrebné na nápravu značnej ujmy a zabránenie ďalšiemu vážnemu zhoršovaniu situácie výrobcov Spoločenstva. Okrem toho, treba poznamenať, že ďalšie zdroje dodávok z ostatných tretích krajín sú naďalej dostupné. |
| --- | --- |

(128)

Preto sa nevýhody, ktoré by mohli pre dovozcov/spracovateľov/užívateľov vyplynúť nepovažujú za také nevýhody, ktoré by mohli v dôsledku antidumpingových opatrení prevážiť očakávané výhody pre výrobcov Spoločenstva, pričom tieto opatrenia sa považujú za minimálne opatrenia potrebné na nápravu značnej ujmy a zabránenie ďalšiemu vážnemu zhoršovaniu situácie výrobcov Spoločenstva. Okrem toho, treba poznamenať, že ďalšie zdroje dodávok z ostatných tretích krajín sú naďalej dostupné.

6.6.   Záujem spotrebiteľov

| (129) | Vzhľadom k tomu, že príslušný výrobok je spotrebným tovarom, Komisia informovala rôzne spotrebiteľské organizácie o začatí prešetrovania. Od jednej strany dostala odpoveď v tom zmysle, že priaznivé účinky lososa sú široko uznávané a že umelé zvýšenie ceny by pre spotrebiteľov sťažilo výber hodnotnej výživy a poškodilo ekonomickú životaschopnosť dovozcov, spracovateľov a predajcov chovaného lososa. Vyskytlo sa aj tvrdenie, že opatrenia im môžu zabrániť v dovoze a ďalšom predaji mrazeného chovaného lososa. Taktiež bola vyjadrená obava, že akékoľvek zvýšenie cien by spôsobilo menšiu dostupnosť chovaného lososa a potlačil by sa rast trhu v členských štátoch s nižším ako priemerným hrubým domácim produktom na hlavu (HDP). |
| --- | --- |

(129)

Vzhľadom k tomu, že príslušný výrobok je spotrebným tovarom, Komisia informovala rôzne spotrebiteľské organizácie o začatí prešetrovania. Od jednej strany dostala odpoveď v tom zmysle, že priaznivé účinky lososa sú široko uznávané a že umelé zvýšenie ceny by pre spotrebiteľov sťažilo výber hodnotnej výživy a poškodilo ekonomickú životaschopnosť dovozcov, spracovateľov a predajcov chovaného lososa. Vyskytlo sa aj tvrdenie, že opatrenia im môžu zabrániť v dovoze a ďalšom predaji mrazeného chovaného lososa. Taktiež bola vyjadrená obava, že akékoľvek zvýšenie cien by spôsobilo menšiu dostupnosť chovaného lososa a potlačil by sa rast trhu v členských štátoch s nižším ako priemerným hrubým domácim produktom na hlavu (HDP).

| (130) | Usudzuje sa, že ak sa uložia antidumpingové opatrenia, podniky budú mať aj naďalej prístup k neobmedzeným množstvám dovozu, i keď za spravodlivé ceny. Okrem toho, vzhľadom na rozsah rozpätí medzi cenou celej ryby priamo z farmy a maloobchodnou cenou spracovaného výrobku z lososa sa usudzuje, že opatrenia pravdepodobne nebudú mať podstatný vplyv na maloobchodné ceny, pretože je nepravdepodobné, že by sa celé zvýšenie ceny prenieslo na spotrebiteľov. Dopad na spotrebiteľov sa preto považuje za minimálny. Okrem toho, stratové úrovne cien pravdepodobne nie sú zo strednodobého až dlhodobého hľadiska udržateľné. Zdá sa, že celkove záujmu spotrebiteľov preto najlepšie slúžia stabilné ceny a udržateľný trh. |
| --- | --- |

(130)

Usudzuje sa, že ak sa uložia antidumpingové opatrenia, podniky budú mať aj naďalej prístup k neobmedzeným množstvám dovozu, i keď za spravodlivé ceny. Okrem toho, vzhľadom na rozsah rozpätí medzi cenou celej ryby priamo z farmy a maloobchodnou cenou spracovaného výrobku z lososa sa usudzuje, že opatrenia pravdepodobne nebudú mať podstatný vplyv na maloobchodné ceny, pretože je nepravdepodobné, že by sa celé zvýšenie ceny prenieslo na spotrebiteľov. Dopad na spotrebiteľov sa preto považuje za minimálny. Okrem toho, stratové úrovne cien pravdepodobne nie sú zo strednodobého až dlhodobého hľadiska udržateľné. Zdá sa, že celkove záujmu spotrebiteľov preto najlepšie slúžia stabilné ceny a udržateľný trh.

6.7.   Záver k záujmom Spoločenstva

| (131) | Na základe uvedených skutočností a úvah sa dospelo k predbežnému záveru, že nie sú presvedčivé dôvody, prečo by nemali byť uložené antidumpingové clá. |
| --- | --- |

(131)

Na základe uvedených skutočností a úvah sa dospelo k predbežnému záveru, že nie sú presvedčivé dôvody, prečo by nemali byť uložené antidumpingové clá.

7.   PREDBEŽNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (132) | Vzhľadom na predbežné závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinami a záujmom Spoločenstva, mali by byť uložené predbežné opatrenia s cieľom zabrániť ďalšej ujme, ktorú by dumpingové dovozy spôsobili výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(132)

Vzhľadom na predbežné závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinami a záujmom Spoločenstva, mali by byť uložené predbežné opatrenia s cieľom zabrániť ďalšej ujme, ktorú by dumpingové dovozy spôsobili výrobnému odvetviu Spoločenstva.

| (133) | S cieľom stanoviť úroveň predbežných opatrení bolo zohľadnené jednak zistené dumpingové rozpätie a jednak výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(133)

S cieľom stanoviť úroveň predbežných opatrení bolo zohľadnené jednak zistené dumpingové rozpätie a jednak výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (134) | Predbežné opatrenia by mali byť uložené na úrovni, ktorá je dostačujúca na odstránenie ujmy spôsobenej týmito dovozmi bez toho, že by bolo prekročené zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu, sa bralo do úvahy, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a celkove dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by opodstatnene mohol dosiahnuť priemysel tohto typu v odvetví za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, to znamená, ak by neboli dumpingové dovozy, z predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Na tomto základe sa vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Cena nespôsobujúca ujmu sa predbežne získala pripočítaním ziskového rozpätia 7,2 % z obratu k výrobným nákladom. Toto ziskové rozpätie bolo predbežne stanovené na základe zisku dosiahnutého počas roku 2001 a je to záväzné minimum, ktorého dosiahnutie by sa vo výrobnom odvetví Spoločenstva mohlo očakávať, ak by nedošlo k poškodzujúcemu dumpingu. Tento problém sa bude ďalej prešetrovať po uložení predbežných opatrení a po získaní akýchkoľvek následných pripomienok zúčastnených strán. |
| --- | --- |

(134)

Predbežné opatrenia by mali byť uložené na úrovni, ktorá je dostačujúca na odstránenie ujmy spôsobenej týmito dovozmi bez toho, že by bolo prekročené zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu, sa bralo do úvahy, že akékoľvek opatrenia by mali umožniť výrobnému odvetviu Spoločenstva pokryť jeho výrobné náklady a celkove dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by opodstatnene mohol dosiahnuť priemysel tohto typu v odvetví za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, to znamená, ak by neboli dumpingové dovozy, z predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Na tomto základe sa vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. Cena nespôsobujúca ujmu sa predbežne získala pripočítaním ziskového rozpätia 7,2 % z obratu k výrobným nákladom. Toto ziskové rozpätie bolo predbežne stanovené na základe zisku dosiahnutého počas roku 2001 a je to záväzné minimum, ktorého dosiahnutie by sa vo výrobnom odvetví Spoločenstva mohlo očakávať, ak by nedošlo k poškodzujúcemu dumpingu. Tento problém sa bude ďalej prešetrovať po uložení predbežných opatrení a po získaní akýchkoľvek následných pripomienok zúčastnených strán.

| (135) | Potrebné cenové zvýšenie sa potom stanovilo na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny stanoveného na účely výpočtu predaja pod cenu a priemernej ceny výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, ktorá nespôsobuje ujmu. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol potom vyjadrený ako priemerná dovozná hodnota CIF. |
| --- | --- |

(135)

Potrebné cenové zvýšenie sa potom stanovilo na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny stanoveného na účely výpočtu predaja pod cenu a priemernej ceny výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva, ktorá nespôsobuje ujmu. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol potom vyjadrený ako priemerná dovozná hodnota CIF.

7.2.   Predbežné opatrenia

| (136) | V súvislosti s uvedeným sa usudzuje, že predbežné antidumpingové clo by malo byť uložené na úrovni zisteného dumpingového rozpätia, ale v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by nemalo byť vyššie ako vypočítané rozpätie ujmy. |
| --- | --- |

(136)

V súvislosti s uvedeným sa usudzuje, že predbežné antidumpingové clo by malo byť uložené na úrovni zisteného dumpingového rozpätia, ale v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by nemalo byť vyššie ako vypočítané rozpätie ujmy.

| (137) | Individuálne antidumpingové colné sadzby pre spoločnosti uvedené v tomto dokumente sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Preto odzrkadľujú situáciu zistenú počas prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoplošného cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výhradne uplatňujú na dovozy výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine ktoré vyrobili spoločnosti, čiže uvedené špecifikované právne subjekty. Dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nebola konkrétne uvedená v normatívnej časti tohto dokumentu, spolu s názvom a adresou, vrátane subjektov spriaznených so špecifikovanými spoločnosťami, nemôžu čerpať výhody týchto sadzieb a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(137)

Individuálne antidumpingové colné sadzby pre spoločnosti uvedené v tomto dokumente sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Preto odzrkadľujú situáciu zistenú počas prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoplošného cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výhradne uplatňujú na dovozy výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine ktoré vyrobili spoločnosti, čiže uvedené špecifikované právne subjekty. Dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nebola konkrétne uvedená v normatívnej časti tohto dokumentu, spolu s názvom a adresou, vrátane subjektov spriaznených so špecifikovanými spoločnosťami, nemôžu čerpať výhody týchto sadzieb a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (138) | Všetky nároky vyžadujúce uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb pre spoločnosť (napríklad, po uskutočnení zmeny v názve subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov), by mali byť bezodkladne adresované Komisii (8) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä čo sa týka akejkoľvek zmeny v činnostiach spoločnosti v súvislosti s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozom spojených, napríklad, s uvedenou zmenou názvu alebo zmenou výrobného a predajného subjektu. Komisia, v prípade potreby, po konzultácii s poradným výborom, v súlade s tým zmení a doplní nariadenie aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby. |
| --- | --- |

(138)

Všetky nároky vyžadujúce uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb pre spoločnosť (napríklad, po uskutočnení zmeny v názve subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov), by mali byť bezodkladne adresované Komisii (8) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä čo sa týka akejkoľvek zmeny v činnostiach spoločnosti v súvislosti s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozom spojených, napríklad, s uvedenou zmenou názvu alebo zmenou výrobného a predajného subjektu. Komisia, v prípade potreby, po konzultácii s poradným výborom, v súlade s tým zmení a doplní nariadenie aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby.

| (139) | Na základe uvedeného, predbežné colné sadzby sú:








  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie ujmy | Antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Vážený priemer | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Zvyškové rozpätie | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

Na základe uvedeného, predbežné colné sadzby sú:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie ujmy

Antidumpingové clo

Marine Harvest AS, Norway.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Vážený priemer

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Zvyškové rozpätie

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3.   Záverečné ustanovenie

| (140) | V záujme spoľahlivej správy je potrebné stanoviť lehotu, v rámci ktorej sa zainteresované strany, ktoré sa v rámci časovej lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania prihlásili, môžu písomne vyjadriť a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel získané na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečného cla môžu byť prehodnotené. |
| --- | --- |

(140)

V záujme spoľahlivej správy je potrebné stanoviť lehotu, v rámci ktorej sa zainteresované strany, ktoré sa v rámci časovej lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania prihlásili, môžu písomne vyjadriť a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel získané na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečného cla môžu byť prehodnotené.

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Article 1

1.   Týmto sa ukladá predbežné antidumpingové clo na chovaného (iného ako voľne žijúceho) lososa, či už vo forme filé alebo v inej forme, čerstvého, chladeného alebo mrazeného, spadajúceho pod číselné znaky KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 (číselné znaky TARIC 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 a 0304201398) (ďalej len „chovaný losos“) s pôvodom v Nórsku.

2.   Voľne žijúci losos nepodlieha predbežnému antidumpingovému clu. Za voľne žijúceho lososa sa na účely tohto nariadenia považuje losos, v súvislosti s ktorým príslušné orgány členského štátu, v ktorom bolo prijaté colné vyhlásenie o prepustení do voľného obehu, na základe príslušnej dokumentácie poskytnutej zúčastnenými stranami súhlasia, že bol vylovený v mori v prípade lososa atlantického a lososa tichomorského alebo v riekach v prípade hlavátky dunajskej.

3.   Sadzba predbežného antidumpingového cla uplatniteľného, pred preclením, na netto cenu franko na hranici Spoločenstva výrobkov uvedených v odseku 1 a vyrobených spoločnosťami uvedenými nižšie je takáto:

| Spoločnosť | Antidumpingové clo | Dodatočný číselný znak TARIC |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NÓRSKO | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NÓRSKO | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NÓRSKO | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NÓRSKO | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NÓRSKO | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NÓRSKO | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NÓRSKO | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NÓRSKO | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NÓRSKO | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NÓRSKO | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NÓRSKO | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NÓRSKO | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NÓRSKO | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NÓRSKO | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NÓRSKO | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NÓRSKO | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NÓRSKO | 16,0 % | A663 |
| VŠETKY OSTATNÉ SPOLOČNOSTI | 24,5 % | A999 |

Spoločnosť

Antidumpingové clo

Dodatočný číselný znak TARIC

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NÓRSKO

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NÓRSKO

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NÓRSKO

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NÓRSKO

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NÓRSKO

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NÓRSKO

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NÓRSKO

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NÓRSKO

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NÓRSKO

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NÓRSKO

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NÓRSKO

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NÓRSKO

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NÓRSKO

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NÓRSKO

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NÓRSKO

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NÓRSKO

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NÓRSKO

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NÓRSKO

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NÓRSKO

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NÓRSKO

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NÓRSKO

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NÓRSKO

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NÓRSKO

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NÓRSKO

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NÓRSKO

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NÓRSKO

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NÓRSKO

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NÓRSKO

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NÓRSKO

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NÓRSKO

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NÓRSKO

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NÓRSKO

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NÓRSKO

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NÓRSKO

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NÓRSKO

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NÓRSKO

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NÓRSKO

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NÓRSKO

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NÓRSKO

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NÓRSKO

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NÓRSKO

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NÓRSKO

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NÓRSKO

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NÓRSKO

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NÓRSKO

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NÓRSKO

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NÓRSKO

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NÓRSKO

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NÓRSKO

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NÓRSKO

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NÓRSKO

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NÓRSKO

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NÓRSKO

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NÓRSKO

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NÓRSKO

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NÓRSKO

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NÓRSKO

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NÓRSKO

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NÓRSKO

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NÓRSKO

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NÓRSKO

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NÓRSKO

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NÓRSKO

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NÓRSKO

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NÓRSKO

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NÓRSKO

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NÓRSKO

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NÓRSKO

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NÓRSKO

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NÓRSKO

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NÓRSKO

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NÓRSKO

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NÓRSKO

16,0 %

A663

VŠETKY OSTATNÉ SPOLOČNOSTI

24,5 %

A999

4.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve je podmienené zložením zábezpeky, ktorá sa rovná výške predbežného cla.

5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu požiadať o uverejnenie základných skutočností a okolností, na ktorých základe sa prijalo toto nariadenie, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do 30 dní od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 príslušné strany môžu podať pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 27. apríla 2005.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. apríla 2005

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 349, 31.12.1994, s. 53.

2

(3)  Ú. v. ES L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 33, 5.2.2005, s. 8.

4

(5)  Pozri stranu 4 Ú. v. EÚ.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 261, 23.10.2004, s. 8.

6

(7)  ECR sa obvykle definuje ako hmotnosť ryby, ktorá bola vyhladovaná a po zabití vykrvená.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Begium.

8

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Rada

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/33

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 14. apríla 2005

o ukončení konzultácií s Guinejskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou

(2005/321/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1), a najmä na jej článok 96,

so zreteľom na Internú dohodu o opatreniach, ktoré sa majú prijať, a o postupoch, ktoré sa majú dodržiavať pri vykonávaní Dohody o partnerstve krajín AKT – ES (2), a najmä na jej článok 3,

so zreteľom na návrh Komisie,

keďže:

| (1) | Nevyhnutné súčasti Dohody z Cotonou ustanovené v jej článku 9 boli porušené. |
| --- | --- |

(1)

Nevyhnutné súčasti Dohody z Cotonou ustanovené v jej článku 9 boli porušené.

| (2) | V súlade s článkom 96 Dohody z Cotonou sa 20. júla 2004 začali konzultácie s krajinami AKT a Guinejskou republikou. Pri tejto príležitosti guinejské orgány prijali osobitné záväzky zamerané na odstránenie problémov prednesených Európskou úniou a ich vykonanie v rámci trojmesačného obdobia prehĺbeného dialógu. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 96 Dohody z Cotonou sa 20. júla 2004 začali konzultácie s krajinami AKT a Guinejskou republikou. Pri tejto príležitosti guinejské orgány prijali osobitné záväzky zamerané na odstránenie problémov prednesených Európskou úniou a ich vykonanie v rámci trojmesačného obdobia prehĺbeného dialógu.

| (3) | Na konci tohto obdobia sa ukázalo, že z určitých vyššie uvedených záväzkov vyplynuli konkrétne iniciatívy a mnohé z nich sa už uskutočnili. Napriek tomu sa však viaceré dôležité opatrenia z hľadiska nevyhnutných súčastí Dohody z Cotonou ešte musia zaviesť, |
| --- | --- |

(3)

Na konci tohto obdobia sa ukázalo, že z určitých vyššie uvedených záväzkov vyplynuli konkrétne iniciatívy a mnohé z nich sa už uskutočnili. Napriek tomu sa však viaceré dôležité opatrenia z hľadiska nevyhnutných súčastí Dohody z Cotonou ešte musia zaviesť,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Konzultácie s Guinejskou republikou uskutočnené v súlade s článkom 96 Dohody z Cotonou sa týmto ukončujú.

Článok 2

Týmto sa prijímajú opatrenia špecifikované v pripojenom liste ako primerané kroky v zmysle článku 96 ods. 2 písm. c) Dohody z Cotonou.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa do 14. apríla 2008. Rozhodnutie sa pravidelne preskúma najmenej každých šesť mesiacov.

V Luxemburgu 14. apríla 2005

Za Radu

predseda

L. FRIEDEN

---

(1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 376.

2

---

PRÍLOHA

Vážený pán minister,

Európska únia prikladá veľkú dôležitosť ustanoveniam článku 9 Dohody z Cotonou. Partnerstvo AKT – EÚ sa zakladá na dodržiavaní ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti, sú to nevyhnutné súčasti uvedenej dohody, a preto tvoria základ našich vzájomných vzťahov.

V tomto duchu Európska únia vyjadruje svoje znepokojenie nad porušovaním demokratických zásad a zákonnosti najmä v období od vyhlásenia ústavného referenda v roku 2001 a počas parlamentných volieb (2002), ako aj prezidentských volieb (2003). Európsku úniu rovnako znepokojuje nedodržiavanie ľudských práv a základných slobôd, ako aj absencia správneho riadenia administratívy, politiky, hospodárstva a financií.

Európska únia usúdila, že politická situácia v Guinei vytvára priestor na porušovanie nevyhnutných súčastí uvedených v článku 9 Dohody z Cotonou. Na základe ustanovení tohto článku a politickej blokády v Guinei sa Európska únia rozhodla v zmysle článku 96 dohody začať 31. marca 2004 konzultácie zamerané na hĺbkové posúdenie situácie, a v prípade potreby aj na spôsoby jej nápravy.

Tieto konzultácie sa začali 20. júla 2004 v Bruseli. Pri tejto príležitosti sa pristúpilo k preskúmaniu viacerých základných otázok, pričom ste mali možnosť prezentovať svoj uhol pohľadu a analýzu situácie vo svojej krajine. Tiež ste predložili memorandum obsahujúce plán činností, zameraný na upevnenie demokracie, na rešpektovanie ľudských práv, zákonnosti a riadnej správy.

V súvislosti s predložením tejto správy spoločná kontrolná misia predsedníctva Európskej únie a Komisie odcestovala do Conakry a v spolupráci s predstaviteľmi členských štátov na mieste vyhodnotila vykonávanie záväzkov.

Európska únia konštatuje, že guinejské orgány preukázali veľkú schopnosť na jednej strane pokračovať v procese a prehĺbiť diskusiu a na druhej strane uľahčiť činnosť kontrolnej misie Európskej únie. Európska únia skonštatovala, že určité záväzky dali podnet k začatiu podporných iniciatív z Vašej strany. Osobitne treba spomenúť, že:

| | Vaša vláda preukázala vôľu obnoviť politický dialóg s politickými aktérmi s cieľom preskúmať volebný rámec. Dialóg sa oficiálne začal 31. augusta 2004 a vytvoril sa orgán zameraný na zabezpečenie dohôd medzi stranami, aby sa ich dialóg uľahčil. |
| --- | --- |

Vaša vláda preukázala vôľu obnoviť politický dialóg s politickými aktérmi s cieľom preskúmať volebný rámec. Dialóg sa oficiálne začal 31. augusta 2004 a vytvoril sa orgán zameraný na zabezpečenie dohôd medzi stranami, aby sa ich dialóg uľahčil.

| | Vláda potvrdila rozhodnutie zorganizovať voľby na miestnej úrovni v júni 2005, ako aj v tomto duchu posilniť proces decentralizácie. Pripravujú sa rôzne návrhy právnych predpisov. |
| --- | --- |

Vláda potvrdila rozhodnutie zorganizovať voľby na miestnej úrovni v júni 2005, ako aj v tomto duchu posilniť proces decentralizácie. Pripravujú sa rôzne návrhy právnych predpisov.

| | Vláda potvrdila rozhodnutie usporiadať parlamentné voľby v lehote stanovenej ústavou, to znamená v júni 2007. Zároveň je vláda pripravená preskúmať možnosť usporiadať voľby skôr. |
| --- | --- |

Vláda potvrdila rozhodnutie usporiadať parlamentné voľby v lehote stanovenej ústavou, to znamená v júni 2007. Zároveň je vláda pripravená preskúmať možnosť usporiadať voľby skôr.

| | Vláda okrem iného potvrdila harmonogram liberalizácie rozhlasového vysielania, ktorá sa uskutoční v júni 2005. |
| --- | --- |

Vláda okrem iného potvrdila harmonogram liberalizácie rozhlasového vysielania, ktorá sa uskutoční v júni 2005.

| | Vláda nakoniec potvrdila odvetvové reformy v oblasti makroekonomického riadenia a harmonogram ich vykonávania. |
| --- | --- |

Vláda nakoniec potvrdila odvetvové reformy v oblasti makroekonomického riadenia a harmonogram ich vykonávania.

Niet pochybností, že tieto iniciatívy prispejú k posilneniu rešpektovania ľudských práv a základných slobôd vo Vašej krajine. Väčšina týchto záväzkov sa však bude dlhodobo vykonávať, a preto sa zdá nevyhnutné sledovať, ako sa určitá časť týchto záväzkov v tomto období dodržiava, najmä na zabezpečenie prehlbovania demokracie. V tomto zmysle treba poznamenať, že Európska únia osobitne očakáva realizáciu konkrétnych opatrení, ktoré sú uvedené v čiastkovej správe z 30. septembra 2004 o vykonávaní memoranda, a ktorej hlavné body sú:

| 1. | Pokračovanie celonárodného dialógu s cieľom revidovať volebný rámec a operatívne podmienky podľa Vyhlásenia o zásadách, ktorými sa spravujú demokratické voľby v Afrike, prijatého Africkou úniou v Durbane v roku 2002 (1), aby sa zabezpečil transparentný a demokratický volebný proces. |
| --- | --- |

1.

Pokračovanie celonárodného dialógu s cieľom revidovať volebný rámec a operatívne podmienky podľa Vyhlásenia o zásadách, ktorými sa spravujú demokratické voľby v Afrike, prijatého Africkou úniou v Durbane v roku 2002 (1), aby sa zabezpečil transparentný a demokratický volebný proces.

| 2. | Pokračovanie a upevňovanie záväzkov dodržiavania zákonov zameraných na dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd umožňujúcich najmä politickým stranám vykonávanie ich práv a právomocí organizovať schôdze, prezentovať svoje názory a mať prístup k štátnym rozhlasovým a televíznym staniciam. |
| --- | --- |

2.

Pokračovanie a upevňovanie záväzkov dodržiavania zákonov zameraných na dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd umožňujúcich najmä politickým stranám vykonávanie ich práv a právomocí organizovať schôdze, prezentovať svoje názory a mať prístup k štátnym rozhlasovým a televíznym staniciam.

| 3. | Liberalizácia elektronických médií podľa harmonogramu predloženého kontrolnej misii Európskej únie v októbri 2004, ktorá umožní vstup súkromných elektronických médií pred voľbami na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.

Liberalizácia elektronických médií podľa harmonogramu predloženého kontrolnej misii Európskej únie v októbri 2004, ktorá umožní vstup súkromných elektronických médií pred voľbami na miestnej úrovni.

| 4. | Organizácia hlasovania vo voľbách na miestnej úrovni a v parlamentných voľbách podľa zmeneného volebného systému. |
| --- | --- |

4.

Organizácia hlasovania vo voľbách na miestnej úrovni a v parlamentných voľbách podľa zmeneného volebného systému.

| 5. | Pokračovanie procesu decentralizácie. |
| --- | --- |

5.

Pokračovanie procesu decentralizácie.

| 6. | Pokračovanie činností zameraných na posilnenie riadenia v makroekonomickej oblasti a v oblasti odvetvových reforiem. |
| --- | --- |

6.

Pokračovanie činností zameraných na posilnenie riadenia v makroekonomickej oblasti a v oblasti odvetvových reforiem.

V nadväznosti na konzultácie, so zohľadnením záväzkov vykonaných v tomto štádiu a z hľadiska toho, ktoré činnosti je potrebné ešte vykonať, bolo rozhodnuté ustanoviť primerané opatrenia podľa článku 96 ods. 2 písm. c) Dohody z Cotonou, zamerané na:

| 1. | Ďalšie pokračovanie spolupráce týkajúcej sa zostatkov 6., 7. a 8. Európskeho rozvojového fondu (ERF), aby sa umožnilo vykonávanie záväzkov prijatých Guineou v rámci konzultácií, najmä procesu decentralizácie, liberalizácie médií a riadnej hospodárskej správy. |
| --- | --- |

1.

Ďalšie pokračovanie spolupráce týkajúcej sa zostatkov 6., 7. a 8. Európskeho rozvojového fondu (ERF), aby sa umožnilo vykonávanie záväzkov prijatých Guineou v rámci konzultácií, najmä procesu decentralizácie, liberalizácie médií a riadnej hospodárskej správy.

| 2. | Ďalšie pokračovanie spolupráce týkajúcej sa rozpočtového limitu B 9. Európskeho rozvojového fondu, aby sa umožnilo zavedenie takých programov, ktoré sú priamo určené na zlepšenie podmienok života najviac znevýhodneného obyvateľstva alebo obetí politickej krízy v jednotlivých častiach regiónu. |
| --- | --- |

2.

Ďalšie pokračovanie spolupráce týkajúcej sa rozpočtového limitu B 9. Európskeho rozvojového fondu, aby sa umožnilo zavedenie takých programov, ktoré sú priamo určené na zlepšenie podmienok života najviac znevýhodneného obyvateľstva alebo obetí politickej krízy v jednotlivých častiach regiónu.

| 3. | Programy určené na posilnenie občianskej spoločnosti (vrátane neorganizovanej), na rešpektovanie a posilnenie demokracie, rešpektovanie ľudských práv a riadnu správu, ako aj na vytvorenie alebo na upevnenie slobodných médií. |
| --- | --- |

3.

Programy určené na posilnenie občianskej spoločnosti (vrátane neorganizovanej), na rešpektovanie a posilnenie demokracie, rešpektovanie ľudských práv a riadnu správu, ako aj na vytvorenie alebo na upevnenie slobodných médií.

| 4. | Posudzovanie príspevkov na regionálne projekty podľa jednotlivých prípadov. |
| --- | --- |

4.

Posudzovanie príspevkov na regionálne projekty podľa jednotlivých prípadov.

| 5. | Ďalšie pokračovanie všetkých aktivít humanitárneho charakteru, obchodnej spolupráce a preferencií v oblasti súvisiacej s obchodom. |
| --- | --- |

5.

Ďalšie pokračovanie všetkých aktivít humanitárneho charakteru, obchodnej spolupráce a preferencií v oblasti súvisiacej s obchodom.

| 6. | Poskytnutie podpory pri príprave volieb, a to alebo pokrytím zo zostatkov 6., 7. a 8. Európskeho rozvojového fondu, alebo jednorazovo z rozpočtového limitu B 9. Európskeho rozvojového fondu, akonáhle sa vytvorí volebný rámec, ktorý zaručí, že priebeh volieb bude transparentný a demokratický, založený na vyhlásení o zásadách, ktorými sa spravujú voľby v Afrike. |
| --- | --- |

6.

Poskytnutie podpory pri príprave volieb, a to alebo pokrytím zo zostatkov 6., 7. a 8. Európskeho rozvojového fondu, alebo jednorazovo z rozpočtového limitu B 9. Európskeho rozvojového fondu, akonáhle sa vytvorí volebný rámec, ktorý zaručí, že priebeh volieb bude transparentný a demokratický, založený na vyhlásení o zásadách, ktorými sa spravujú voľby v Afrike.

| 7. | Rozpočtový limit A 9. ERF bol znížený o sumu 65 miliónov EUR podľa rozhodnutia Európskej komisie v rámci čiastkového podrobného prieskumu. Dokončia sa stratégia spolupráce a národný indikatívny program, ktoré zohľadnia situáciu v krajine, ako aj nové finančné výhľady. Tieto dokumenty sa podpíšu a vykonajú, akonáhle sa skonštatuje dostatočný pokrok pri vykonávaní záväzkov prijatých Guineou, najmä pri príprave a uskutočňovaní hlasovania v slobodných a transparentných voľbách na miestnej úrovni a parlamentných voľbách. Európska únia vezme ako kritéria najmä:






  a) | skutočnosť, že sa uskutočnili slobodné a transparentné voľby na miestnej úrovni a že riadne zvolení zástupcovia miestnych spoločenstiev sa ujali funkcií; |
| --- | --- | --- |

7.

Rozpočtový limit A 9. ERF bol znížený o sumu 65 miliónov EUR podľa rozhodnutia Európskej komisie v rámci čiastkového podrobného prieskumu. Dokončia sa stratégia spolupráce a národný indikatívny program, ktoré zohľadnia situáciu v krajine, ako aj nové finančné výhľady. Tieto dokumenty sa podpíšu a vykonajú, akonáhle sa skonštatuje dostatočný pokrok pri vykonávaní záväzkov prijatých Guineou, najmä pri príprave a uskutočňovaní hlasovania v slobodných a transparentných voľbách na miestnej úrovni a parlamentných voľbách. Európska únia vezme ako kritéria najmä:

a)

skutočnosť, že sa uskutočnili slobodné a transparentné voľby na miestnej úrovni a že riadne zvolení zástupcovia miestnych spoločenstiev sa ujali funkcií;

| b) | skutočnosť, že volebný rámec a operatívne podmienky pre parlamentné voľby (vrátane dátumu volieb), založené na vyhlásení o zásadách, ktorými sa spravujú demokratické voľby v Afrike, sa stanovili v rámci politického dialógu s opozíciou. |
| --- | --- |

b)

skutočnosť, že volebný rámec a operatívne podmienky pre parlamentné voľby (vrátane dátumu volieb), založené na vyhlásení o zásadách, ktorými sa spravujú demokratické voľby v Afrike, sa stanovili v rámci politického dialógu s opozíciou.

Je potrebné naplánovať pravidelné preskúmania v spolupráci s predsedníctvom Európskej únie a Európskou komisiou, z ktorých prvé sa vykoná v lehote, ktorá neprekročí šesť mesiacov.

Európska únia bude pokračovať v podrobnom sledovaní situácie v Guinei počas nepretržitého obdobia tridsiatich šiestich mesiacov. S Vašou vládou bude udržiavať zosilnený politický dialóg v zmysle článku 8 dohody z Cotonou z hľadiska upevnenia demokracie a zákonnosti, najmä uskutočnením parlamentných volieb, ako aj rešpektovaním ľudských práv a základných slobôd.

Európska únia si vyhradzuje právo upraviť primerané opatrenia v prípade, ak by došlo k rýchlejšiemu vykonávaniu záväzkov prijatých guinejskými orgánmi, alebo naopak v prípade, ak by došlo k prerušeniu vykonávania.

Prijmite, pán minister, výraz našej hlbokej úcty.

Za Radu

Za Komisiu

---

(1)  Vyhlásenie OAJ/AÚ o zásadách, ktorými sa spravujú demokratické voľby v Afrike, AHG/Vyhl. 1 (XXXVIII).

1

---

Komisia

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/37

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 26. februára 2005

o žiadosti, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo podľa článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu

[oznámené pod číslom K(2005) 411]

(Iba anglický, francúzsky a holandský text je autentický)

(2005/322/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (1), najmä na jeho článok 9,

keďže:

| (1) | Spojené kráľovstvo oslovilo 27. januára 2005 Komisiu podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 vo veci rozšírenia vnútroštátneho zákazu výlovu ostriežov dvojitými vlečnými sieťami do 12 míľ od juhozápadného pobrežia Anglicka na plavidlá ostatných členských štátov, ktoré majú právo rybolovu v tejto oblasti, s cieľom dočasne obmedziť vedľajší úlovok veľrýb, kým bude možné prijať účinnejšie koordinované opatrenie na úrovni Spoločenstva. Pri predložení tejto žiadosti orgány Spojeného kráľovstva uviedli svoje obavy o stupni vedľajšieho úlovku delfínov obyčajných pri výlove ostriežov dvojitými vlečnými sieťami a odvolali sa na rozhodnutie Komisie zamietnuť ich prípad vo veci okamžitého ukončenia tohto výlovu v západnej časti Lamanšského prielivu (ICES oblasť VIIe) (2). |
| --- | --- |

(1)

Spojené kráľovstvo oslovilo 27. januára 2005 Komisiu podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 vo veci rozšírenia vnútroštátneho zákazu výlovu ostriežov dvojitými vlečnými sieťami do 12 míľ od juhozápadného pobrežia Anglicka na plavidlá ostatných členských štátov, ktoré majú právo rybolovu v tejto oblasti, s cieľom dočasne obmedziť vedľajší úlovok veľrýb, kým bude možné prijať účinnejšie koordinované opatrenie na úrovni Spoločenstva. Pri predložení tejto žiadosti orgány Spojeného kráľovstva uviedli svoje obavy o stupni vedľajšieho úlovku delfínov obyčajných pri výlove ostriežov dvojitými vlečnými sieťami a odvolali sa na rozhodnutie Komisie zamietnuť ich prípad vo veci okamžitého ukončenia tohto výlovu v západnej časti Lamanšského prielivu (ICES oblasť VIIe) (2).

| (2) | Podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sú francúzske a belgické plavidlá oprávnené loviť druhy žijúce na morskom dne v oblasti 6 až 12 míľ a vzťahovali by sa preto na ne navrhované opatrenia, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sú francúzske a belgické plavidlá oprávnené loviť druhy žijúce na morskom dne v oblasti 6 až 12 míľ a vzťahovali by sa preto na ne navrhované opatrenia, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo.

| (3) | V súlade s podmienkami uvedenými v článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 oznámilo Spojené kráľovstvo svoju žiadosť dotknutým členským štátom. V lehote päť pracovných dní ustanovenej v článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 obdržala Komisia od Francúzska písomné pripomienky, v ktorých Komisiu vyzýva, aby nevyhovela žiadosti Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s podmienkami uvedenými v článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 oznámilo Spojené kráľovstvo svoju žiadosť dotknutým členským štátom. V lehote päť pracovných dní ustanovenej v článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 obdržala Komisia od Francúzska písomné pripomienky, v ktorých Komisiu vyzýva, aby nevyhovela žiadosti Spojeného kráľovstva.

| (4) | Komisia má obavy, pokiaľ ide o vedľajšie úlovky veľrýb, ktoré sú chránené smernicou Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (3), pozorované v niektorých loviskách rýb, a plne sa zaväzuje v čo najväčšej miere znížiť počet týchto zvierat utopených v rybárskych sieťach. Opatrenie Spoločenstva bolo nedávno prijaté nariadením Rady (ES) č. 812/2004 z 26. apríla 2004, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa náhodných úlovkov veľrybovitých cicavcov (veľrýb) v loviskách rýb a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 88/98 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisia má obavy, pokiaľ ide o vedľajšie úlovky veľrýb, ktoré sú chránené smernicou Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (3), pozorované v niektorých loviskách rýb, a plne sa zaväzuje v čo najväčšej miere znížiť počet týchto zvierat utopených v rybárskych sieťach. Opatrenie Spoločenstva bolo nedávno prijaté nariadením Rady (ES) č. 812/2004 z 26. apríla 2004, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa náhodných úlovkov veľrybovitých cicavcov (veľrýb) v loviskách rýb a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 88/98 (4).

| (5) | Uvedeným nariadením sa od 1. januára 2005 ustanovuje vysielanie pozorovateľov na plavidlá, ktoré vykonávajú rybolov dvojitými vlečnými sieťami. Otázka vedľajších úlovkov veľrýb v morských dvojitých vlečných sieťach je zložitá a osobitne sa riešila v rámci komplexného vedeckého preskúmania a posúdenia Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) o vedľajších úlovkoch veľrýb v loviskách rýb (5). ICES uviedla, že „pri iných druhoch výlovu, ako je výlov ostriežov dvojitými vlečnými sieťami, taktiež dochádza k uloveniu delfínov“ a že „je potrebné komplexné monitorovanie početných výlovov vlečnými sieťami v tejto oblasti predtým, ako môžeme upresniť požiadavky na zníženie“. ICES sa najmä domnieva, že „zákaz výlovu ostriežov morskými dvojitými vlečnými sieťami“ by bolo „svojvoľné opatrenie, prostredníctvom ktorého sa pravdepodobne nedosiahne želaný cieľ“. Zákaz používania dvojitých vlečných sietí pri výlove morských ostriežov v pobrežných vodách Spojeného kráľovstva v západnej časti Lamanšského prielivu by pravdepodobne spôsobil presun výlovu do priľahlých oblastí bez toho, že by sa nutne obmedzil vedľajší úlovok delfínov obyčajných. |
| --- | --- |

(5)

Uvedeným nariadením sa od 1. januára 2005 ustanovuje vysielanie pozorovateľov na plavidlá, ktoré vykonávajú rybolov dvojitými vlečnými sieťami. Otázka vedľajších úlovkov veľrýb v morských dvojitých vlečných sieťach je zložitá a osobitne sa riešila v rámci komplexného vedeckého preskúmania a posúdenia Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) o vedľajších úlovkoch veľrýb v loviskách rýb (5). ICES uviedla, že „pri iných druhoch výlovu, ako je výlov ostriežov dvojitými vlečnými sieťami, taktiež dochádza k uloveniu delfínov“ a že „je potrebné komplexné monitorovanie početných výlovov vlečnými sieťami v tejto oblasti predtým, ako môžeme upresniť požiadavky na zníženie“. ICES sa najmä domnieva, že „zákaz výlovu ostriežov morskými dvojitými vlečnými sieťami“ by bolo „svojvoľné opatrenie, prostredníctvom ktorého sa pravdepodobne nedosiahne želaný cieľ“. Zákaz používania dvojitých vlečných sietí pri výlove morských ostriežov v pobrežných vodách Spojeného kráľovstva v západnej časti Lamanšského prielivu by pravdepodobne spôsobil presun výlovu do priľahlých oblastí bez toho, že by sa nutne obmedzil vedľajší úlovok delfínov obyčajných.

| (6) | Hoci podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 môže členský štát prijať opatrenia na minimalizáciu dosahu rybolovu na morské ekosystémy, na základe dostupných vedeckých informácií by navrhované opatrenie pravdepodobne neprispelo k tomuto cieľu. |
| --- | --- |

(6)

Hoci podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002 môže členský štát prijať opatrenia na minimalizáciu dosahu rybolovu na morské ekosystémy, na základe dostupných vedeckých informácií by navrhované opatrenie pravdepodobne neprispelo k tomuto cieľu.

| (7) | Toto odôvodnenie bolo jedným z dôvodov pre rozhodnutie Komisie zamietnuť žiadosť Spojeného kráľovstva o okamžité opatrenie zakázať výlov ostriežov morskými vlečnými sieťami v západnej časti Lamanšského prielivu v auguste 2004. Odvtedy neboli predložené žiadne nové vedecké informácie, ktoré by mohli odôvodniť zmenu v tejto analýze. |
| --- | --- |

(7)

Toto odôvodnenie bolo jedným z dôvodov pre rozhodnutie Komisie zamietnuť žiadosť Spojeného kráľovstva o okamžité opatrenie zakázať výlov ostriežov morskými vlečnými sieťami v západnej časti Lamanšského prielivu v auguste 2004. Odvtedy neboli predložené žiadne nové vedecké informácie, ktoré by mohli odôvodniť zmenu v tejto analýze.

| (8) | Komisia sa domnieva, že otázka vedľajšieho úlovku veľrýb v morských vlečných sieťach by sa mala riešiť účinným a koordinovaným spôsobom na základe spoľahlivých vedeckých poznatkov o charaktere a rozsahu problému. S cieľom dosiahnuť to podporuje Komisia finančne vedecké štúdie a výskum na vývoj opatrení na zníženie vedľajších úlovkov veľrýb pri rybolove morskými vlečnými sieťami alebo na aktualizáciu vedeckých odhadov výskytu malých veľrýb v európskych vodách Atlantického oceánu. Tieto štúdie a výskumné projekty majú spolu s údajmi o vedľajšom úlovku veľrýb v mnohých loviskách rýb, ktoré budú sprístupnené prostredníctvom pozorovateľského programu Spoločenstva, poskytovať v rozumnej časovej lehote technický základ pre cielené a účinné riadiace opatrenia na obmedzenie dosahu rybolovu na veľryby. Hneď ako budú tieto informácie dostupné, Komisia navrhne prípadné potrebné opatrenia v úzkej spolupráci so všetkými zúčastnenými stranami. |
| --- | --- |

(8)

Komisia sa domnieva, že otázka vedľajšieho úlovku veľrýb v morských vlečných sieťach by sa mala riešiť účinným a koordinovaným spôsobom na základe spoľahlivých vedeckých poznatkov o charaktere a rozsahu problému. S cieľom dosiahnuť to podporuje Komisia finančne vedecké štúdie a výskum na vývoj opatrení na zníženie vedľajších úlovkov veľrýb pri rybolove morskými vlečnými sieťami alebo na aktualizáciu vedeckých odhadov výskytu malých veľrýb v európskych vodách Atlantického oceánu. Tieto štúdie a výskumné projekty majú spolu s údajmi o vedľajšom úlovku veľrýb v mnohých loviskách rýb, ktoré budú sprístupnené prostredníctvom pozorovateľského programu Spoločenstva, poskytovať v rozumnej časovej lehote technický základ pre cielené a účinné riadiace opatrenia na obmedzenie dosahu rybolovu na veľryby. Hneď ako budú tieto informácie dostupné, Komisia navrhne prípadné potrebné opatrenia v úzkej spolupráci so všetkými zúčastnenými stranami.

| (9) | Z uvedeného vyplýva, že žiadosti, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo, nie je možné vyhovieť, |
| --- | --- |

(9)

Z uvedeného vyplýva, že žiadosti, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo, nie je možné vyhovieť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Žiadosť o rozšírenie zákazu výlovu ostriežov dvojitými vlečnými sieťami do 12 míľ od juhozápadného pobrežia Anglicka na plavidlá ostatných členských štátov, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 2371/2002, sa zamieta.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu, Francúzskej republike a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.

V Bruseli 26. februára 2005

Za Komisiu

Joe BORG

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie z 24. augusta 2004 o žiadosti, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 2371/2002 – K(2004) 3229.

2

(3)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 150, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  Správy Poradného výboru ICES o ekosystémoch (ACE), 2002 a 2003, dostupné na internetovej stránke http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/39

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 21. apríla 2005

o bezpečnostných požiadavkách, ktoré majú spĺňať európske normy, pokiaľ ide o plávajúce výrobky určené na použitie vo voľnom čase na alebo vo vode podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES

[oznámené pod číslom K(2005) 1209]

(Text s významom pre EHP)

(2005/323/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (1), najmä na jej článok 4 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Smernica 2001/95/ES stanovuje povinnosť výrobcov umiestňovať na trh iba bezpečné výrobky. |
| --- | --- |

(1)

Smernica 2001/95/ES stanovuje povinnosť výrobcov umiestňovať na trh iba bezpečné výrobky.

| (2) | Podľa tejto smernice sa výrobok považuje za bezpečný, pokiaľ ide o riziká a kategórie rizík, ktoré sú zahrnuté v príslušných vnútroštátnych normách, ak vyhovuje dobrovoľným vnútroštátnym normám, ktoré transponujú európske normy. |
| --- | --- |

(2)

Podľa tejto smernice sa výrobok považuje za bezpečný, pokiaľ ide o riziká a kategórie rizík, ktoré sú zahrnuté v príslušných vnútroštátnych normách, ak vyhovuje dobrovoľným vnútroštátnym normám, ktoré transponujú európske normy.

| (3) | Podľa smernice 2001/95/ES majú európske organizácie pre štandardizáciu zaviesť európske normy. Takéto normy majú zabezpečiť, aby výrobky spĺňali všeobecnú bezpečnostnú požiadavku smernice. |
| --- | --- |

(3)

Podľa smernice 2001/95/ES majú európske organizácie pre štandardizáciu zaviesť európske normy. Takéto normy majú zabezpečiť, aby výrobky spĺňali všeobecnú bezpečnostnú požiadavku smernice.

| (4) | Členské štáty a Komisia v úzkej spolupráci s európskymi orgánizáciami pre štandardizáciu a po porade so záujmovými skupinami označili plávajúce výrobky určené na používanie vo voľnom čase na alebo vo vode ako skupinu výrobkov, pre ktoré sa majú vypracovať európske normy na základe mandátu, ktorý udelila Komisia na základe smernice 2001/95/ES. Medzi uvedené plávajúce výrobky nepatria plávajúce výrobky, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 88/378/EHS (2) týkajúca sa bezpečnosti hračiek, smernica Rady 89/686/EHS (3) týkajúca sa osobných ochranných pomôcok a smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/25/ES (4) týkajúca sa rekreačných plavidiel. |
| --- | --- |

(4)

Členské štáty a Komisia v úzkej spolupráci s európskymi orgánizáciami pre štandardizáciu a po porade so záujmovými skupinami označili plávajúce výrobky určené na používanie vo voľnom čase na alebo vo vode ako skupinu výrobkov, pre ktoré sa majú vypracovať európske normy na základe mandátu, ktorý udelila Komisia na základe smernice 2001/95/ES. Medzi uvedené plávajúce výrobky nepatria plávajúce výrobky, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 88/378/EHS (2) týkajúca sa bezpečnosti hračiek, smernica Rady 89/686/EHS (3) týkajúca sa osobných ochranných pomôcok a smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/25/ES (4) týkajúca sa rekreačných plavidiel.

| (5) | Bezpečnostné požiadavky na tieto výrobky sa majú vypracovať na základe uvedených konzultácií a diskusií s predstaviteľmi členských štátov. |
| --- | --- |

(5)

Bezpečnostné požiadavky na tieto výrobky sa majú vypracovať na základe uvedených konzultácií a diskusií s predstaviteľmi členských štátov.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru, ktorý bol založený podľa smernice 2001/95/ES, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru, ktorý bol založený podľa smernice 2001/95/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Výrobky a definícia výrobkov

Toto rozhodnutie sa vzťahuje na plávajúce výrobky určené na použitie vo voľnom čase na alebo vo vode, ktoré sú uvedené v časti I prílohy a ktoré nie sú obsiahnuté v žiadnych právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú špecifických výrobkov. Toto rozhodnutie sa nevzťahuje konkrétne na plávajúce výrobky určené na použitie vo voľnom čase, na ktoré sa vzťahujú smernice 88/378/EHS, 89/686/EHS a 94/25/ES.

Článok 2

Bezpečnostné požiadavky

Bezpečnostné požiadavky na výrobky, ktoré sú uvedené v článku 1, sú stanovené v časti II prílohy.

Článok 3

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 21. apríla 2005

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Ú. v. ES L 187, 16.7.1988, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).

2

(3)  Ú. v. ES L 399, 30.12.1989, s. 18. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 164, 30.6.1994, s. 15. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

4

---

PRÍLOHA

Bezpečnostné požiadavky na plávajúce predmety určené na použitie vo voľnom čase na alebo vo vode

ČASŤ I

Definícia výrobkov:

Plávajúce predmety, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, sú výrobky určené na použitie vo voľnom čase na alebo vo vode, ktorých pohyb zabezpečuje vztlak spôsobený nafúknutím alebo inherentnými vztlakovými materiálmi. Na tieto výrobky sa nevzťahujú žiadne právne predpisy EÚ týkajúce sa špecifických výrobkov, ktoré sa používajú na a vo vode pri oddychových činnostiach, medzi ktoré patria hry vo vode, vodné športy, člnkovanie, potápanie a výučba plávania, okrem najtypickejších a najtradičnejších výrobkov v uvedenom sektore. Niektoré z týchto výrobkov sú už dlhodobo udomácnené na európskom trhu, zatiaľ čo iné sú nové, s novými produktami, ktoré sa neustále objavujú.

Väčšinu z týchto výrobkov predstavujú čiastočne upravené tradičné základné výrobky alebo výrobky z nich odvodené a ďalej vyvíjané. Vybavenie pre detské ihriská umiestnené na zemi sa stále častejšie upravuje tak, aby sa mohlo používať na vode.

Tieto nové výrobky sú zamerané na zvýšenie potešenia a zábavy, ale aj na zvýšenie rýchlosti alebo posilnenie akcie a vzrušenia v súvislosti s novými dobrodružnými činnosťami, medzi ktoré patrí „tubing“ a „rafting na spenenej vode“.

Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na plávajúce predmety na voľný čas, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/378/EHS týkajúca sa bezpečnosti hračiek, smernica 89/686/EHS týkajúca sa osobných ochranných pomôcok a smernica 94/25/ES týkajúca sa rekreačných plavidiel.

Plávajúce predmety, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, musia byť zaradené podľa účelu svojho použitia, spôsobu pohonu a konštrukcie, do týchto tried:

Trieda A: Plávajúce predmety určené na statické polohové používanie na alebo vo vode. Pozícia užívateľa je na nadnášajúcej konštrukcii. Sú určené na individuálne aj kolektívne používanie, hlavne pasívne. Zvyčajne nemajú žiadny mechanický pohon. Zariadenia sú konštruované spôsobom, ktorý zabezpečuje stabilitu pohyblivosti alebo musia byť vyvažované užívateľom.

Nepatria sem predmety skonštruované za účelom ochrannej funkcie, na ktoré sa vzťahuje smernica 89/686/EHS. Rovnako sem nepatria ani predmety skonštruované alebo jasne určené na individuálne používanie deťmi pri hre v plytkej vode, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/378/EHS.

Trieda B: Plávajúce predmety určené na statické používanie. Poloha užívateľa je vo vnútri nadnášajúcej konštrukcie, ktorá je umiestnesná okolo tela užívateľa (pomerne tesne prilieha). Zariadenia môžu buď poskytnúť systém, ktorý udrží telo na vode, alebo sa od užívateľa očakáva, že sa sám udrží pomocou ramien a rúk. Systémom na udržanie tela môže byť integrované sedadlo, pásy alebo iné prostriedky držania bez ohľadu na polohu tela (sedenie, státie, ležanie, kľačanie ... ). Telo užívateľa je viac-menej ponorené. Vrchná časť (hruď obrátená smerom hore) je zvyčajne mimo vody. Sú určené na individuálne aj kolektívne používanie. Zvyčajne nemajú žiadny mechanický pohon.

Nepatria sem výrobky skonštruované na účely ochrannej funkcie, na ktoré sa vzťahuje smernica 89/686/EHS. Rovnako sem nepatria ani výrobky skonštruované alebo jasne určené na individuálne používanie deťmi pri hre v plytkej vode, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/378/EHS.

Trieda C: Plávajúce predmety určené na dynamické používanie, t. j. používanie pri vysokej rýchlosti. Poloha užívaťeľa je na alebo vo vnútri nadnášajúcej konštrukcie. Môžu mať kabínku alebo sedadlo alebo iné prostriedky, v ktorých sa užívateľ drží. Zariadenie je ťahané za externým prostriedkom s pohonom. Od užívateľa sa vyžaduje, aby udržal stabilitu pohybu a bezpečný smer za ťažnými zariadeniami.

Trieda D: Plávajúce predmety na aktívne používanie, t. j. lezenie, skákanie a akúkoľvek činnosť, ktorá s nimi súvisí. Nie je určená žiadna jednoznačná poloha užívateľa. Sú určené na individuálne aj kolektívne používanie. Zvyčajne nemajú žiadny mechanický pohon. Nepatria sem výrobky skonštruované na účely ochrannej funkcie, na ktoré sa vzťahuje smernica 89/686/EHS. Rovnako sem nepatria ani výrobky skonštruované alebo jasne určené na individuálne používanie deťmi pri hre v plytkej vode, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/378/EHS.

Trieda E: Nafukovacie člny so vztlakom nižším ako 1 800 N a dĺžkou trupu väčšou ako 1,2 m a menšou ako 2,5 m, merané podľa príslušných harmonizovaných noriem, ktoré sú určené na šport a voľný čas, ako je stanovené v smernici 94/25/ES. Sú určené na individuálne aj kolektívne používanie. Poloha užívateľa je vo vnútri nadnášajúcej konštrukcie (široká kabínka).

ČASŤ II

A.   Riziká

Hlavnými rizikami, ktoré sa spájajú s týmito výrobkami, sú utopenie a nehody podobné utopeniu.

K ďalším rizikám spojeným s týmito špecifickými výrobkami, ktoré môžu v menšej alebo väčšej miere spôsobiť vážne zranenia, patria riziká spojené s konštrukciou výrobku, ako je odplávanie výrobku, strata zovretia, pád z výšky, zachytenie alebo zamotanie nad alebo pod hladinou vody, náhla strata nadnášacej schopnosti vo vode, prevrátenie sa, šok z chladu, ako aj riziká súvisiace s jeho používaním, ako sú kolízia a zrážka a riziká spojené s pôsobením vetrov, prúdov, prílivov a odlivov.

B.   Všeobecné bezpečnostné požiadavky

Výrobky musia spĺňať všeobecné bezpečnostné požiadavky uvedené v smernici 2001/95/ES a musia byť „bezpečné“ v zmysle článku 2 písm. b) tejto smernice.

C.   Osobitné bezpečnostné požiadavky

Pri uplatňovaní všeobecnej požiadavky bezpečnosti uvedenej v smernici 2001/95/ES sa musia brať do úvahy:

C.1.   Požiadavky na konštrukciu výrobku

Bezpečnosť konštrukcie musí mať prednosť pred bezpečnosťou určenou prostredníctvom pokynov. Použité materiály a vypracovanie musia zodpovedať najnovším poznatkom, pričom sa zohľadňuje predpokladané použitie výrobkov a prípadné následky na zdravie užívateľa a životné prostredie.

Minimálne sa musí zvážiť:

| a) | stabilita pohyblivosti v súlade s plánovaným a predpokladaným použitím; |
| --- | --- |

a)

stabilita pohyblivosti v súlade s plánovaným a predpokladaným použitím;

| b) | minimálny vztlak a v prípade nafukovacích výrobkov reziduálny vztlak po poruche jednej zo vzduchových komôr. Následne uchovanie funkcie v prípade, že je to vhodné, a najmä pri zamýšľanom alebo pravdepodobnom kolektívnom použití; |
| --- | --- |

b)

minimálny vztlak a v prípade nafukovacích výrobkov reziduálny vztlak po poruche jednej zo vzduchových komôr. Následne uchovanie funkcie v prípade, že je to vhodné, a najmä pri zamýšľanom alebo pravdepodobnom kolektívnom použití;

| c) | prostriedky na uchopenie počas používania výrobku, umožňujúce ľahké zovretie; |
| --- | --- |

c)

prostriedky na uchopenie počas používania výrobku, umožňujúce ľahké zovretie;

| d) | ľahký únik v prípade prevrátenia výrobku, zabránenie iným formám zachytenia alebo zapletenia častí ľudského tela; |
| --- | --- |

d)

ľahký únik v prípade prevrátenia výrobku, zabránenie iným formám zachytenia alebo zapletenia častí ľudského tela;

| e) | prostriedky na umožnenie opätovného nalodenia, najmä pri zamýšľanom kolektívnom použití, ako aj prostriedky uchopenia v prípade núdze; |
| --- | --- |

e)

prostriedky na umožnenie opätovného nalodenia, najmä pri zamýšľanom kolektívnom použití, ako aj prostriedky uchopenia v prípade núdze;

| f) | možnosť spoľahlivého rýchleho uvoľnenia výrobkov, ktoré sa pohybujú (sú ťahané) pri veľkej rýchlosti. |
| --- | --- |

f)

možnosť spoľahlivého rýchleho uvoľnenia výrobkov, ktoré sa pohybujú (sú ťahané) pri veľkej rýchlosti.

C.2.   Upozornenia a informácie o opatrnosti pri používaní výrobku

Predstavenie a zobrazenie výrobku, viditeľné a jasné označenie, ako aj všetky upozornenia a návod na použitie musia byť úplne koherentné a ľahko zrozumiteľné a jasné pre používateľa a nesmú podceňovať riziká pre potenciálnych užívateľov, najmä deti.

Označenie (vrátane piktogramov), týkajúce sa upozornení alebo vhodného určenia rozmerov, musí byť počas používania viditeľné. Piktogramy priamo súvisiace s navážnejšími rizikami musia byť doplnené zodpovedajúcim textom. Základné informácie týkajúce sa činnosti a obmedzení výrobku musia byť uvedené takým spôsobom, aby informovali potencionálneho užívateľa ešte pre kúpou výrobku. Mimoriadna pozornosť sa musí venovať informáciám o rizikách v súvislosti s deťmi. Minimálne sa musí zvážiť:

| a) | akékoľvek nevyhnutné obmedzenie používania, pokiaľ ide napríklad o počet užívateľov, celkovú hmotnosť, riziko spojené s pôsobením vetrov, prúdov, prílivov a odlivov, špecifikácie ohľadom vzdialenosti od pobrežia, výšky, rýchlosti, interakcie s inými výrobkami alebo predmetmi, kde je významný predpoklad, že výrobok sa bude používať s inými výrobkami alebo v blízkosti nebezpečných predmetov (bezpečnostná vzdialenosť); navyše je potrebné zvážiť nesprávne použitie výrobku, ktoré je možné predvídať; |
| --- | --- |

a)

akékoľvek nevyhnutné obmedzenie používania, pokiaľ ide napríklad o počet užívateľov, celkovú hmotnosť, riziko spojené s pôsobením vetrov, prúdov, prílivov a odlivov, špecifikácie ohľadom vzdialenosti od pobrežia, výšky, rýchlosti, interakcie s inými výrobkami alebo predmetmi, kde je významný predpoklad, že výrobok sa bude používať s inými výrobkami alebo v blízkosti nebezpečných predmetov (bezpečnostná vzdialenosť); navyše je potrebné zvážiť nesprávne použitie výrobku, ktoré je možné predvídať;

| b) | na všetkých výrobkoch musí byť upozornenie „POZOR: neposkytuje ochranu pred utopením. Len pre plavcov!“; |
| --- | --- |

b)

na všetkých výrobkoch musí byť upozornenie „POZOR: neposkytuje ochranu pred utopením. Len pre plavcov!“;

| c) | v prípade potreby odporúčanie týkajúce sa použitia primeraných osobných ochranných pomôcok (OOP) proti utopeniu a na odolnosť voči nárazu; |
| --- | --- |

c)

v prípade potreby odporúčanie týkajúce sa použitia primeraných osobných ochranných pomôcok (OOP) proti utopeniu a na odolnosť voči nárazu;

| d) | pokyny k nafúkaniu a tlakovým podmienkam, na údržbu, opravu, uskladnenie a likvidáciu s prihliadnutím na špecifické vlastnosti týchto výrobkov a ich používanie, opakované použitie počas dlhého obdobia a proces starnutia; |
| --- | --- |

d)

pokyny k nafúkaniu a tlakovým podmienkam, na údržbu, opravu, uskladnenie a likvidáciu s prihliadnutím na špecifické vlastnosti týchto výrobkov a ich používanie, opakované použitie počas dlhého obdobia a proces starnutia;

| e) | výrobky určené pre kategórie spotrebiteľov s rizikom pri používaní výrobku, najmä deti, neplavci a v niektorých prípadoch starší ľudia, musia mať špecifické upozornenie. |
| --- | --- |

e)

výrobky určené pre kategórie spotrebiteľov s rizikom pri používaní výrobku, najmä deti, neplavci a v niektorých prípadoch starší ľudia, musia mať špecifické upozornenie.

---

Správna komisia Európskych spoločenstiev pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/42

---

ROZHODNUTIE č. 200

z 15. decembra 2004

o spôsobe práce a zložení technickej komisie pre spracovanie údajov správnej komisie pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov

(Text s významom pre EHP)

(2005/324/ES)

SPRÁVNA KOMISIA PRE SOCIÁLNE ZABEZPEČENIE MIGRUJÚCICH PRACOVNÍKOV,

so zreteľom na článok 81 písm. d) nariadenia Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva (1), podľa ktorého správna komisia modernizačnými postupmi na výmenu informácií, konkrétne prispôsobením informačného toku medzi inštitúciami na účely telematickej výmeny, podporí a rozvinie spoluprácu medzi členskými štátmi, berúc do úvahy vývoj spracovania údajov v každom členskom štáte s cieľom urýchliť priznanie dávok,

so zreteľom na článok 117c ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 574/72 z 21. marca 1972, ktorým sa stanovuje postup pri vykonávaní nariadenia (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva (2), podľa ktorého správna komisia zriadi a určí spôsob práce a zloženie technickej komisie, ktorá podľa článkov 117, 117a a 117b poskytne správy a odôvodnené stanovisko pred prijatím rozhodnutí,

berúc do úvahy dôsledky rozšírenia Európskej únie 1. mája 2004 na fungovanie technickej komisie,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

1.   Správna komisia pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov zriaďuje technickú komisiu pre spracovanie údajov, ustanovenú v článku 117c ods. 1 nariadenia (EHS) č. 574/72. Táto komisia sa nazýva „technická komisia“.

2.   Technická komisia má funkcie ustanovené v článku 117c ods. 2 nariadenia (EHS) č. 574/72.

3.   Mandát týkajúci sa osobitných úloh technickej komisie určuje správna komisia pre sociálne zabezpečenie pracovníkov, ktorá môže tieto úlohy podľa potreby upraviť.

Článok 2

Technická komisia prijíma svoje správy a odôvodnené stanoviská, ak je to potrebné, na základe technických dokumentov a štúdií. Môže požiadať vnútroštátne správne orgány o informáciu, ktorú pokladá za potrebnú pre príslušné splnenie svojich úloh.

Článok 3

1.   Technická komisia sa skladá z dvoch členov z každého členského štátu, z ktorých jeden je nominovaný ako stály člen a druhý menovaný ako jeho zástupca. Zástupca vlády členského štátu pre správnu komisiu postupuje generálnemu sekretárovi správnej komisie nominácie z každého členského štátu.

2.   Správy a odôvodnené stanoviská prijímajú jednoduchou väčšinou všetci členovia technickej komisie, každý členský štát s jedným hlasom, ktorý odovzdá stály člen alebo počas jeho neprítomnosti jeho zástupca. Správy alebo odôvodnené stanoviská technickej komisie musia uvádzať, či sa k nim dospelo jednomyseľne alebo jednoduchou väčšinou. V prípade menšiny musia vysvetliť závery alebo výhrady menšiny.

3.   Zástupca Komisie Európskych spoločenstiev alebo osoba, ktorú určí, koná v rámci technickej komisie ako poradca.

Článok 4

Úrad predsedu technickej komisie zastáva každý polrok buď stály člen, alebo iný vymenovaný úradník štátu, ktorého zástupca zastáva v rovnakom období v správnej komisii úrad predsedu tejto komisie. Predseda technickej komisie podá správu o aktivitách technickej komisie, ako ich vyžaduje predseda správnej komisie.

Článok 5

Technická komisia môže zriadiť pracovné skupiny ad hoc na posúdenie osobitných otázok. Technická komisia opíše v pracovnom programe uvedenom v článku 7 úlohy, ktoré prevezmú takéto pracovné skupiny, časový plán na splnenie týchto úloh a finančné dosahy jej činnosti.

Článok 6

Sekretariát správnej komisie pripravuje a organizuje zasadnutia technickej komisie a vypracúva z nich zápisnice.

Článok 7

Technická komisia predkladá správnej komisii na schválenie podrobný pracovný program. Technická komisia taktiež každý rok podáva správnej komisii správu o svojich aktivitách a splnených úlohách v súvislosti s pracovným programom a tiež návrhy na jeho zmeny a doplnenia.

Článok 8

Všetky navrhované kroky technickej komisie, ktorými Komisii Európskych spoločenstiev vzniknú výdavky, podliehajú schváleniu zástupcom tejto inštitúcie.

Článok 9

Jazyky Technickej komisie sú rovnaké ako úradne uznávané jazyky inštitúcií Spoločenstva v súlade s článkom 290 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

Článok 10

Doplňujúce pravidlá ustanovené v prílohe sa taktiež uplatňujú aj v technickej komisii.

Článok 11

Toto rozhodnutie nahrádza rozhodnutie správnej komisie č. 169 (3).

Článok 12

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. marca 2005.

Predseda Správnej komisie

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  Ú. v. ES L 149, 5.7.1971, s. 2. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 631/2004 (Ú. v. EÚ L 100, 6.4.2004, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 74, 27.3.1972, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 631/2004.

2

(3)  Ú. v. ES L 195, 11.7.1998, s. 46.

3

---

PRÍLOHA

DOPLŇUJÚCE PRAVIDLÁ TECHNICKEJ KOMISIE

1.   Účasť na zasadnutiach

| a) | Ak sa úradujúci predseda nemôže zúčastniť zasadnutia technickej komisie, jeho zástupca koná vo funkcii predsedu. |
| --- | --- |

a)

Ak sa úradujúci predseda nemôže zúčastniť zasadnutia technickej komisie, jeho zástupca koná vo funkcii predsedu.

| b) | Ak je potrebné, na zasadnutia technickej komisie môže jej členov sprevádzať jeden alebo viacerí odborníci kvôli charakteru problémov, ktorými sa budú zaoberať. Každá delegácia má spravidla najviac štyroch účastníkov. |
| --- | --- |

b)

Ak je potrebné, na zasadnutia technickej komisie môže jej členov sprevádzať jeden alebo viacerí odborníci kvôli charakteru problémov, ktorými sa budú zaoberať. Každá delegácia má spravidla najviac štyroch účastníkov.

| c) | Zástupca Komisie Európskych spoločenstiev alebo člen sekretariátu, alebo iná osoba určená generálnym sekretárom správnej komisie sa zúčastňuje všetkých zasadnutí Technickej komisie alebo jej pracovných skupín ad hoc. Ak je to pre prerokúvanú otázku dôležité, týchto zasadnutí sa môže zúčastniť aj zástupca iných útvarov Komisie Európskych spoločenstiev. |
| --- | --- |

c)

Zástupca Komisie Európskych spoločenstiev alebo člen sekretariátu, alebo iná osoba určená generálnym sekretárom správnej komisie sa zúčastňuje všetkých zasadnutí Technickej komisie alebo jej pracovných skupín ad hoc. Ak je to pre prerokúvanú otázku dôležité, týchto zasadnutí sa môže zúčastniť aj zástupca iných útvarov Komisie Európskych spoločenstiev.

2.   Hlasovanie

| a) | Keď stály člen technickej komisie vykonáva funkciu predsedu, jeho zástupca hlasuje namiesto neho. |
| --- | --- |

a)

Keď stály člen technickej komisie vykonáva funkciu predsedu, jeho zástupca hlasuje namiesto neho.

| b) | Ak sa niektorý prítomný člen zdrží hlasovania, predseda ho vyzve, aby vysvetlil svoje dôvody pre zdržanie sa hlasovania. |
| --- | --- |

b)

Ak sa niektorý prítomný člen zdrží hlasovania, predseda ho vyzve, aby vysvetlil svoje dôvody pre zdržanie sa hlasovania.

| c) | Keď sa väčšina prítomných členov zdrží hlasovania, návrh predložený na hlasovanie sa nepokladá za zvážený. |
| --- | --- |

c)

Keď sa väčšina prítomných členov zdrží hlasovania, návrh predložený na hlasovanie sa nepokladá za zvážený.

3.   Program

| a) | Predbežný program každého zasadnutia technickej komisie vypracúva sekretariát po porade s predsedom technickej komisie. Pred podaním návrhu na zaradenie bodu do programu môže sekretariát, ak sa to javí potrebné, požiadať príslušné delegácie, aby svoje stanoviská k danej téme predložili písomne. |
| --- | --- |

a)

Predbežný program každého zasadnutia technickej komisie vypracúva sekretariát po porade s predsedom technickej komisie. Pred podaním návrhu na zaradenie bodu do programu môže sekretariát, ak sa to javí potrebné, požiadať príslušné delegácie, aby svoje stanoviská k danej téme predložili písomne.

| b) | Predbežný program spravidla pozostáva z bodov, ktoré požiadal zaradiť člen alebo zástupca Komisie Európskych spoločenstiev, a ak je to možné, súvisiace nóty sa sekretariátu doručia aspoň 20 pracovných dní pred začiatkom zasadnutia. |
| --- | --- |

b)

Predbežný program spravidla pozostáva z bodov, ktoré požiadal zaradiť člen alebo zástupca Komisie Európskych spoločenstiev, a ak je to možné, súvisiace nóty sa sekretariátu doručia aspoň 20 pracovných dní pred začiatkom zasadnutia.

| c) | Predbežný program sa zasiela členom technickej komisie, zástupcovi Komisie Európskych spoločenstiev a každej osobe, ktorá sa má zúčastniť zasadnutia, aspoň 10 pracovných dní pred začiatkom každého zasadnutia. Dokumenty týkajúce sa bodov programu sa im posielajú, len čo sú k dispozícii. |
| --- | --- |

c)

Predbežný program sa zasiela členom technickej komisie, zástupcovi Komisie Európskych spoločenstiev a každej osobe, ktorá sa má zúčastniť zasadnutia, aspoň 10 pracovných dní pred začiatkom každého zasadnutia. Dokumenty týkajúce sa bodov programu sa im posielajú, len čo sú k dispozícii.

| d) | Na začiatku každého zasadnutia schvaľuje technická komisia program zasadnutia. Jednomyseľný súhlas technickej komisie sa vyžaduje na zaradenie tých bodov do agendy programu zasadnutia, ktoré nie sú na predbežnom programe. Okrem súrnych prípadov môžu členovia technickej komisie zaujať svoje konečné stanovisko až do nasledujúceho zasadnutia pri bodoch, ktoré sú na predbežnom programe a ku ktorým nedostali príslušné dokumenty vo svojich jazykoch päť pracovných dní pred začiatkom zasadnutia. |
| --- | --- |

d)

Na začiatku každého zasadnutia schvaľuje technická komisia program zasadnutia. Jednomyseľný súhlas technickej komisie sa vyžaduje na zaradenie tých bodov do agendy programu zasadnutia, ktoré nie sú na predbežnom programe. Okrem súrnych prípadov môžu členovia technickej komisie zaujať svoje konečné stanovisko až do nasledujúceho zasadnutia pri bodoch, ktoré sú na predbežnom programe a ku ktorým nedostali príslušné dokumenty vo svojich jazykoch päť pracovných dní pred začiatkom zasadnutia.

4.   Pracovné skupiny ad hoc

| a) | Predsedom pracovných skupín ad hoc je odborník určený predsedom technickej komisie po porade so zástupcom Komisie Európskych spoločenstiev, alebo ak to nie je možné, odborník zastupujúci štát, ktorého zástupca v správnej komisii vykonáva funkciu predsedu Komisie. |
| --- | --- |

a)

Predsedom pracovných skupín ad hoc je odborník určený predsedom technickej komisie po porade so zástupcom Komisie Európskych spoločenstiev, alebo ak to nie je možné, odborník zastupujúci štát, ktorého zástupca v správnej komisii vykonáva funkciu predsedu Komisie.

| b) | Predseda pracovnej skupiny ad hoc sa dostaví na zasadnutie technickej komisie, keď sa diskutuje o správe príslušnej pracovnej skupiny ad hoc. |
| --- | --- |

b)

Predseda pracovnej skupiny ad hoc sa dostaví na zasadnutie technickej komisie, keď sa diskutuje o správe príslušnej pracovnej skupiny ad hoc.

5.   Administratívne záležitosti

| a) | Predseda technickej komisie môže dať sekretariátu akékoľvek pokyny na usporiadanie zasadnutí a na realizáciu aktivít v rámci náplne činností technickej komisie. |
| --- | --- |

a)

Predseda technickej komisie môže dať sekretariátu akékoľvek pokyny na usporiadanie zasadnutí a na realizáciu aktivít v rámci náplne činností technickej komisie.

| b) | Technická komisia sa zhromažďuje na základe pozývacieho listu, ktorý po porade s predsedom technickej komisie rozosiela sekretariát členom a zástupcovi Komisie Európskych spoločenstiev desať pracovných dní pred zasadnutím. |
| --- | --- |

b)

Technická komisia sa zhromažďuje na základe pozývacieho listu, ktorý po porade s predsedom technickej komisie rozosiela sekretariát členom a zástupcovi Komisie Európskych spoločenstiev desať pracovných dní pred zasadnutím.

| c) | Zápisnice sa spisujú po každom zasadnutí a schvália sa spravidla na nasledujúcom zasadnutí. |
| --- | --- |

c)

Zápisnice sa spisujú po každom zasadnutí a schvália sa spravidla na nasledujúcom zasadnutí.

---

Korigendá

| 23.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 104/46

---

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 607/2005 z 18. apríla 2005, ktorým sa po štvrtýkrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1763/2004, ktorým sa ukladajú určité obmedzujúce opatrenia na podporu efektívneho vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

(
  Úradný vestník Európskej únie L 100 z 20. apríla 2005
  )

Strana 18 bod 2 písm. c):

Namiesto:

„Lukic, Milan. Dátum narodenia: 6.9.1967. Miesto narodenia: Visegrad, Bosna a Hercegovina. Štátna príslušnosť: a) Bosna a Hercegovina, b) prípadne Srbsko a Čierna Hora.“

má byť:

„Lukic, Sreten. Dátum narodenia: 28. 3. 1955. Miesto narodenia: Višegrad, Bosna a Hercegovina. Štátna príslušnosť: Srbsko a Čierna Hora.“

---