# Uradni list L 88/7. a

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 88 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 487. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 88

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 487. april 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 533/2005 z dne 6. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 534/2005 z dne 5. aprila 2005 o uvedbi vrednosti na enoto za določitev carinske vrednosti za nekatero pokvarljivo blago | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 535/2005 z dne 6. aprila 2005 o popravku italijanske različice Uredbe (ES) št. 1623/2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov | 9 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 533/2005 z dne 6. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 534/2005 z dne 5. aprila 2005 o uvedbi vrednosti na enoto za določitev carinske vrednosti za nekatero pokvarljivo blago

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 535/2005 z dne 6. aprila 2005 o popravku italijanske različice Uredbe (ES) št. 1623/2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov

9

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. marca 2005 o spremembah Odločbe 97/80/ES o določbah za izvajanje Direktive Sveta 96/16/ES glede statističnih raziskav mleka in mlečnih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 754)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | Sklep Komisije z dne 5. aprila 2005 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana | 21 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 18. marca 2005 o spremembah Odločbe 97/80/ES o določbah za izvajanje Direktive Sveta 96/16/ES glede statističnih raziskav mleka in mlečnih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 754)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 754)

1

10

*

Sklep Komisije z dne 5. aprila 2005 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana

21

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 2168/2004 z dne 17. decembra 2004 o prilagoditvi Uredbe (EGS) št. 2037/93 zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL L 371, 18.12.2004) | 38 |

Popravki

*

Uredba Komisije (ES) št. 2168/2004 z dne 17. decembra 2004 o prilagoditvi Uredbe (EGS) št. 2037/93 zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL L 371, 18.12.2004)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 7.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 533/2005

z dne 6. aprila 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 6. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 57,5 |
| 212 | 111,3 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 149,8 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 47,5 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 97,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 74,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 102,6 |
| 204 | 50,6 |
| 999 | 76,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 52,5 |
| 204 | 49,7 |
| 212 | 47,1 |
| 220 | 34,0 |
| 400 | 60,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,9 |
| 400 | 115,0 |
| 404 | 86,1 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 75,3 |
| 524 | 73,3 |
| 528 | 68,7 |
| 720 | 72,6 |
| 804 | 118,8 |
| 999 | 84,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 71,9 |
| 512 | 58,6 |
| 528 | 56,6 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 56,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

103,2

204

57,5

212

111,3

624

166,8

999

109,7

0707 00 05

052

149,8

068

95,9

096

39,9

204

47,5

220

155,5

999

97,7

0709 10 00

220

74,5

999

74,5

0709 90 70

052

102,6

204

50,6

999

76,6

0805 10 20

052

52,5

204

49,7

212

47,1

220

34,0

400

60,3

624

59,3

999

50,5

0805 50 10

052

59,1

400

67,7

624

63,3

999

63,4

0808 10 80

388

78,9

400

115,0

404

86,1

508

68,7

512

75,3

524

73,3

528

68,7

720

72,6

804

118,8

999

84,2

0808 20 50

388

71,9

512

58,6

528

56,6

720

39,8

999

56,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 7.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 534/2005

z dne 5. aprila 2005

o uvedbi vrednosti na enoto za določitev carinske vrednosti za nekatero pokvarljivo blago

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (2) o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, in zlasti člena 173(1) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 173 in 177 Uredbe (EGS) št. 2454/93 določata, da Komisija periodično določi vrednosti na enoto za proizvode iz razvrstitve v Prilogi 26 k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člena 173 in 177 Uredbe (EGS) št. 2454/93 določata, da Komisija periodično določi vrednosti na enoto za proizvode iz razvrstitve v Prilogi 26 k tej uredbi.

| (2) | Uporaba pravil in kriterijev, določenih v zgornjih členih, za elemente, ki se sporočijo Komisiji v skladu s členom 173(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93, ima za posledico, da se za obravnavane proizvode uvedejo vrednosti na enoto, kot so določene v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

Uporaba pravil in kriterijev, določenih v zgornjih členih, za elemente, ki se sporočijo Komisiji v skladu s členom 173(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93, ima za posledico, da se za obravnavane proizvode uvedejo vrednosti na enoto, kot so določene v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vrednosti na enoto, predvidene v členu 173(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93, se določijo, kot je razvidno iz tabele v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2700/2000 (UL L 311, 12.12.2000, str. 17).

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Tarifna št. | Poimenovanje | Znesek vrednosti na enoto za 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Vrsta, sorte, oznaka KN | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Nov krompir
  0701 90 50 | 30,74 | 17,95 | 923,18 | 229,03 | 480,99 | 7 600,71 |
| 106,14 | 21,40 | 13,23 | 125,66 | 7 368,62 | 1 191,21 |
| 281,86 | 21,11 | | | | |
| 1.30 | Čebula (razen sadik)
  0703 10 19 | 33,59 | 19,62 | 1 008,71 | 250,24 | 525,55 | 8 304,83 |
| 115,98 | 23,38 | 14,46 | 137,30 | 8 051,24 | 1 301,57 |
| 307,97 | 23,06 | | | | |
| 1.40 | Česen
  0703 20 00 | 138,34 | 80,79 | 4 154,49 | 1 030,66 | 2 164,55 | 34 204,57 |
| 477,66 | 96,28 | 59,54 | 565,48 | 33 160,10 | 5 360,68 |
| 1 268,40 | 94,99 | | | | |
| 1.50 | Por
  ex 0703 90 00 | 59,67 | 34,85 | 1 791,98 | 444,56 | 933,65 | 14 753,68 |
| 206,03 | 41,53 | 25,68 | 243,91 | 14 303,16 | 2 312,26 |
| 547,11 | 40,97 | | | | |
| 1.60 | Cvetača
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Belo in rdeče zelje
  0704 90 10 | 60,89 | 35,56 | 1 828,59 | 453,64 | 952,72 | 15 055,05 |
| 210,24 | 42,38 | 26,21 | 248,89 | 14 595,33 | 2 359,49 |
| 558,28 | 41,81 | | | | |
| 1.90 | Brokoli ali calabrese (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| 1.100 | Kitajsko zelje
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 60,74 | 3 123,52 | 774,90 | 1 627,40 | 25 716,47 |
| 359,13 | 72,39 | 44,77 | 425,15 | 24 931,20 | 4 030,39 |
| 953,64 | 71,42 | | | | |
| 1.110 | Solata (v glavah)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Korenje
  ex 0706 10 00 | 37,34 | 21,81 | 1 121,36 | 278,19 | 584,24 | 9 232,32 |
| 128,93 | 25,99 | 16,07 | 152,63 | 8 950,40 | 1 446,93 |
| 342,36 | 25,64 | | | | |
| 1.140 | Redkev
  ex 0706 90 90 | 71,65 | 41,84 | 2 151,72 | 533,81 | 1 121,08 | 17 715,46 |
| 247,39 | 49,87 | 30,84 | 292,88 | 17 174,51 | 2 776,44 |
| 656,94 | 49,20 | | | | |
| 1.160 | Grah (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 367,79 | 214,79 | 11 045,09 | 2 740,11 | 5 754,66 | 90 935,98 |
| 1 269,90 | 255,98 | 158,30 | 1 503,38 | 88 159,17 | 14 251,85 |
| 3 372,15 | 252,54 | | | | |
| 1.170 | Fižol | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Tarifna št.

Poimenovanje

Znesek vrednosti na enoto za 100 kg

Vrsta, sorte, oznaka KN

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Nov krompir

0701 90 50

30,74

17,95

923,18

229,03

480,99

7 600,71

106,14

21,40

13,23

125,66

7 368,62

1 191,21

281,86

21,11

1.30

Čebula (razen sadik)

0703 10 19

33,59

19,62

1 008,71

250,24

525,55

8 304,83

115,98

23,38

14,46

137,30

8 051,24

1 301,57

307,97

23,06

1.40

Česen

0703 20 00

138,34

80,79

4 154,49

1 030,66

2 164,55

34 204,57

477,66

96,28

59,54

565,48

33 160,10

5 360,68

1 268,40

94,99

1.50

Por

ex 0703 90 00

59,67

34,85

1 791,98

444,56

933,65

14 753,68

206,03

41,53

25,68

243,91

14 303,16

2 312,26

547,11

40,97

1.60

Cvetača

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Belo in rdeče zelje

0704 90 10

60,89

35,56

1 828,59

453,64

952,72

15 055,05

210,24

42,38

26,21

248,89

14 595,33

2 359,49

558,28

41,81

1.90

Brokoli ali calabrese (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kitajsko zelje

ex 0704 90 90

104,01

60,74

3 123,52

774,90

1 627,40

25 716,47

359,13

72,39

44,77

425,15

24 931,20

4 030,39

953,64

71,42

1.110

Solata (v glavah)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Korenje

ex 0706 10 00

37,34

21,81

1 121,36

278,19

584,24

9 232,32

128,93

25,99

16,07

152,63

8 950,40

1 446,93

342,36

25,64

1.140

Redkev

ex 0706 90 90

71,65

41,84

2 151,72

533,81

1 121,08

17 715,46

247,39

49,87

30,84

292,88

17 174,51

2 776,44

656,94

49,20

1.160

Grah (Pisum sativum)

0708 10 00

367,79

214,79

11 045,09

2 740,11

5 754,66

90 935,98

1 269,90

255,98

158,30

1 503,38

88 159,17

14 251,85

3 372,15

252,54

1.170

Fižol

1.170.1

—

Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

191,68

111,94

5 756,39

1 428,07

2 999,17

47 393,28

661,84

133,41

82,50

783,52

45 946,08

7 427,66

1 757,47

131,62

1.170.2

| — | Fižol (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Fižol (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

255,23

149,05

7 664,81

1 901,51

3 993,48

63 105,62

881,26

177,64

109,85

1 043,28

61 178,63

9 890,16

2 340,13

175,25

1.180

Bob

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Okrogle artičoke

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Beluši:

1.200.1

| — | zeleni
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zeleni

ex 0709 20 00

266,99

155,92

8 018,02

1 989,14

4 177,51

66 013,65

921,87

185,83

114,91

1 091,35

63 997,86

10 345,92

2 447,96

183,33

1.200.2

| — | drugo
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

drugo

ex 0709 20 00

552,61

322,72

16 595,37

4 117,04

8 646,43

136 632,30

1 908,04

384,62

237,84

2 258,84

132 460,11

21 413,56

5 066,70

379,45

1.210

Jajčevci

0709 30 00

164,01

95,78

4 925,29

1 221,88

2 566,15

40 550,68

566,28

114,15

70,59

670,39

39 312,43

6 355,26

1 503,73

112,62

1.220

Rebrasta zelena (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

117,15

68,41

3 518,09

872,78

1 832,98

28 965,02

404,49

81,54

50,42

478,86

28 080,54

4 539,51

1 074,10

80,44

1.230

Lisičke

0709 59 10

926,44

541,04

27 821,92

6 902,16

14 495,64

229 062,29

3 198,81

644,80

398,74

3 786,92

222 067,67

35 899,55

8 494,25

636,14

1.240

Paprike iz rodu Capiscum, sladke

0709 60 10

178,38

104,17

5 356,95

1 328,97

2 791,05

44 104,65

615,91

124,15

76,78

729,15

42 757,88

6 912,26

1 635,52

122,49

1.250

Janež

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Sladki krompir, cel, svež (za prehrano ljudi)

0714 20 10

116,78

68,20

3 507,04

870,04

1 827,22

28 873,98

403,22

81,28

50,26

477,35

27 992,29

4 525,24

1 070,73

80,19

2.10

Kostanji (Castanea spp.), sveži

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, sveži

ex 0804 30 00

94,92

55,43

2 850,51

707,16

1 485,16

23 468,67

327,74

66,06

40,85

387,99

22 752,04

3 678,10

870,28

65,18

2.40

Avokado, svež

ex 0804 40 00

142,78

83,38

4 287,89

1 063,76

2 234,06

35 302,90

493,00

99,38

61,45

583,64

34 224,89

5 532,81

1 309,13

98,04

2.50

Guava in mango, svež

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Sladke pomaranče, sveže:

2.60.1

| — | Rdeče in polrdeče
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Rdeče in polrdeče

0805 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navel, Naveline, Navelate, Salustiana Vernas, Valencia late, Maltese, Shamoutis Ovalis, Trovita in Hamlin
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navel, Naveline, Navelate, Salustiana Vernas, Valencia late, Maltese, Shamoutis Ovalis, Trovita in Hamlin

0805 10 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | drugo
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

drugo

0805 10 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandarine (vštevši tangerinke in satsuma mandarine), sveže; klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveži:

2.70.1

| — | Klementine
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementine

ex 0805 20 10

106,21

62,03

3 189,59

791,29

1 661,83

26 260,42

366,72

73,92

45,71

434,14

25 458,54

4 115,64

973,81

72,93

2.70.2

| — | Monrealke in satsuma mandarine
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monrealke in satsuma mandarine

ex 0805 20 30

105,90

61,85

3 180,41

789,01

1 657,04

26 184,81

365,67

73,71

45,58

432,89

25 385,24

4 103,79

971,00

72,72

2.70.3

| — | Mandarine in wilking mandarine
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarine in wilking mandarine

ex 0805 20 50

66,63

38,91

2 001,08

496,43

1 042,59

16 475,18

230,07

46,38

28,68

272,37

15 972,10

2 582,06

610,94

45,75

2.70.4

| — | Tangerinke in druge
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerinke in druge

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

74,24

43,36

2 229,56

553,12

1 161,64

18 356,36

256,34

51,67

31,95

303,47

17 795,83

2 876,88

680,70

50,98

2.85

Limete (Citrus aurantifolia), sveže

0805 50 90

58,11

33,94

1 745,14

432,94

909,25

14 368,04

200,65

40,45

25,01

237,54

13 929,30

2 251,82

532,81

39,90

2.90

Grenivke, sveže:

2.90.1

| — | bele
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

bele

ex 0805 40 00

71,09

41,52

2 135,01

529,66

1 112,37

17 577,84

245,47

49,48

30,60

290,60

17 041,09

2 754,87

651,83

48,82

2.90.2

| — | rožnate
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

rožnate

ex 0805 40 00

87,96

51,37

2 641,45

655,30

1 376,23

21 747,47

303,70

61,22

37,86

359,53

21 083,39

3 408,35

806,46

60,40

2.100

Namizno grozdje

0806 10 10

139,35

81,38

4 184,97

1 038,22

2 180,43

34 455,52

481,16

96,99

59,98

569,63

33 403,39

5 400,01

1 277,70

95,69

2.110

Lubenice

0807 11 00

34,38

20,08

1 032,47

256,14

537,93

8 500,45

118,71

23,93

14,80

140,53

8 240,89

1 332,23

315,22

23,61

2.120

Melone (razen lubenic)

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey dew (vključno Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (vključno Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey dew (vključno Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (vključno Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,63

33,66

1 730,68

429,35

901,71

14 248,99

198,98

40,11

24,80

235,57

13 813,89

2 233,16

528,39

39,57

2.120.2

| — | drugo
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

drugo

ex 0807 19 00

106,01

61,91

3 183,72

789,83

1 658,76

26 212,04

366,05

73,79

45,63

433,34

25 411,63

4 108,05

972,01

72,79

2.140

Hruške

2.140.1

| — | Hruške – Nashi (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Hruške – Nashi (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Drugo
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Drugo

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Marelice

0809 10 00

705,36

411,93

21 182,67

5 255,07

11 036,49

174 400,26

2 435,47

490,93

303,59

2 883,23

169 074,79

27 332,70

6 467,23

484,34

2.160

Češnje

0809 20 95

0809 20 05

610,83

356,72

18 343,84

4 550,81

9 557,41

151 027,72

2 109,07

425,14

262,90

2 496,83

146 415,95

23 669,66

5 600,52

419,43

2.170

Breskve

0809 30 90

147,21

85,97

4 420,95

1 096,76

2 303,38

36 398,36

508,30

102,46

63,36

601,75

35 286,91

5 704,50

1 349,75

101,08

2.180

Nektarine

ex 0809 30 10

118,41

69,15

3 555,96

882,17

1 852,71

29 276,75

408,84

82,41

50,96

484,01

28 382,76

4 588,37

1 085,66

81,31

2.190

Slive

0809 40 05

90,22

52,69

2 709,25

672,12

1 411,56

22 305,71

311,50

62,79

38,83

368,76

21 624,58

3 495,84

827,16

61,95

2.200

Jagode

0810 10 00

179,72

104,96

5 397,24

1 338,97

2 812,04

44 436,34

620,55

125,09

77,35

734,63

43 079,44

6 964,24

1 647,82

123,41

2.205

Maline

0810 20 10

304,95

178,09

9 157,95

2 271,94

4 771,43

75 398,89

1 052,93

212,25

131,25

1 246,51

73 096,51

11 816,81

2 796,00

209,39

2.210

Sadeži vrste Vaccinium myrtillus

0810 40 30

1 455,44

849,98

43 708,32

10 843,32

22 772,69

359 857,54

5 025,34

1 012,99

626,42

5 949,26

348 868,97

56 398,30

13 344,49

999,38

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

64,65

37,76

1 941,50

481,66

1 011,55

15 984,71

223,22

45,00

27,83

264,26

15 496,61

2 505,19

592,76

44,39

2.230

Granatna jabolka

ex 0810 90 95

314,59

183,72

9 447,45

2 343,76

4 922,26

77 782,38

1 086,22

218,95

135,40

1 285,92

75 407,22

12 190,36

2 884,38

216,01

2.240

Kaki (vključno s persimonom)

ex 0810 90 95

143,42

83,76

4 306,99

1 068,49

2 244,00

35 460,10

495,19

99,82

61,73

586,24

34 377,29

5 557,45

1 314,96

98,48

2.250

Liči

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 7.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 535/2005

z dne 6. aprila 2005

o popravku italijanske različice Uredbe (ES) št. 1623/2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 26 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V italijanski različici odstavka 3 člena 34 je v drugi alinei Uredbe Komisije (2) (ES) št. 1623/2000 napaka, ki izhaja iz spremembe, nastale na podlagi Uredbe (ES) št. 1774/2004. Treba je torej popraviti to napako. |
| --- | --- |

(1)

V italijanski različici odstavka 3 člena 34 je v drugi alinei Uredbe Komisije (2) (ES) št. 1623/2000 napaka, ki izhaja iz spremembe, nastale na podlagi Uredbe (ES) št. 1774/2004. Treba je torej popraviti to napako.

| (2) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zadeva le italijansko različico.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1774/2004 (UL L 316, 15.10.2004, str. 61).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 7.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/10

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. marca 2005

o spremembah Odločbe 97/80/ES o določbah za izvajanje Direktive Sveta 96/16/ES glede statističnih raziskav mleka in mlečnih proizvodov

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 754)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/288/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/16/ES z dne 19. marca 1996 o statističnih raziskavah mleka in mlečnih proizvodov (1), in zlasti odstavka 2 člena 5 ter odstavka 1 člena 6,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odstavek 2 člena 5 Direktive 96/16/ES določa, da države članice letno sporočajo metodološke informacije, ki so v skladu s standardiziranim vprašalnikom, ki ga sestavi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Odstavek 2 člena 5 Direktive 96/16/ES določa, da države članice letno sporočajo metodološke informacije, ki so v skladu s standardiziranim vprašalnikom, ki ga sestavi Komisija.

| (2) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1059/2003 z dne 26. maja 2003 o vzpostavitvi enotne nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) (2) določa pravni okvir za statistične podatke Skupnosti, razdeljene na teritorialne enote, zato je posledično treba uporabljati novo nomenklaturo (NUTS) za prenos podatkov o količini kravjega mleka, ki se proizvede v kmetijskem gospodarstvu na regionalno osnovo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1059/2003 z dne 26. maja 2003 o vzpostavitvi enotne nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) (2) določa pravni okvir za statistične podatke Skupnosti, razdeljene na teritorialne enote, zato je posledično treba uporabljati novo nomenklaturo (NUTS) za prenos podatkov o količini kravjega mleka, ki se proizvede v kmetijskem gospodarstvu na regionalno osnovo.

| (3) | Glede na vedno večji gospodarski pomen beljakovinske sestavine mleka, je vedno bolj pomembno, da so na voljo statistični podatki o vsebnosti beljakovin v glavnih mlečnih proizvodih. |
| --- | --- |

(3)

Glede na vedno večji gospodarski pomen beljakovinske sestavine mleka, je vedno bolj pomembno, da so na voljo statistični podatki o vsebnosti beljakovin v glavnih mlečnih proizvodih.

| (4) | Treba je spremeniti in dopolniti določbe Odločbe Komisije 97/80/ES z dne 18. decembra 1996 o določbah za izvajanje Direktive 96/16/ES o statističnih raziskavah mleka in mlečnih proizvodov (3). |
| --- | --- |

(4)

Treba je spremeniti in dopolniti določbe Odločbe Komisije 97/80/ES z dne 18. decembra 1996 o določbah za izvajanje Direktive 96/16/ES o statističnih raziskavah mleka in mlečnih proizvodov (3).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 97/80/ES se spremeni:

| 1. | Prilogi II se dodata tabeli H in I iz Priloge I k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Prilogi II se dodata tabeli H in I iz Priloge I k tej odločbi.

| 2. | Priloga III se nadomesti s Prilogo II k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga III se nadomesti s Prilogo II k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 78, 28.3.1996, str. 27. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/107/ES (UL L 7, 13.1.2004, str. 40).

1

(2)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

2

(3)  UL L 24, 25.1.1997, str. 26. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Sveta 98/582/ES (UL L 281, 17.10.1998, str. 36).

3

---

PRILOGA I

Prilogi II k Odločbi 97/80/ES se dodata tabeli H in I:

„TABELA H

Dejavnosti mlekarn

Beljakovina kravjega mleka v glavnih mlečnih proizvodih

Država: ... Leto: ...

| Oznaka | Proizvodi | Količina (1)

  (1 000 t) | Vsebnost beljakovin (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 |
| 1 | Sveži proizvodi | | |
| 11 | Konzumno mleko | | |
| 112 | Polnomastno mleko | | |
| 113 | Polposneto mleko | | |
| 114 | Posneto mleko | | |
| 12 | Pinjenec | | |
| 13 | Smetana | | |
| 2 | Izdelki | | |
| 21 | Kondenzirano mleko | | |
| 221 | Mlečna smetana v prahu | | |
| 222 | Polnomastno mleko v prahu | | |
| 223 | Delno posneto mleko v prahu | | |
| 224 | Posneto mleko v prahu | | |
| 225 | Pinjenec v prahu | | |
| 23 | Maslo in drugi proizvodi z rumeno maščobo | | |
| 2411 | Sir iz kravjega mleka | | |
| 25 | Topljeni sir | | |
| 26 | Kazeini in kazeinati | | |
| 27 | Sirotka | | |

Oznaka

Proizvodi

Količina (1)

(1 000 t)

Vsebnost beljakovin (t)

1

2

1

Sveži proizvodi

11

Konzumno mleko

112

Polnomastno mleko

113

Polposneto mleko

114

Posneto mleko

12

Pinjenec

13

Smetana

2

Izdelki

21

Kondenzirano mleko

221

Mlečna smetana v prahu

222

Polnomastno mleko v prahu

223

Delno posneto mleko v prahu

224

Posneto mleko v prahu

225

Pinjenec v prahu

23

Maslo in drugi proizvodi z rumeno maščobo

2411

Sir iz kravjega mleka

25

Topljeni sir

26

Kazeini in kazeinati

27

Sirotka

TABELA I

Regionalni podatki proizvodnje kravjega mleka

Država: ... Leto: ...

| Regija | Šifra NUTS 2 | Letna proizvodnja kravjega mleka
  (1 000 t) (2) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj v državi | | “ |

Regija

Šifra NUTS 2

Letna proizvodnja kravjega mleka

(1 000 t) (2)

Skupaj v državi

“

---

(1)  Stolpec 1: Količine, proizvedene na tisoč ton za zadevno obdobje (leto). Opredelitev: glej Prilogo II k Odločbi 97/80/ES, tabela B, stolpec 1.

1

(2)  Zadeva vse kravje mleko, razen neposredno posesanega mleka, vendar vključno z mlekom od molže (vključno z mlezivom), ki se porabi za prehrano živali (na primer v vedrih ali na druge načine).

2

---

PRILOGA II

Priloga III k Odločbi 97/80/ES se nadomesti z naslednjo prilogo:

„PRILOGA III

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 7.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/21

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 5. aprila 2005

o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana

(2005/289/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Splošno

| (1) | Dne 28. januarja 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje („Koreja“) in Tajvana v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 28. januarja 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje („Koreja“) in Tajvana v Skupnost.

| (2) | Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je decembra 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 70 % celotne proizvodnje filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra, vložil Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu omenjenega izdelka in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začeteka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(2)

Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je decembra 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 70 % celotne proizvodnje filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra, vložil Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu omenjenega izdelka in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začeteka protidampinškega postopka.

| (3) | Kasneje je eden izmed pritožnikov proizvajalcev, KoSa, dne 8. marca 2004 umaknil svojo podporo pritožbi. Medtem je svojo pripravljenost za sodelovanje v postopku in svojo podporo pritožbi izrazil španski proizvajalec Brilén. Dne 16. junija 2004 je CIRFS svojo pritožbo umaknil z navedbo razloga, da resno dvomi, da bo postopek zadovoljivo razrešil težave dampinga ter posledično nastalo škodo za vse proizvajalce v Skupnosti. Vendar je največji proizvajalec v Skupnosti (Acordis) zahteval, da se postopek nadaljuje. Glede na to, da Acordis in Brilén skupaj predstavljata 40 % celotne proizvodnje filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra, je bilo odločeno, da to zadostuje za nadaljevanje preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Kasneje je eden izmed pritožnikov proizvajalcev, KoSa, dne 8. marca 2004 umaknil svojo podporo pritožbi. Medtem je svojo pripravljenost za sodelovanje v postopku in svojo podporo pritožbi izrazil španski proizvajalec Brilén. Dne 16. junija 2004 je CIRFS svojo pritožbo umaknil z navedbo razloga, da resno dvomi, da bo postopek zadovoljivo razrešil težave dampinga ter posledično nastalo škodo za vse proizvajalce v Skupnosti. Vendar je največji proizvajalec v Skupnosti (Acordis) zahteval, da se postopek nadaljuje. Glede na to, da Acordis in Brilén skupaj predstavljata 40 % celotne proizvodnje filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra, je bilo odločeno, da to zadostuje za nadaljevanje preiskave.

2.   Začetek

| (4) | Komisija je pritožnika in znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Belorusiji, Koreji in na Tajvanu ter oblasti teh držav, uvoznike in uporabnike v Skupnosti, ki jih pritožba zadeva, prav tako pa tudi njihova združenja, uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoje stališče in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožnika in znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Belorusiji, Koreji in na Tajvanu ter oblasti teh držav, uvoznike in uporabnike v Skupnosti, ki jih pritožba zadeva, prav tako pa tudi njihova združenja, uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoje stališče in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (5) | En proizvajalec izvoznik iz Belorusije, trije proizvajalci izvozniki iz Koreje ter dva proizvajalca izvoznika iz Tajvana, kakor tudi trije proizvajalci iz Skupnosti, štirideset uporabnikov, dve združenji uporabnikov ter trije uvozniki so pisno izrazili svoja stališča. Vsem strankam, ki so v predpisanem roku zahtevale in navedle posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

En proizvajalec izvoznik iz Belorusije, trije proizvajalci izvozniki iz Koreje ter dva proizvajalca izvoznika iz Tajvana, kakor tudi trije proizvajalci iz Skupnosti, štirideset uporabnikov, dve združenji uporabnikov ter trije uvozniki so pisno izrazili svoja stališča. Vsem strankam, ki so v predpisanem roku zahtevale in navedle posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane, je bilo odobreno zaslišanje.

| (6) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se glede na veliko število izvoznikov/proizvajalcev v Koreji ter uvoznikov v Skupnosti v preiskavi lahko uporabi vzorčenje. Vendar glede na dejstvo, da je število proizvajalcev izvoznikov iz Koreje ter uvoznikov v Skupnosti, ki so izrazili željo po sodelovanju, manjše od pričakovanega, je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(6)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se glede na veliko število izvoznikov/proizvajalcev v Koreji ter uvoznikov v Skupnosti v preiskavi lahko uporabi vzorčenje. Vendar glede na dejstvo, da je število proizvajalcev izvoznikov iz Koreje ter uvoznikov v Skupnosti, ki so izrazili željo po sodelovanju, manjše od pričakovanega, je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno.

3.   Vprašalniki

| (7) | Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam ter vsem drugim družbam, ki so se odzvale v rokih, navedenih v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam ter vsem drugim družbam, ki so se odzvale v rokih, navedenih v obvestilu o začetku postopka.

| (8) | Odgovore je prejela od šestih proizvajalcev izvoznikov (enega iz Belorusije, treh iz Koreje ter dveh iz Tajvana), enega pritožnika proizvajalca iz Skupnosti ter dveh dodatnih proizvajalcev v Skupnosti, petih podjetij uporabnikov ter treh uvoznikov. |
| --- | --- |

(8)

Odgovore je prejela od šestih proizvajalcev izvoznikov (enega iz Belorusije, treh iz Koreje ter dveh iz Tajvana), enega pritožnika proizvajalca iz Skupnosti ter dveh dodatnih proizvajalcev v Skupnosti, petih podjetij uporabnikov ter treh uvoznikov.

| (9) | Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za določitev obstoja dampinga, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla v prostorih naslednjih podjetij:






  (a) | Proizvajalci v Skupnosti:







  — | Acordis, Arnhem, Nizozemska, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za določitev obstoja dampinga, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla v prostorih naslednjih podjetij:

(a)

Proizvajalci v Skupnosti:

—

Acordis, Arnhem, Nizozemska,

| — | Brilén S.A., Barbastro, Španija; |
| --- | --- |

—

Brilén S.A., Barbastro, Španija;

| (b) | Uvozniki v Skupnosti:







  — | Pössiger GmbH, Rosendahl, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(b)

Uvozniki v Skupnosti:

—

Pössiger GmbH, Rosendahl, Nemčija,

| — | Mitsui Ltd., London, Velika Britanija; |
| --- | --- |

—

Mitsui Ltd., London, Velika Britanija;

| (c) | Uporabniki v Skupnosti:







  — | Cordstrap, Deurne, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

(c)

Uporabniki v Skupnosti:

—

Cordstrap, Deurne, Nizozemska,

| — | Güth & Wolf, Gütersloh, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Güth & Wolf, Gütersloh, Nemčija,

| — | OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Nemčija, |
| --- | --- |

—

OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Nemčija,

| — | Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Nemčija;

| (d) | Proizvajalci izvozniki v Koreji:







  — | Honeywell Sysko Co., Inc., Seul, Koreja, |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki v Koreji:

—

Honeywell Sysko Co., Inc., Seul, Koreja,

| — | Hyosung Corporation, Seul, Koreja, |
| --- | --- |

—

Hyosung Corporation, Seul, Koreja,

| — | Kolon Industries Inc., Seul, Koreja; |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc., Seul, Koreja;

| (e) | Proizvajalci izvozniki na Tajvanu:







  — | Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Tajvan, |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalci izvozniki na Tajvanu:

—

Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Tajvan,

| — | Shinkong Corporation, Taipei, Tajvan; |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei, Tajvan;

| (f) | Povezani uvozniki v Skupnosti:







  — | Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francija, |
| --- | --- | --- |

(f)

Povezani uvozniki v Skupnosti:

—

Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francija,

| — | Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Nemčija.

| (10) | Preiskava dampinga in škode je pokrila obdobje med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2003 („OP“). Pregled trendov, pomembnih za oceno nastale škode, je pokril obdobje med januarjem 2000 do konca IP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava dampinga in škode je pokrila obdobje med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2003 („OP“). Pregled trendov, pomembnih za oceno nastale škode, je pokril obdobje med januarjem 2000 do konca IP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELKI

1.   Zadevni izdelek

| (11) | Izdelek je filamentna preja visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamentom iz poliestrov manj kot 67 deciteksov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana, navadno prijavljena pod oznako KN 5402 20 00. |
| --- | --- |

(11)

Izdelek je filamentna preja visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamentom iz poliestrov manj kot 67 deciteksov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana, navadno prijavljena pod oznako KN 5402 20 00.

| (12) | Zadevni izdelek ima odlične lastnosti in se uporablja za več različnih končnih namenov. Na primer za učvrščevanje mehaničnih gumiranih izdelkov, na primer transportnih trakov, transmisijskih jermenov in cevi, radialnih pnevmatik, prevlečenih in neprevlečenih tkanin, na primer ponjav, oglasnih desk, geo-tekstila, zaščitnih oblek in avtomobilskih varnostnih pasov ter aplikacij za vodoravno napetost, na primer vrvi, mrež in jermenov. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek ima odlične lastnosti in se uporablja za več različnih končnih namenov. Na primer za učvrščevanje mehaničnih gumiranih izdelkov, na primer transportnih trakov, transmisijskih jermenov in cevi, radialnih pnevmatik, prevlečenih in neprevlečenih tkanin, na primer ponjav, oglasnih desk, geo-tekstila, zaščitnih oblek in avtomobilskih varnostnih pasov ter aplikacij za vodoravno napetost, na primer vrvi, mrež in jermenov.

2.   Podobni izdelek

| (13) | Med zadevnim izdelkom, ki se ga v Skupnost izvaža iz Belorusije, Koreje in Tajvana izvaža, in izdelkom, ki se izdeluje in prodaja na notranjih trgih Koreje in Tajvana, ni bilo najdenih razlik. Izdelka imata iste osnovne fizične in kemične lastnosti in se uporabljata na enak način. |
| --- | --- |

(13)

Med zadevnim izdelkom, ki se ga v Skupnost izvaža iz Belorusije, Koreje in Tajvana izvaža, in izdelkom, ki se izdeluje in prodaja na notranjih trgih Koreje in Tajvana, ni bilo najdenih razlik. Izdelka imata iste osnovne fizične in kemične lastnosti in se uporabljata na enak način.

| (14) | Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da izdelki, ki jih izvaža v Skupnost, niso podobni izdelkom, izdelani in prodani v Skupnosti, in se zato ne morejo šteti za izdelke. Ta trditev je temeljila na domnevni razliki v kakovosti in domnevnih razlikah v uporabi med izdelki, ki jih ta proizvajalec izvoznik izvaža v Skupnost, in primerljivimi modeli, ki jih izdelujejo proizvajalci Skupnosti. Vendar pa je preiskava pokazala, da imajo izdelki, ki jih izdelujejo in na trgu Skupnosti prodajajo proizvajalci Skupnosti, v primerjavi z izdelki, ki jih v Skupnost izvažajo zadevni proizvajalci izvozniki, iste osnovne fizične lastnosti in se uporablja na enak način. |
| --- | --- |

(14)

Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da izdelki, ki jih izvaža v Skupnost, niso podobni izdelkom, izdelani in prodani v Skupnosti, in se zato ne morejo šteti za izdelke. Ta trditev je temeljila na domnevni razliki v kakovosti in domnevnih razlikah v uporabi med izdelki, ki jih ta proizvajalec izvoznik izvaža v Skupnost, in primerljivimi modeli, ki jih izdelujejo proizvajalci Skupnosti. Vendar pa je preiskava pokazala, da imajo izdelki, ki jih izdelujejo in na trgu Skupnosti prodajajo proizvajalci Skupnosti, v primerjavi z izdelki, ki jih v Skupnost izvažajo zadevni proizvajalci izvozniki, iste osnovne fizične lastnosti in se uporablja na enak način.

| (15) | Na koncu je bilo ugotovljeno, da imajo izdelek, ki se izvaža v Skupnost iz Belorusije, Koreje in Tajvana, izdelek, ki se izdeluje in prodaja na notranjih trgih Koreje in Tajvana, kot tudi izdelek, ki ga v Skupnosti izdelujejo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, iste osnovne fizične in tehnične lastnosti in se uporabljajo na enak način ter se zato v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(15)

Na koncu je bilo ugotovljeno, da imajo izdelek, ki se izvaža v Skupnost iz Belorusije, Koreje in Tajvana, izdelek, ki se izdeluje in prodaja na notranjih trgih Koreje in Tajvana, kot tudi izdelek, ki ga v Skupnosti izdelujejo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, iste osnovne fizične in tehnične lastnosti in se uporabljajo na enak način ter se zato v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   DAMPING

1.   Splošna metodologija

| (16) | V nadaljevanju določena splošna metodologija je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, na Tajvanu in, upoštevajoč pojem analogne države, tudi za proizvajalca izvoznika iz Belorusije. Predstavitev ugotovitev o dampingu za vsako izmed zadevnih držav zato opisuje samo, kaj je specifično za vsako posamezno državo izvoznico. |
| --- | --- |

(16)

V nadaljevanju določena splošna metodologija je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, na Tajvanu in, upoštevajoč pojem analogne države, tudi za proizvajalca izvoznika iz Belorusije. Predstavitev ugotovitev o dampingu za vsako izmed zadevnih držav zato opisuje samo, kaj je specifično za vsako posamezno državo izvoznico.

1.1   Normalna vrednost

| (17) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega proizvajalca izvoznika neodvisnim kupcem reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Skupnost. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega proizvajalca izvoznika neodvisnim kupcem reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Skupnost.

| (18) | Komisija je posledično opredelila tiste vrste podobnih izdelkov, ki so jih podjetja, katerih celotna reprezentativna prodaja je enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost, prodajala na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je posledično opredelila tiste vrste podobnih izdelkov, ki so jih podjetja, katerih celotna reprezentativna prodaja je enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost, prodajala na notranjem trgu.

| (19) | Dodatno in za vsako vrsto izdelka, ki ga proizvajalec izvoznik prodaja na notranjem trgu in je primerljiv z vrsto izdelka, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je obseg prodaje na notranjem trgu dovolj reprezentativen za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določene vrste izdelka na notranjem trgu je veljala za dovolj reprezentativno, kadar je celotni obseg prodaje navedene vrste na notranjem trgu v OP znašal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost.. |
| --- | --- |

(19)

Dodatno in za vsako vrsto izdelka, ki ga proizvajalec izvoznik prodaja na notranjem trgu in je primerljiv z vrsto izdelka, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je obseg prodaje na notranjem trgu dovolj reprezentativen za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določene vrste izdelka na notranjem trgu je veljala za dovolj reprezentativno, kadar je celotni obseg prodaje navedene vrste na notranjem trgu v OP znašal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost..

| (20) | Komisija je posledično proučila, ali se prodaja na notranjem trgu vsake družbe lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža donosne prodaje na notranjem trgu neodvisnim kupcem vsake vrste izvoženega izdelka: (a) za tiste vrste izdelkov, kjer več kot 80 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljene pod stroški enote in kjer je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka ali višja od cene enote, je bila normalna vrednost na vrsto izdelka izračunana kakor tehtano povprečje vseh cen prodaje na notranjem trgu navedene vrste; (b) za tiste vrste izdelkov, kjer vsaj 10 %, vendar ne več kot 80 %, obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljenega pod stroški enote, je bila normalna vrednost izračunana na vrsto izdelka kakor tehtano povprečje cen prodaje na notranjem trgu, za katere je bilo ugotovljeno, da so enake ali višje od stroškov enote navedene vrste; (c) za tiste vrste izdelkov, kjer manj kot 10 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljenega pod stroški enote, velja, da navedena vrsta izdelka ni bila prodana v običajnem poteku trgovanja. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je posledično proučila, ali se prodaja na notranjem trgu vsake družbe lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža donosne prodaje na notranjem trgu neodvisnim kupcem vsake vrste izvoženega izdelka: (a) za tiste vrste izdelkov, kjer več kot 80 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljene pod stroški enote in kjer je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka ali višja od cene enote, je bila normalna vrednost na vrsto izdelka izračunana kakor tehtano povprečje vseh cen prodaje na notranjem trgu navedene vrste; (b) za tiste vrste izdelkov, kjer vsaj 10 %, vendar ne več kot 80 %, obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljenega pod stroški enote, je bila normalna vrednost izračunana na vrsto izdelka kakor tehtano povprečje cen prodaje na notranjem trgu, za katere je bilo ugotovljeno, da so enake ali višje od stroškov enote navedene vrste; (c) za tiste vrste izdelkov, kjer manj kot 10 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljenega pod stroški enote, velja, da navedena vrsta izdelka ni bila prodana v običajnem poteku trgovanja.

| (21) | Za prodajo vrste izdelkov, ki ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno vrednost. |
| --- | --- |

(21)

Za prodajo vrste izdelkov, ki ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno vrednost.

| (22) | Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, so bili nastali prodajni, splošni in administrativni („PSA“) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed zadevnih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo to potrebno, so bili stroški proizvodnje in stroški PSA prilagojeni pred uporabo v preskusu običajnega poteka trgovanja in oblikovanjem normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(22)

Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, so bili nastali prodajni, splošni in administrativni („PSA“) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed zadevnih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo to potrebno, so bili stroški proizvodnje in stroški PSA prilagojeni pred uporabo v preskusu običajnega poteka trgovanja in oblikovanjem normalnih vrednosti.

1.2   Izvozna cena

| (23) | V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, namreč na osnovi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(23)

V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, namreč na osnovi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

| (24) | Če je bila prodaja opravljena prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena računsko določena na osnovi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim kupcem v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, da bi lahko določili zanesljivo izvozno ceno na osnovi franko tovarna. To so bili transportni stroški, stroški skladiščenja, nakladanje, zavarovanje in drugi tozadevni stroški, pa tudi stroški PSA, ki jih je imel povezani uvoznik. Cena pri nadaljnji prodaji je bila dodatno prilagojena za razumno dobičkovno maržo, za katero je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so jo zaračunali neodvisni uvozniki zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(24)

Če je bila prodaja opravljena prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena računsko določena na osnovi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim kupcem v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, da bi lahko določili zanesljivo izvozno ceno na osnovi franko tovarna. To so bili transportni stroški, stroški skladiščenja, nakladanje, zavarovanje in drugi tozadevni stroški, pa tudi stroški PSA, ki jih je imel povezani uvoznik. Cena pri nadaljnji prodaji je bila dodatno prilagojena za razumno dobičkovno maržo, za katero je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so jo zaračunali neodvisni uvozniki zadevnega izdelka.

1.3   Primerjava

| (25) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna. Z namenom zagotoviti pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, je bila upoštevana prilagoditev za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer se je izkazalo, da so razumne, natančne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(25)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna. Z namenom zagotoviti pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, je bila upoštevana prilagoditev za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer se je izkazalo, da so razumne, natančne in podprte s preverjenimi dokazi.

1.4   Stopnja dampinga

| (26) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika tehtana povprečna normalna vrednost primerjana z tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika tehtana povprečna normalna vrednost primerjana z tehtano povprečno izvozno ceno.

2.   Belorusija

2.1   Analogna država

| (27) | Ker Belorusija v smislu člena 2(7) osnovne uredbe ni tržna ekonomija, je morala normalna vrednost temeljiti na podatkih, pridobljenih v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države, v kateri se je izdelek proizvajal in tržil. V obvestilu o začetku preiskave so bile v namen določitve običajne vrednosti za Belorusijo kot primerna analogna država predvidene Združene države Amerike („ZDA“). |
| --- | --- |

(27)

Ker Belorusija v smislu člena 2(7) osnovne uredbe ni tržna ekonomija, je morala normalna vrednost temeljiti na podatkih, pridobljenih v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države, v kateri se je izdelek proizvajal in tržil. V obvestilu o začetku preiskave so bile v namen določitve običajne vrednosti za Belorusijo kot primerna analogna država predvidene Združene države Amerike („ZDA“).

| (28) | Edini proizvajalec izvoznik v Belorusiji, JSC „Mogilevkhimvolokno“, in beloruska vlada sta temu predlogu nasprotovala ter predlagala uporabo Tajvana. Navedeni argumenti so bili naslednji:






  — | Domneva, da naj bi tajvanski izvozniki blago prodajali po dampinških cenah, je za namen izbire primerne analogne države nepomembna; |
| --- | --- | --- |

(28)

Edini proizvajalec izvoznik v Belorusiji, JSC „Mogilevkhimvolokno“, in beloruska vlada sta temu predlogu nasprotovala ter predlagala uporabo Tajvana. Navedeni argumenti so bili naslednji:

—

Domneva, da naj bi tajvanski izvozniki blago prodajali po dampinških cenah, je za namen izbire primerne analogne države nepomembna;

| — | pritožniki so podjetja povezovali z velikimi proizvodnimi zmogljivostmi v ZDA, zato normalne vrednosti ne bi bilo primerno osnovati na podatkih, ki bi jih posredovala povezana podjetja; |
| --- | --- |

—

pritožniki so podjetja povezovali z velikimi proizvodnimi zmogljivostmi v ZDA, zato normalne vrednosti ne bi bilo primerno osnovati na podatkih, ki bi jih posredovala povezana podjetja;

| — | podobnost stopnje gospodarskega razvoja držav, obsega proizvodnje in končnih izdelkov Tajvana in Belorusije so primerljivi z razmerami v ZDA; in |
| --- | --- |

—

podobnost stopnje gospodarskega razvoja držav, obsega proizvodnje in končnih izdelkov Tajvana in Belorusije so primerljivi z razmerami v ZDA; in

| — | Tajvan je bil kot analogna država za Belorusijo izbran že v prejšnjih preiskavah glede tekstilnih izdelkov in je tudi predmet iste preiskave. |
| --- | --- |

—

Tajvan je bil kot analogna država za Belorusijo izbran že v prejšnjih preiskavah glede tekstilnih izdelkov in je tudi predmet iste preiskave.

| (29) | Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi proizvajalci filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra v ZDA. Vendar se kljub velikim naporom Komisije nobeno od podjetij v podaljšanem časovnem roku, določenem v ta namen, ni odločilo za sodelovanje. Posledično se Komisiji ni več zdelo primerno, da v preiskavi ZDA upošteva kot analogno državo. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi proizvajalci filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra v ZDA. Vendar se kljub velikim naporom Komisije nobeno od podjetij v podaljšanem časovnem roku, določenem v ta namen, ni odločilo za sodelovanje. Posledično se Komisiji ni več zdelo primerno, da v preiskavi ZDA upošteva kot analogno državo.

| (30) | Komisija je nato ob upoštevanju časovnega roka preiskave in nesodelovanja ZDA proučila, ali bi lahko bila ena izmed držav izvoznic, vključenih v preiskavo (Koreja in Tajvan), primerna kot možno tržno gospodarstvo tretje države za namen določitve normalno vrednost za Belorusijo. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je nato ob upoštevanju časovnega roka preiskave in nesodelovanja ZDA proučila, ali bi lahko bila ena izmed držav izvoznic, vključenih v preiskavo (Koreja in Tajvan), primerna kot možno tržno gospodarstvo tretje države za namen določitve normalno vrednost za Belorusijo.

| (31) | Obe državi bi bili glede na podobnost stopnje razvoja in obsega proizvodnje primerni. V primerjavi med Korejo in Tajvanom, je bila Koreja določena kot primernejša, saj je bila stopnja primerljivosti končnih izdelkov med Belorusijo in Korejo večja kot med Belorusijo in Tajvanom. Prav tako je treba omeniti, da je v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka v Koreji vključenih več podjetij kot na Tajvanu in da je korejski trg zadevnega izdelka reprezentativnejši od tajvanskega, tako v celotni vrednosti, kot tudi v celotnem obsegu. |
| --- | --- |

(31)

Obe državi bi bili glede na podobnost stopnje razvoja in obsega proizvodnje primerni. V primerjavi med Korejo in Tajvanom, je bila Koreja določena kot primernejša, saj je bila stopnja primerljivosti končnih izdelkov med Belorusijo in Korejo večja kot med Belorusijo in Tajvanom. Prav tako je treba omeniti, da je v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka v Koreji vključenih več podjetij kot na Tajvanu in da je korejski trg zadevnega izdelka reprezentativnejši od tajvanskega, tako v celotni vrednosti, kot tudi v celotnem obsegu.

| (32) | Na tej podlagi je Komisija v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe odločila, da kot analogno državo uporabi Korejo. |
| --- | --- |

(32)

Na tej podlagi je Komisija v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe odločila, da kot analogno državo uporabi Korejo.

2.2   Normalna vrednost

| (33) | V skladu z izbiro Koreje kot analogne države je bila normalna vrednost izračunana na osnovi podatkov, preverjenih v prostorih korejskih proizvajalcev izvoznikov, ki so v preiskavi v celoti sodelovali. Normalna vrednost je bila osnovana na cenah, plačanih ali plačljivih na notranjem korejskem trgu za primerljive vrste izdelkov, če je bilo zanje ugotovljeno, da so izdelani v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Tako je bilo v primeru več vrst izvoženih izdelkov. |
| --- | --- |

(33)

V skladu z izbiro Koreje kot analogne države je bila normalna vrednost izračunana na osnovi podatkov, preverjenih v prostorih korejskih proizvajalcev izvoznikov, ki so v preiskavi v celoti sodelovali. Normalna vrednost je bila osnovana na cenah, plačanih ali plačljivih na notranjem korejskem trgu za primerljive vrste izdelkov, če je bilo zanje ugotovljeno, da so izdelani v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Tako je bilo v primeru več vrst izvoženih izdelkov.

| (34) | Za druge vrste izvoženih izdelkov, ki v Koreji bodisi niso bili izdelani v običajnem poteku trgovanja bodisi jih korejski proizvajalci na notranjem trgu niso prodajali v reprezentativnih količinah, so bile uporabljene računsko določene normalne vrednosti. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj. |
| --- | --- |

(34)

Za druge vrste izvoženih izdelkov, ki v Koreji bodisi niso bili izdelani v običajnem poteku trgovanja bodisi jih korejski proizvajalci na notranjem trgu niso prodajali v reprezentativnih količinah, so bile uporabljene računsko določene normalne vrednosti. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj.

2.3   Izvozna cena

| (35) | Ker je bilo mogoče količino in vrednost izvoza, ki ju je sporočil edini proizvajalec izvoznik v Belorusiji, JSC „Mogilevkhimvolokno“, uskladiti s podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti o celotnem uvozu zadevnega izdelka iz Belorusije, se je zdelo primerno uporabiti sporočeno vrednost izvoza tega edinega proizvajalca izvoznika, kljub temu, da ti podatki niso bili preverjeni na kraju samem. |
| --- | --- |

(35)

Ker je bilo mogoče količino in vrednost izvoza, ki ju je sporočil edini proizvajalec izvoznik v Belorusiji, JSC „Mogilevkhimvolokno“, uskladiti s podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti o celotnem uvozu zadevnega izdelka iz Belorusije, se je zdelo primerno uporabiti sporočeno vrednost izvoza tega edinega proizvajalca izvoznika, kljub temu, da ti podatki niso bili preverjeni na kraju samem.

| (36) | Vsa izvozna prodaja podjetja JSC „Mogilevkhimvolokno“ je bila opravljena neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Izvozna cena je bila tako določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive. |
| --- | --- |

(36)

Vsa izvozna prodaja podjetja JSC „Mogilevkhimvolokno“ je bila opravljena neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Izvozna cena je bila tako določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

2.4   Primerjava

| (37) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, v uvoznih dajatvah ter posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih. |
| --- | --- |

(37)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, v uvoznih dajatvah ter posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih.

| (38) | Podjetje JSC „Mogilevkhimvolokno“ je trdilo, da tudi če bi njegove izdelke, kljub argumentom, omenjenim v uvodni izjavi (14) zgoraj, šteli za podobne izdelke, bi bilo treba opraviti prilagoditev glede na domnevne razlike v kakovosti in uporabnostjo. Ker ta zahteva ni bila utemeljena, jo je bilo treba zavreči. |
| --- | --- |

(38)

Podjetje JSC „Mogilevkhimvolokno“ je trdilo, da tudi če bi njegove izdelke, kljub argumentom, omenjenim v uvodni izjavi (14) zgoraj, šteli za podobne izdelke, bi bilo treba opraviti prilagoditev glede na domnevne razlike v kakovosti in uporabnostjo. Ker ta zahteva ni bila utemeljena, jo je bilo treba zavreči.

2.5   Stopnja dampinga

| (39) | Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka v analogni državi, primerjana z prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami vsake ustrezne vrste izdelka zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije. Na osnovi te primerjave je bila za izvoz iz Belorusije v Skupnost določena nična stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(39)

Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka v analogni državi, primerjana z prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami vsake ustrezne vrste izdelka zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije. Na osnovi te primerjave je bila za izvoz iz Belorusije v Skupnost določena nična stopnja dampinga.

| (40) | Sodelujoči izvoznik iz Belorusije je predstavljal celoto proizvodnje in izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije. Zato je bila tudi stopnja dampinga na ravni države enaka nič. Glede na nično stopnjo dampinga na ravni države, je bilo sklenjeno, da je treba v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekiniti preiskavo brez sprejetja ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Belorusije. |
| --- | --- |

(40)

Sodelujoči izvoznik iz Belorusije je predstavljal celoto proizvodnje in izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije. Zato je bila tudi stopnja dampinga na ravni države enaka nič. Glede na nično stopnjo dampinga na ravni države, je bilo sklenjeno, da je treba v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekiniti preiskavo brez sprejetja ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Belorusije.

3.   Republika Koreja

3.1   Normalna vrednost

| (41) | Za nekatere vrste izdelkov, katere vsa tri preiskana podjetja izvažajo v Skupnost, je bilo za ugotovljeno, da se izdelujejo v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Normalna vrednost za te tipe izdelkov je bila osnovana na cenah, ki so jih neodvisni kupci na korejskem notranjem trgu, v času preiskave, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, dejansko plačali ali bi jih morali plačati. |
| --- | --- |

(41)

Za nekatere vrste izdelkov, katere vsa tri preiskana podjetja izvažajo v Skupnost, je bilo za ugotovljeno, da se izdelujejo v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Normalna vrednost za te tipe izdelkov je bila osnovana na cenah, ki so jih neodvisni kupci na korejskem notranjem trgu, v času preiskave, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, dejansko plačali ali bi jih morali plačati.

| (42) | Za prodajo vrst izdelkov, ki niso bili prodani v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno ceno. Vsa tri preiskovana podjetja so nekatere takšne vrste izdelkov izvažala v Skupnost. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj. |
| --- | --- |

(42)

Za prodajo vrst izdelkov, ki niso bili prodani v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno ceno. Vsa tri preiskovana podjetja so nekatere takšne vrste izdelkov izvažala v Skupnost. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj.

3.2   Izvozna cena

| (43) | Ves izvoz enega proizvajalca izvoznika in del izvoza drugega proizvajalca izvoznika sta bila opravljena neposredno povezanim uvoznikom v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na osnovi cen, po katerih so bili izdelki prvič nadalje prodani neodvisnemu kupcu in v skladu z metodologijo, opisano v uvodni izjavi 24. |
| --- | --- |

(43)

Ves izvoz enega proizvajalca izvoznika in del izvoza drugega proizvajalca izvoznika sta bila opravljena neposredno povezanim uvoznikom v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na osnovi cen, po katerih so bili izdelki prvič nadalje prodani neodvisnemu kupcu in v skladu z metodologijo, opisano v uvodni izjavi 24.

| (44) | Preostali izvoz zadevnega izdelka dveh proizvajalcev izvoznikov je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Pri tem je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive. |
| --- | --- |

(44)

Preostali izvoz zadevnega izdelka dveh proizvajalcev izvoznikov je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Pri tem je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

3.3   Primerjava

| (45) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila za vse preiskovane proizvajalce izvoznike odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih. |
| --- | --- |

(45)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila za vse preiskovane proizvajalce izvoznike odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih.

| (46) | En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za količinski popust pri ceni pri nadaljnji prodaji njegovega povezanega uvoznika prvemu neodvisnemu kupcu, ki je zatrjeval, da so njegove cene pri nadaljnji prodaji za nekatere kupce, ki so sklenili četrtletne pogodbe, nižje od cen za tiste kupce, ki so kupovali na kraju samem. Trdil je tudi, da takšnih pogodb ni sklepal z domačimi kupci ter da je zato treba opraviti prilagoditev izvozne cene, da bi bila zagotovljena poštena primerjava izvozne cene in normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(46)

En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za količinski popust pri ceni pri nadaljnji prodaji njegovega povezanega uvoznika prvemu neodvisnemu kupcu, ki je zatrjeval, da so njegove cene pri nadaljnji prodaji za nekatere kupce, ki so sklenili četrtletne pogodbe, nižje od cen za tiste kupce, ki so kupovali na kraju samem. Trdil je tudi, da takšnih pogodb ni sklepal z domačimi kupci ter da je zato treba opraviti prilagoditev izvozne cene, da bi bila zagotovljena poštena primerjava izvozne cene in normalne vrednosti.

| (47) | Komisija je preiskala primernost zahtevane prilagoditve. Preiskava je pokazala, da so nekateri kupci v Skupnosti res sklenili četrtletne pogodbe s povezanim uvoznikom. Ker je bilo ugotovljeno, da domači kupci takšnih pogodb niso sklenili, je bilo naknadno raziskano, ali sta normalna vrednost in izvozna cena primerljivi. Ugotovitve niso potrdile, da cene za kupce v Skupnosti vključujejo tudi zahtevani popust. Prav tako zahtevani popust na računih ni bil prikazan kot popust, v skladu s popustom ni bil izdan dobropis, domnevni popust pa tudi ni bil vnesen v računovodske knjige proizvajalca ali povezanega uvoznika. Omeniti je treba, da je količinske popuste kot prilagoditev mogoče upoštevati le, kadar so dejansko izdani za razlike v količinah, ki so neposredno povezane z zadevno prodajo. V navedenem primeru pa ni bilo mogoče zaključiti, da je zadevno podjetje takšne popuste tudi dejansko izdalo. Posledično in glede na ugotovitev, da sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerljivi, je bila zahtevana prilagoditev za količinski popust zavrnjena. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je preiskala primernost zahtevane prilagoditve. Preiskava je pokazala, da so nekateri kupci v Skupnosti res sklenili četrtletne pogodbe s povezanim uvoznikom. Ker je bilo ugotovljeno, da domači kupci takšnih pogodb niso sklenili, je bilo naknadno raziskano, ali sta normalna vrednost in izvozna cena primerljivi. Ugotovitve niso potrdile, da cene za kupce v Skupnosti vključujejo tudi zahtevani popust. Prav tako zahtevani popust na računih ni bil prikazan kot popust, v skladu s popustom ni bil izdan dobropis, domnevni popust pa tudi ni bil vnesen v računovodske knjige proizvajalca ali povezanega uvoznika. Omeniti je treba, da je količinske popuste kot prilagoditev mogoče upoštevati le, kadar so dejansko izdani za razlike v količinah, ki so neposredno povezane z zadevno prodajo. V navedenem primeru pa ni bilo mogoče zaključiti, da je zadevno podjetje takšne popuste tudi dejansko izdalo. Posledično in glede na ugotovitev, da sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerljivi, je bila zahtevana prilagoditev za količinski popust zavrnjena.

| (48) | Vsa tri preiskovana podjetja so zahtevala prilagoditev za povračilo dajatev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da so bile uvozne dajatve domnevno zaračunane za podoben izdelek, namenjen za potrošnjo v državi izvoznici, a so bile kasneje, ko je bil izdelek izvožen v Skupnost, povrnjene ali neizplačane. |
| --- | --- |

(48)

Vsa tri preiskovana podjetja so zahtevala prilagoditev za povračilo dajatev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da so bile uvozne dajatve domnevno zaračunane za podoben izdelek, namenjen za potrošnjo v državi izvoznici, a so bile kasneje, ko je bil izdelek izvožen v Skupnost, povrnjene ali neizplačane.

| (49) | Ta trditev je bila spoznana za neutemeljeno, saj nobenemu od treh podjetij ni uspelo prikazati, da je bilo povračilo uvoznih dajatev podjetjem posledica izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(49)

Ta trditev je bila spoznana za neutemeljeno, saj nobenemu od treh podjetij ni uspelo prikazati, da je bilo povračilo uvoznih dajatev podjetjem posledica izvoza zadevnega izdelka v Skupnost.

| (50) | Eno podjetje je zahtevalo prilagoditev v skladu s členom 2(10)(f) osnovne uredbe za razlike pri neposredno povezanih stroških pakiranja med izdelki, namenjenimi za izvoz in prodajo na notranjem trgu. V tem primeru podjetju ni uspelo prikazati razlike v ceni, ki bi vplivala na primerljivost med ceno pakiranja zadevnega izdelka in ceno pakiranja podobnega izdelka, ki ga korejski izvozniki prodajajo na notranjem trgu. Tako je bila ta zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(50)

Eno podjetje je zahtevalo prilagoditev v skladu s členom 2(10)(f) osnovne uredbe za razlike pri neposredno povezanih stroških pakiranja med izdelki, namenjenimi za izvoz in prodajo na notranjem trgu. V tem primeru podjetju ni uspelo prikazati razlike v ceni, ki bi vplivala na primerljivost med ceno pakiranja zadevnega izdelka in ceno pakiranja podobnega izdelka, ki ga korejski izvozniki prodajajo na notranjem trgu. Tako je bila ta zahteva zavrnjena.

3.4   Stopnje dampinga

| (51) | Kakor je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako podjetje prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami za vsako ustrezno vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(51)

Kakor je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako podjetje prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami za vsako ustrezno vrsto izdelka.

| (52) | Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjene, naslednje:






  Honeywell Sysko Co., Inc. | 4,5 % |
| --- | --- | --- |
| Hyosung Corporation | 0 % |
| Kolon Industries Inc. | 0 %. |

(52)

Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjene, naslednje:

Honeywell Sysko Co., Inc.

4,5 %

Hyosung Corporation

0 %

Kolon Industries Inc.

0 %.

| (53) | V zvezi z uvozom s poreklom iz Koreje je treba opozoriti, da ob primerjavi s podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti, navedeni trije proizvajalci izvozniki predstavljajo celoto izvoza s poreklom iz navedene države. Da bi lahko ocenili, ali je bila na ravni države stopnja dampinga pod stopnjo de minimis, je bila določena tehtana povprečna stopnja dampinga na ravni države. Ugotovljeno je bilo, da je bila ta stopnja zaradi vrednosti izvoza Hyosunga in Kolona v primerjavi z izvozom Honeywella, pod stopnjo de minimis. Glede na de minimis stopnjo dampinga na ravni države je bilo sklenjno, da se preiskava v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekine brez sprejetja protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z uvozom s poreklom iz Koreje je treba opozoriti, da ob primerjavi s podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti, navedeni trije proizvajalci izvozniki predstavljajo celoto izvoza s poreklom iz navedene države. Da bi lahko ocenili, ali je bila na ravni države stopnja dampinga pod stopnjo de minimis, je bila določena tehtana povprečna stopnja dampinga na ravni države. Ugotovljeno je bilo, da je bila ta stopnja zaradi vrednosti izvoza Hyosunga in Kolona v primerjavi z izvozom Honeywella, pod stopnjo de minimis. Glede na de minimis stopnjo dampinga na ravni države je bilo sklenjno, da se preiskava v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekine brez sprejetja protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Republike Koreje.

4.   Tajvan

4.1   Normalna vrednost

| (54) | Za veliko večino vrste izdelkov, ki jih obe preiskovani tajvanski podjetji izvažata v Skupnost, je bilo ugotovljeno, da se blago prodaja v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Normalna vrednost za te vrste izdelkov je bila v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe osnovana na cenah, ki so jih neodvisni kupci na tajvanskem notranjem trgu v obdobju preiskave dejansko plačali ali bi jih morali plačati. |
| --- | --- |

(54)

Za veliko večino vrste izdelkov, ki jih obe preiskovani tajvanski podjetji izvažata v Skupnost, je bilo ugotovljeno, da se blago prodaja v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Normalna vrednost za te vrste izdelkov je bila v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe osnovana na cenah, ki so jih neodvisni kupci na tajvanskem notranjem trgu v obdobju preiskave dejansko plačali ali bi jih morali plačati.

| (55) | Za prodajo vrste izdelkov, ki niso bili prodani v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno vrednost. Obe preiskovani podjetji sta omejene količine nekaterih takšnih vrst izdelkov izvažali v Skupnost. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj. |
| --- | --- |

(55)

Za prodajo vrste izdelkov, ki niso bili prodani v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno vrednost. Obe preiskovani podjetji sta omejene količine nekaterih takšnih vrst izdelkov izvažali v Skupnost. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj.

4.2   Izvozna cena

| (56) | Celotna prodaja zadevnega izdelka obeh proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti je bila opravljena neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive. |
| --- | --- |

(56)

Celotna prodaja zadevnega izdelka obeh proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti je bila opravljena neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

4.3   Primerjava

| (57) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila za oba preiskovana proizvajalca izvoznika odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, uvoznih dajatvah in posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih. |
| --- | --- |

(57)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila za oba preiskovana proizvajalca izvoznika odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, uvoznih dajatvah in posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih.

4.4   Stopnje dampinga

| (58) | Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako podjetje prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami za vsako ustrezno vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(58)

Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako podjetje prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami za vsako ustrezno vrsto izdelka.

| (59) | Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjene, naslednje:






  Far Eastern Textiles Corporation | 5,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Corporation | 0 % |

(59)

Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjene, naslednje:

Far Eastern Textiles Corporation

5,5 %

Shinkong Corporation

0 %

| (60) | Glede na visoko stopnjo sodelovanja (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v Skupnost) je bila preostala stopnja dampinga postavljena na enako stopnjo, kakor je stopnja dampinga sodelujočega izvoznega proizvajalca Far Eastern Textiles Corporation, namreč 5,5 %. |
| --- | --- |

(60)

Glede na visoko stopnjo sodelovanja (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v Skupnost) je bila preostala stopnja dampinga postavljena na enako stopnjo, kakor je stopnja dampinga sodelujočega izvoznega proizvajalca Far Eastern Textiles Corporation, namreč 5,5 %.

D.   ŠKODA

1.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (61) | V Skupnosti podoben izdelek izdeluje šest proizvajalcev, tj. dve podjetji, v imenu katerih je bila vložena pritožba (Acordis in KoSa), in še štirje drugi proizvajalci. Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj, je podjetje KoSa 8. marca 2004 umaknilo podporo pritožbi. |
| --- | --- |

(61)

V Skupnosti podoben izdelek izdeluje šest proizvajalcev, tj. dve podjetji, v imenu katerih je bila vložena pritožba (Acordis in KoSa), in še štirje drugi proizvajalci. Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj, je podjetje KoSa 8. marca 2004 umaknilo podporo pritožbi.

| (62) | Eden izmed štirih preostalih proizvajalcev podobnega izdelka v Skupnosti, špansko podjetje Brilén, je po začetku postopka izrazil pripravljenost, da podpre pritožbo in v celoti sodeluje postopku. |
| --- | --- |

(62)

Eden izmed štirih preostalih proizvajalcev podobnega izdelka v Skupnosti, špansko podjetje Brilén, je po začetku postopka izrazil pripravljenost, da podpre pritožbo in v celoti sodeluje postopku.

| (63) | Drugi proizvajalec v Skupnosti, Honeywell, s proizvodnimi zmogljivostmi inter alia v Franciji, je predložil izpolnjen vprašalnik. Po predložitvi vprašalnika se je podjetje Honeywell odločilo, da bo postopku nasprotovalo. |
| --- | --- |

(63)

Drugi proizvajalec v Skupnosti, Honeywell, s proizvodnimi zmogljivostmi inter alia v Franciji, je predložil izpolnjen vprašalnik. Po predložitvi vprašalnika se je podjetje Honeywell odločilo, da bo postopku nasprotovalo.

| (64) | Oba proizvajalca Skupnosti, ki sta podprla preiskavo, Acordis in Brilén, sta skupaj predstavljala približno 40 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti v OP. Šteje se, da skupaj predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in bosta v nadaljevanju imenovana „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(64)

Oba proizvajalca Skupnosti, ki sta podprla preiskavo, Acordis in Brilén, sta skupaj predstavljala približno 40 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti v OP. Šteje se, da skupaj predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in bosta v nadaljevanju imenovana „industrija Skupnosti“.

| (65) | Glede na to, da industrijo Skupnosti sestavljata le dva proizvajalca, je bilo treba podatke, ki se nanašajo na industrijo Skupnosti indeksirati, da bi v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohranili tajnost podatkov. |
| --- | --- |

(65)

Glede na to, da industrijo Skupnosti sestavljata le dva proizvajalca, je bilo treba podatke, ki se nanašajo na industrijo Skupnosti indeksirati, da bi v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohranili tajnost podatkov.

2.   Poraba Skupnosti

| (66) | Poraba Skupnosti je bila določena na osnovi proizvodnje vseh proizvajalcev podobnega izdelka v Skupnosti glede na oceno pritožnika, s prištetjem uvozov iz vseh držav, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti, in z odštetjem vseh izvozov v vse države, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(66)

Poraba Skupnosti je bila določena na osnovi proizvodnje vseh proizvajalcev podobnega izdelka v Skupnosti glede na oceno pritožnika, s prištetjem uvozov iz vseh držav, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti, in z odštetjem vseh izvozov v vse države, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti.

| (67) | Ugotovljeno je bilo, da ostaja poraba Skupnosti v upoštevanem obdobju v znatni meri stabilna, saj se je povečevala le za 1 %. Natančni podatki so naslednji:









  Poraba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 206 000 | 206 900 | 207 900 | 207 400 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |

(67)

Ugotovljeno je bilo, da ostaja poraba Skupnosti v upoštevanem obdobju v znatni meri stabilna, saj se je povečevala le za 1 %. Natančni podatki so naslednji:

Poraba

2000

2001

2002

2003 (OP)

Tone

206 000

206 900

207 900

207 400

Indeks

100

100

101

101

3.   Obseg dampinškega uvoza in tržni delež

| (68) | Glede na to, da je bilo le pri enem tajvanskem proizvajalcu izvozniku zadevnega izdelka ugotovljeno, da je prodajal blago po dampinških cenah v OP , je bilo treba podatke, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Skupnost od proizvajalca izvoznika, indeksirati, da bi tako ohranili tajnost podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Glede na to, da je bilo le pri enem tajvanskem proizvajalcu izvozniku zadevnega izdelka ugotovljeno, da je prodajal blago po dampinških cenah v OP , je bilo treba podatke, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Skupnost od proizvajalca izvoznika, indeksirati, da bi tako ohranili tajnost podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

| (69) | Podatki o obsegu dampinškega uvoza v obdobju med letoma 2000 in OP temeljijo na podatkih, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v OP prodajal blago po dampinških cenah. Dampinški uvoz s poreklom iz Tajvana se je med letoma 2000 in 2001 zmanjšal za 16 % in opazno povečal v letu 2002 ter v OP skupno povečal za 112 % v zadevnem obdobju. Tržni delež dampinškega uvoza s poreklom iz Tajvana se je razvijal na podoben način. Opozoriti je treba, da je bil takšen tržni delež v upoštevanem obdobju omejen in nikoli ni presegel 4 %.









  Uvoz | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (tone) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 84 | 136 | 212 |
| Tržni delež | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 84 | 135 | 211 |

(69)

Podatki o obsegu dampinškega uvoza v obdobju med letoma 2000 in OP temeljijo na podatkih, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v OP prodajal blago po dampinških cenah. Dampinški uvoz s poreklom iz Tajvana se je med letoma 2000 in 2001 zmanjšal za 16 % in opazno povečal v letu 2002 ter v OP skupno povečal za 112 % v zadevnem obdobju. Tržni delež dampinškega uvoza s poreklom iz Tajvana se je razvijal na podoben način. Opozoriti je treba, da je bil takšen tržni delež v upoštevanem obdobju omejen in nikoli ni presegel 4 %.

Uvoz

2000

2001

2002

2003 (OP)

Obseg (tone)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj)

Indeks

100

84

136

212

Tržni delež

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj)

Indeks

100

84

135

211

4.   Cene zadevnega uvoza

| (70) | Podatki o cenah dampinškega uvoza za obdobje med letoma 2000 in OP temeljijo na podatkih, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v OP prodajal blago po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(70)

Podatki o cenah dampinškega uvoza za obdobje med letoma 2000 in OP temeljijo na podatkih, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v OP prodajal blago po dampinških cenah.

(a)   Spreminjanje cen

| (71) | Glede na podatke, zbrane v teku preiskave, so se uvozne cene iz Tajvana v zadevnem obdobju stalno zniževale za skupaj 29 %.









  Uvozne cene | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR na tono | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 99 | 80 | 71 |

(71)

Glede na podatke, zbrane v teku preiskave, so se uvozne cene iz Tajvana v zadevnem obdobju stalno zniževale za skupaj 29 %.

Uvozne cene

2000

2001

2002

2003 (OP)

EUR na tono

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj)

Indeks

100

99

80

71

(b)   Nelojalno nižanje cen

| (72) | Med proizvajalci izvozniki in industrijo Skupnosti je bila narejena primerjava primerljivih modelov zadevnega proizvoda glede povprečne prodajne cene proizvoda v Skupnosti. Cene proizvoda franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, so primerjali s cenami CIF na meji Skupnosti za zadevnega proizvajalca izvoznike iz Tajvana, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni izdelek s poreklom iz Tajvana, prodan v Skupnosti nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za okoli 25 %–30 %. |
| --- | --- |

(72)

Med proizvajalci izvozniki in industrijo Skupnosti je bila narejena primerjava primerljivih modelov zadevnega proizvoda glede povprečne prodajne cene proizvoda v Skupnosti. Cene proizvoda franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, so primerjali s cenami CIF na meji Skupnosti za zadevnega proizvajalca izvoznike iz Tajvana, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni izdelek s poreklom iz Tajvana, prodan v Skupnosti nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za okoli 25 %–30 %.

5.   Položaj industrije Skupnosti

| (73) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(73)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti.

(a)   Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

| (74) | Po obdobju relativno stabilne proizvodnje med letoma 2000 in 2002, je proizvodnja zadevnega izdelka industrije Skupnosti v OP narasla za 4 %. Proizvodne zmogljivosti so se v zadevnem obdobju povečale za skupaj 8 %. |
| --- | --- |

(74)

Po obdobju relativno stabilne proizvodnje med letoma 2000 in 2002, je proizvodnja zadevnega izdelka industrije Skupnosti v OP narasla za 4 %. Proizvodne zmogljivosti so se v zadevnem obdobju povečale za skupaj 8 %.

| (75) | Izkoriščenost zmogljivosti se je sprva med letoma 2000 in 2001 zmanjšala za 7 %, a se je kasneje do leta 2003 povečala za 3 %, kar pomeni skupno zmanjšanje v višini 4 % v zadevnem obdobju.









  Proizvodnja | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 104 |
| Proizvodne zmogljivosti | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 108 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 93 | 94 | 96 |

(75)

Izkoriščenost zmogljivosti se je sprva med letoma 2000 in 2001 zmanjšala za 7 %, a se je kasneje do leta 2003 povečala za 3 %, kar pomeni skupno zmanjšanje v višini 4 % v zadevnem obdobju.

Proizvodnja

2000

2001

2002

2003 (OP)

Proizvodnja

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

99

100

104

Proizvodne zmogljivosti

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

106

107

108

Izkoriščenost zmogljivosti

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

93

94

96

(b)   Zaloge

| (76) | Zaloge zadevnega izdelka je bilo mogoče analizirati le za obdobje med 2001 in 2003, saj industrija Skupnosti ni mogla zagotoviti doslednih podatkov za prejšnje obdobje. Do tega je prišlo zato, ker je en proizvajalec Skupnosti začel s poslovanjem šele leta 2001 in tako pred tem letom še ni imel zalog, drugi proizvajalec Skupnosti pa doslednih podatkov ni mogel zagotoviti zaradi notranje reorganizacije. |
| --- | --- |

(76)

Zaloge zadevnega izdelka je bilo mogoče analizirati le za obdobje med 2001 in 2003, saj industrija Skupnosti ni mogla zagotoviti doslednih podatkov za prejšnje obdobje. Do tega je prišlo zato, ker je en proizvajalec Skupnosti začel s poslovanjem šele leta 2001 in tako pred tem letom še ni imel zalog, drugi proizvajalec Skupnosti pa doslednih podatkov ni mogel zagotoviti zaradi notranje reorganizacije.

| (77) | Zaloge so se med 2001 in 2002 zmanjšale za 14 % in so v OP ostale relativno stabilne, kar pomeni skupno zmanjšanje med 2000 in obdobjem OP v višini 12 %.









  Zaloge | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | N/A | 100 | 86 | 88 |

(77)

Zaloge so se med 2001 in 2002 zmanjšale za 14 % in so v OP ostale relativno stabilne, kar pomeni skupno zmanjšanje med 2000 in obdobjem OP v višini 12 %.

Zaloge

2000

2001

2002

2003 (OP)

Tone

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

N/A

100

86

88

(c)   Obseg prodaje in tržni delež

| (78) | Prodaja zadevnega izdelka na trgu Skupnosti, ki ga je izdelala industrija Skupnosti, se je od leta 2000 do leta 2002 zmanjšala za 2 %, a se je v OP povečala za 5 %, kar pomeni, da se je v zadevnem obdobju skupaj zmanjšala za 3 %. Istočasno se je tržni delež med 2000 in 2002 zmanjšal za 3 %, a se je kasneje v OP povečal za 5 %, kar pomeni, da se je v zadevnem obdobju skupaj povečal za 2 %. Industrija Skupnosti je v celotnem zadevnem obdobju obvladovala tržni delež, ki je znašal med 20 % in 30 %.









  Prodaja | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja industrije Skupnosti (tone) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Tržni delež industrije Skupnosti | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 102 |

(78)

Prodaja zadevnega izdelka na trgu Skupnosti, ki ga je izdelala industrija Skupnosti, se je od leta 2000 do leta 2002 zmanjšala za 2 %, a se je v OP povečala za 5 %, kar pomeni, da se je v zadevnem obdobju skupaj zmanjšala za 3 %. Istočasno se je tržni delež med 2000 in 2002 zmanjšal za 3 %, a se je kasneje v OP povečal za 5 %, kar pomeni, da se je v zadevnem obdobju skupaj povečal za 2 %. Industrija Skupnosti je v celotnem zadevnem obdobju obvladovala tržni delež, ki je znašal med 20 % in 30 %.

Prodaja

2000

2001

2002

2003 (OP)

Prodaja industrije Skupnosti (tone)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

100

98

103

Tržni delež industrije Skupnosti

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

99

97

102

(d)   Prodajne cene

| (79) | Tehtane povprečne prodajne cene vseh vrst podobnega izdelka, ki ga je prodala industrija Skupnosti, so se med 2000 in 2001 sprva povečale za 4 %. Cene so nato v letu 2002 padle za 12 % ter v OP za nadaljnjih 5 %, skupaj torej za 13 % v celotnem zadevnem obdobju.









  Prodajne cene | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodajna cena (EUR na tono) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 104 | 92 | 87 |

(79)

Tehtane povprečne prodajne cene vseh vrst podobnega izdelka, ki ga je prodala industrija Skupnosti, so se med 2000 in 2001 sprva povečale za 4 %. Cene so nato v letu 2002 padle za 12 % ter v OP za nadaljnjih 5 %, skupaj torej za 13 % v celotnem zadevnem obdobju.

Prodajne cene

2000

2001

2002

2003 (OP)

Prodajna cena (EUR na tono)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

104

92

87

| (80) | Stroški proizvodnje so bili izračunani na osnovi tehtanega povprečja vseh vrst podobnega izdelka, ki ga je izdelala industrija Skupnosti v ustreznem letu. |
| --- | --- |

(80)

Stroški proizvodnje so bili izračunani na osnovi tehtanega povprečja vseh vrst podobnega izdelka, ki ga je izdelala industrija Skupnosti v ustreznem letu.

| (81) | Stroški proizvodnje so med 2000 in 2001 narasli, a v letu 2002 padli, nato pa v OP ostali relativno stabilni. V letu 2002 in v OP niso sledili znižanju prodajnih cen v enaki meri.









  Stroški | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški proizvodnje (EUR na tono) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 108 | 101 | 102 |

(81)

Stroški proizvodnje so med 2000 in 2001 narasli, a v letu 2002 padli, nato pa v OP ostali relativno stabilni. V letu 2002 in v OP niso sledili znižanju prodajnih cen v enaki meri.

Stroški

2000

2001

2002

2003 (OP)

Stroški proizvodnje (EUR na tono)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

108

101

102

(e)   Donosnost

| (82) | Celotna donosnost industrije Skupnosti z ozirom na zadevni izdelek se je v začetku v letu 2000 gibala med 10 % in 15 %. Donosnost je kasneje padla in med v OP postala negativna. Ta donosnost se nanaša na vse vrste zadevnih izdelkov, ki jih je v Skupnosti izdelovala in prodajala industrija Skupnosti. Donosnost podjetja Brilén v njegovem prvem poslovnem letu (2001) ni bila upoštevana, saj bi zaradi znatne negativne donosnosti v obdobju zagona proizvodnje podobnega izdelka, izkrivila celotno sliko.









  Donosnost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost (prodaja ES) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 92 | 28 | – 22 |

(82)

Celotna donosnost industrije Skupnosti z ozirom na zadevni izdelek se je v začetku v letu 2000 gibala med 10 % in 15 %. Donosnost je kasneje padla in med v OP postala negativna. Ta donosnost se nanaša na vse vrste zadevnih izdelkov, ki jih je v Skupnosti izdelovala in prodajala industrija Skupnosti. Donosnost podjetja Brilén v njegovem prvem poslovnem letu (2001) ni bila upoštevana, saj bi zaradi znatne negativne donosnosti v obdobju zagona proizvodnje podobnega izdelka, izkrivila celotno sliko.

Donosnost

2000

2001

2002

2003 (OP)

Donosnost (prodaja ES)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

92

28

– 22

| (83) | Omeniti je treba, da je eno podjetje zatrjevalo, da bi bila njegova donosnost bistveno slabša, če bi upoštevali tudi stroške, povezane z nezadostno izkoriščenostjo proizvodnih zmogljivosti. Vendar pa teh dodatnih stroškov ni bilo mogoče upoštevati, saj niso bili zadostno utemeljeni in jih zato ni bilo mogoče preveriti. |
| --- | --- |

(83)

Omeniti je treba, da je eno podjetje zatrjevalo, da bi bila njegova donosnost bistveno slabša, če bi upoštevali tudi stroške, povezane z nezadostno izkoriščenostjo proizvodnih zmogljivosti. Vendar pa teh dodatnih stroškov ni bilo mogoče upoštevati, saj niso bili zadostno utemeljeni in jih zato ni bilo mogoče preveriti.

(f)   Naložbe in donos naložb

| (84) | Naložbe v poslovanje z zadevnim izdelkom so se v zadevnem obdobju občutno zmanjšale. Omeniti je treba, da so bile naložbe 2000 posebej visoke zaradi stroškov gradnje nove tovarne enega izmed proizvajalcev Skupnosti, kar je znašalo približno 50 % celotnih naložb za to leto. Natančni podatki so prikazani spodaj:









  Naložbe | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR ’000) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 77 | 34 | 51 |
| Donosnost naložb | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 94 | 20 | – 18 |

(84)

Naložbe v poslovanje z zadevnim izdelkom so se v zadevnem obdobju občutno zmanjšale. Omeniti je treba, da so bile naložbe 2000 posebej visoke zaradi stroškov gradnje nove tovarne enega izmed proizvajalcev Skupnosti, kar je znašalo približno 50 % celotnih naložb za to leto. Natančni podatki so prikazani spodaj:

Naložbe

2000

2001

2002

2003 (OP)

Naložbe (EUR ’000)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

77

34

51

Donosnost naložb

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

94

20

– 18

| (85) | Donos naložb se je v zadevnem obdobju stalno manjšal in v OP postal negativen. To zmanjševanje sovpada z zmanjšanjem splošne donosnosti v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(85)

Donos naložb se je v zadevnem obdobju stalno manjšal in v OP postal negativen. To zmanjševanje sovpada z zmanjšanjem splošne donosnosti v zadevnem obdobju.

(g)   Denarni tok in možnost povečanja kapitala

| (86) | Denarni tok industrije Skupnosti je bil v 2000 in 2001 relativno stabilen, zmanjšal pa se je v letu 2002 in v OP, tako v absolutnih vrednostih kot tudi izražen v odstotkih prometa. To zmanjševanje sovpada z razvojem splošne donosnosti v zadevnem obdobju.









  Denarni tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR ’000) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 101 | 48 | – 3 |
| Denarni tok, izražen v odstotkih prometa | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 91 | 53 | – 4 |

(86)

Denarni tok industrije Skupnosti je bil v 2000 in 2001 relativno stabilen, zmanjšal pa se je v letu 2002 in v OP, tako v absolutnih vrednostih kot tudi izražen v odstotkih prometa. To zmanjševanje sovpada z razvojem splošne donosnosti v zadevnem obdobju.

Denarni tok

2000

2001

2002

2003 (OP)

Denarni tok (EUR ’000)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

101

48

– 3

Denarni tok, izražen v odstotkih prometa

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

91

53

– 4

| (87) | Oba proizvajalca Skupnosti zbirata kapital interno v okviru skupine podjetij. Naložbe in stroški za raziskave in razvoj zaradi negativne donosnosti poslovanja zaenkrat niso bili občutneje prizadeti. |
| --- | --- |

(87)

Oba proizvajalca Skupnosti zbirata kapital interno v okviru skupine podjetij. Naložbe in stroški za raziskave in razvoj zaradi negativne donosnosti poslovanja zaenkrat niso bili občutneje prizadeti.

(h)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (88) | Zaposlenost se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 10 %. Glede na to, da se je proizvodnja v zadevnem obdobju povečala, zmanjšanje zaposlenosti pomeni, da se je produktivnost, merjena po donosu na delavca, v zadevnem obdobju občutno povečala za 16 %. Povečanje stroškov plače na delavca je posledica kolektivnih pogajanj na ravni industrije in je bilo manjše od povprečne stopnje inflacije v Skupnosti, ki je v zadevnem obdobju znašala 6,4 %.









  Zaposlenost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 90 |
| Stroški dela na zaposlenega (v EUR) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 104 |
| Proizvodnja na zaposlenega (tone/leto) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj) |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 116 |

(88)

Zaposlenost se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 10 %. Glede na to, da se je proizvodnja v zadevnem obdobju povečala, zmanjšanje zaposlenosti pomeni, da se je produktivnost, merjena po donosu na delavca, v zadevnem obdobju občutno povečala za 16 %. Povečanje stroškov plače na delavca je posledica kolektivnih pogajanj na ravni industrije in je bilo manjše od povprečne stopnje inflacije v Skupnosti, ki je v zadevnem obdobju znašala 6,4 %.

Zaposlenost

2000

2001

2002

2003 (OP)

Število zaposlenih

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

101

98

90

Stroški dela na zaposlenega (v EUR)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

100

105

104

Proizvodnja na zaposlenega (tone/leto)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

Indeks

100

98

102

116

(i)   Obseg dampinga

| (89) | Vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, upoštevajoč cene uvoza iz Tajvana, ni zanemarljiv, ne glede na to, da je bil obseg uvoza omejen. |
| --- | --- |

(89)

Vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, upoštevajoč cene uvoza iz Tajvana, ni zanemarljiv, ne glede na to, da je bil obseg uvoza omejen.

(j)   Okrevanje po preteklem dampingu ali subvencioniranju

| (90) | Zaradi pomanjkanja podatkov o obstoju dampinga ali subvencioniranja pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se vračilo šteje za neutemeljeno. |
| --- | --- |

(90)

Zaradi pomanjkanja podatkov o obstoju dampinga ali subvencioniranja pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se vračilo šteje za neutemeljeno.

6.   Končna ocena škode

| (91) | Med 2000 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana znatno povečal za 112 %. Vendar glede na to, da je uvoz iz Tajvana v absolutnih vrednostih relativno nizek, se je njegov tržni delež na trgu Skupnosti povečal za manj kot 2 %. Povprečne cene dampinškega uvoza iz Tajvana so bile v zadevnem obdobju nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti. Poleg tega so v OP izvozne cene iz Tajvana nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 30 %. |
| --- | --- |

(91)

Med 2000 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana znatno povečal za 112 %. Vendar glede na to, da je uvoz iz Tajvana v absolutnih vrednostih relativno nizek, se je njegov tržni delež na trgu Skupnosti povečal za manj kot 2 %. Povprečne cene dampinškega uvoza iz Tajvana so bile v zadevnem obdobju nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti. Poleg tega so v OP izvozne cene iz Tajvana nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 30 %.

| (92) | Nekateri kazalci so se razvijali pozitivno: v zadevnem obdobju se je proizvodnja povečala za 4 %, proizvodne zmogljivosti so se povečale za 8 %, medtem ko so se zaloge zmanjšale za 12 %. Prodaja v Skupnosti se je povečala za 3 %, s čimer se je za 2 % povečal tržni delež. Proizvodnja na zaposlenega se je povečala za 16 %, stroški dela pa le za 4 % (pod mejo povprečne inflacije v EU, ki je v zadevnem obdobju znašala 6,4 %). |
| --- | --- |

(92)

Nekateri kazalci so se razvijali pozitivno: v zadevnem obdobju se je proizvodnja povečala za 4 %, proizvodne zmogljivosti so se povečale za 8 %, medtem ko so se zaloge zmanjšale za 12 %. Prodaja v Skupnosti se je povečala za 3 %, s čimer se je za 2 % povečal tržni delež. Proizvodnja na zaposlenega se je povečala za 16 %, stroški dela pa le za 4 % (pod mejo povprečne inflacije v EU, ki je v zadevnem obdobju znašala 6,4 %).

| (93) | Drugi kazalci v industriji Skupnosti v zadevnem obdobju so se razvijali negativno. V zadevnem obdobju je prodajna cena na enoto padla za 13 %, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto povečali za 2 %, kar je povzročilo negativno donosnost. Donos naložb in denarni tok sta prav tako sledila negativnemu trendu. Zaposlenost se je zmanjšala za 10 %, naložbe za 49 % (v veliki meri zaradi gradnje nove tovarne v letu 2000, ki je predstavljala približno 50 % naložb v tem letu). |
| --- | --- |

(93)

Drugi kazalci v industriji Skupnosti v zadevnem obdobju so se razvijali negativno. V zadevnem obdobju je prodajna cena na enoto padla za 13 %, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto povečali za 2 %, kar je povzročilo negativno donosnost. Donos naložb in denarni tok sta prav tako sledila negativnemu trendu. Zaposlenost se je zmanjšala za 10 %, naložbe za 49 % (v veliki meri zaradi gradnje nove tovarne v letu 2000, ki je predstavljala približno 50 % naložb v tem letu).

| (94) | Glede na navedeno je bilo zaključeno, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe utrpela materialno škodo. |
| --- | --- |

(94)

Glede na navedeno je bilo zaključeno, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe utrpela materialno škodo.

E.   VZROK ŠKODE

1.   Uvod

| (95) | V skladu s členoma 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz iz Tajvana industriji Skupnosti povzročil tolikšno škodo, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členoma 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz iz Tajvana industriji Skupnosti povzročil tolikšno škodo, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinki dampinškega uvoza

| (96) | V zadevnem obdobju je obseg dampinškega uvoza narasel za 112 %, cena dampinškega uvoza iz Tajvana pa se je znižala za 29 %. Cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju znižale za 13 %, v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za 2 % in tako povzročili upad donosnosti (okoli 10–15 odstotnih točk v zadevnem obdobju). Industrija Skupnosti je imela v OP dejansko izgubo. Ugotovljeno je bilo tudi nelojalno nižanje cen v povprečju 30 % v zadevnem obdobju. V takšnih okoliščinah je bilo ugotovljeno, da dampinški uvoz izvaja določen pritisk na cene industrije Skupnosti in ima določen negativni vpliv na razmere v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

V zadevnem obdobju je obseg dampinškega uvoza narasel za 112 %, cena dampinškega uvoza iz Tajvana pa se je znižala za 29 %. Cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju znižale za 13 %, v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za 2 % in tako povzročili upad donosnosti (okoli 10–15 odstotnih točk v zadevnem obdobju). Industrija Skupnosti je imela v OP dejansko izgubo. Ugotovljeno je bilo tudi nelojalno nižanje cen v povprečju 30 % v zadevnem obdobju. V takšnih okoliščinah je bilo ugotovljeno, da dampinški uvoz izvaja določen pritisk na cene industrije Skupnosti in ima določen negativni vpliv na razmere v industriji Skupnosti.

| (97) | Vendar je treba pri ocenjevanju učinkov dampinškega uvoza upoštevati tudi, da je bil obseg dampinškega uvoza vedno nižji od 4 % in da se je njegov tržni delež v zadevnem obdobju povečal za manj kot dve odstotni točki in s tem vedno ostajal pod štirimi odstotki. Glede na navedena dejstva je težko z gotovostjo potrditi vpliv dampinškega uvoza na škodo, povzročeno industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(97)

Vendar je treba pri ocenjevanju učinkov dampinškega uvoza upoštevati tudi, da je bil obseg dampinškega uvoza vedno nižji od 4 % in da se je njegov tržni delež v zadevnem obdobju povečal za manj kot dve odstotni točki in s tem vedno ostajal pod štirimi odstotki. Glede na navedena dejstva je težko z gotovostjo potrditi vpliv dampinškega uvoza na škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

3.   Učinki in drugi faktorji

| (98) | Uvoz iz drugih tretjih držav se je iz 60 075 ton v 2000 zmanjšal na 51 813 ton v OP, kar pomeni skupno zmanjšanje za 14 %. Povprečne cene so se iz 2,39 EUR v 2000 zmanjšale na 2,17 EUR v OP, kar pomeni skupno zmanjšanju za 9 %. Cene so se med različnimi državami izvoznicami znatno razlikovale. Uvoz iz drugih tretjih držav je večinoma izviral iz Belorusije, Japonske, Koreje, Južne Afrike, Švice in ZDA in so skupaj predstavljale 25 % porabe Skupnosti. Kljub temu, da Skupnost uvaža tudi iz mnogih tretjih držav, so slednje posamično v zadevnem obdobju predstavljale manj kot 1 % porabe Skupnosti. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vse vrste | Tone | Tržni delež | Cena

  EUR/kg | Tone | Tržni delež | Cena

  EUR/kg | Tone | Tržni delež | Cena

  EUR/kg | Tone | Tržni delež | Cena

  EUR/kg |
| Belorusija | 3 459 | 1,7 % | 2,24 | 3 920 | 1,9 % | 2,34 | 3 842 | 1,8 % | 2,05 | 4 683 | 2,3 % | 1,83 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 113 | 113 | 104 | 111 | 110 | 92 | 135 | 134 | 82 |
| Japonska | 2 384 | 1,2 % | 2,61 | 2 224 | 1,1 % | 2,77 | 5 960 | 2,9 % | 2,28 | 5 079 | 2,4 % | 2,15 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 93 | 93 | 106 | 250 | 248 | 87 | 213 | 212 | 82 |
| Koreja | 19 962 | 9,7 % | 2,07 | 24 381 | 11,8 % | 2,05 | 23 021 | 11,1 % | 1,61 | 17 264 | 8,3 % | 1,66 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 122 | 122 | 99 | 115 | 114 | 78 | 86 | 86 | 80 |
| Južna Afrika | 3 533 | 1,7 % | 2,80 | 3 236 | 1,6 % | 3,14 | 3 071 | 1,5 % | 2,48 | 3 318 | 1,6 % | 2,45 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 112 | 86 | 86 | 89 | 93 | 93 | 88 |
| Švica | 10 751 | 5,2 % | 3,13 | 9 804 | 4,7 % | 3,40 | 11 472 | 5,5 % | 2,65 | 7 728 | 3,7 % | 3,16 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 108 | 107 | 106 | 84 | 72 | 71 | 101 |
| ZDA | 6 496 | 3,2 % | 2,50 | 3 915 | 1,9 % | 3,28 | 2 515 | 1,2 % | 2,90 | 3 156 | 1,5 % | 2,20 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 60 | 60 | 131 | 39 | 38 | 116 | 49 | 48 | 88 |
| Drugi | 13 466 | 6,5 % | 2,12 | 9 172 | 4,4 % | 2,34 | 9 632 | 4,6 % | 2,32 | 10 581 | 5,1 % | 2,35 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 68 | 68 | 110 | 72 | 71 | 110 | 79 | 78 | 111 |
| SKUPAJ | 60 075 | 29,2 % | 2,39 | 56 654 | 27,4 % | 2,52 | 59 515 | 28,6 % | 2,12 | 51 813 | 25,0 % | 2,17 |
| Indeksirano | 100 | 100 | 100 | 94 | 94 | 106 | 99 | 98 | 89 | 86 | 86 | 91 |

(98)

Uvoz iz drugih tretjih držav se je iz 60 075 ton v 2000 zmanjšal na 51 813 ton v OP, kar pomeni skupno zmanjšanje za 14 %. Povprečne cene so se iz 2,39 EUR v 2000 zmanjšale na 2,17 EUR v OP, kar pomeni skupno zmanjšanju za 9 %. Cene so se med različnimi državami izvoznicami znatno razlikovale. Uvoz iz drugih tretjih držav je večinoma izviral iz Belorusije, Japonske, Koreje, Južne Afrike, Švice in ZDA in so skupaj predstavljale 25 % porabe Skupnosti. Kljub temu, da Skupnost uvaža tudi iz mnogih tretjih držav, so slednje posamično v zadevnem obdobju predstavljale manj kot 1 % porabe Skupnosti.

2000

2001

2002

2003 (OP)

Vse vrste

Tone

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Tone

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Tone

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Tone

Tržni delež

Cena

EUR/kg

Belorusija

3 459

1,7 %

2,24

3 920

1,9 %

2,34

3 842

1,8 %

2,05

4 683

2,3 %

1,83

Indeksirano

100

100

100

113

113

104

111

110

92

135

134

82

Japonska

2 384

1,2 %

2,61

2 224

1,1 %

2,77

5 960

2,9 %

2,28

5 079

2,4 %

2,15

Indeksirano

100

100

100

93

93

106

250

248

87

213

212

82

Koreja

19 962

9,7 %

2,07

24 381

11,8 %

2,05

23 021

11,1 %

1,61

17 264

8,3 %

1,66

Indeksirano

100

100

100

122

122

99

115

114

78

86

86

80

Južna Afrika

3 533

1,7 %

2,80

3 236

1,6 %

3,14

3 071

1,5 %

2,48

3 318

1,6 %

2,45

Indeksirano

100

100

100

91

91

112

86

86

89

93

93

88

Švica

10 751

5,2 %

3,13

9 804

4,7 %

3,40

11 472

5,5 %

2,65

7 728

3,7 %

3,16

Indeksirano

100

100

100

91

91

108

107

106

84

72

71

101

ZDA

6 496

3,2 %

2,50

3 915

1,9 %

3,28

2 515

1,2 %

2,90

3 156

1,5 %

2,20

Indeksirano

100

100

100

60

60

131

39

38

116

49

48

88

Drugi

13 466

6,5 %

2,12

9 172

4,4 %

2,34

9 632

4,6 %

2,32

10 581

5,1 %

2,35

Indeksirano

100

100

100

68

68

110

72

71

110

79

78

111

SKUPAJ

60 075

29,2 %

2,39

56 654

27,4 %

2,52

59 515

28,6 %

2,12

51 813

25,0 %

2,17

Indeksirano

100

100

100

94

94

106

99

98

89

86

86

91

(a)   Uvoz, ki ni negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti

| (99) | Uvoz s poreklom iz Južne Afrike se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 7 %. Njegov tržni delež je bil v OP le de minimis 1,6 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Uvoz s poreklom iz Južne Afrike se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 7 %. Njegov tržni delež je bil v OP le de minimis 1,6 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti.

| (100) | Uvoz s poreklom iz Švice se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 28 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. Poleg tega je v OP predstavljal skromen tržni delež v višini 3,7 %. |
| --- | --- |

(100)

Uvoz s poreklom iz Švice se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 28 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. Poleg tega je v OP predstavljal skromen tržni delež v višini 3,7 %.

| (101) | Uvoz s poreklom iz ZDA se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 51 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za manj kot 5 %. Poleg tega je v OP predstavljal le de minimis tržni delež v višini 1,5 %. |
| --- | --- |

(101)

Uvoz s poreklom iz ZDA se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 51 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za manj kot 5 %. Poleg tega je v OP predstavljal le de minimis tržni delež v višini 1,5 %.

| (102) | Zgornje ugotovitve temeljijo na dostopnih podatkih, tj. statistikah Statističnega urada Evropskih skupnosti, ki ne ponujajo podrobnih informacij o razdelitvi po posamezni vrsti izdelka. Kljub temu pa je bilo sklenjeno, da glede na de minimis oziroma skromen tržni delež in glede na lojalne oziroma le v manjši meri nelojalno znižane cene, uvoz iz Južne Afrike, Švice in ZDA ni negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Zgornje ugotovitve temeljijo na dostopnih podatkih, tj. statistikah Statističnega urada Evropskih skupnosti, ki ne ponujajo podrobnih informacij o razdelitvi po posamezni vrsti izdelka. Kljub temu pa je bilo sklenjeno, da glede na de minimis oziroma skromen tržni delež in glede na lojalne oziroma le v manjši meri nelojalno znižane cene, uvoz iz Južne Afrike, Švice in ZDA ni negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti.

(b)   Uvoz, ki je negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti

| (103) | Uvoz s poreklom iz Japonske se je v zadevnem obdobju povečal za 113 %, vendar je bil v začetku na zelo nizki stopnji. Njegov tržni delež je bil v zadevnem obdobju 2,4 %, po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti, pa je v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za manj kot 8 %. |
| --- | --- |

(103)

Uvoz s poreklom iz Japonske se je v zadevnem obdobju povečal za 113 %, vendar je bil v začetku na zelo nizki stopnji. Njegov tržni delež je bil v zadevnem obdobju 2,4 %, po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti, pa je v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za manj kot 8 %.

| (104) | Uvoz s poreklom iz Belorusije se je v zadevnem obdobju povečal za 35 %, vendar je bil v začetku na zelo nizki stopnji. Njegov tržni delež je bil v zadevnem obdobju 2,3 %, vendar je po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP v veliki meri nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za približno 30 %. Uvoz s poreklom iz Belorusije je bil predmet preiskave, omenjeni rezultat nelojalnega nižanja cen pa je posledica podrobne primerjave izdelkov. |
| --- | --- |

(104)

Uvoz s poreklom iz Belorusije se je v zadevnem obdobju povečal za 35 %, vendar je bil v začetku na zelo nizki stopnji. Njegov tržni delež je bil v zadevnem obdobju 2,3 %, vendar je po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP v veliki meri nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za približno 30 %. Uvoz s poreklom iz Belorusije je bil predmet preiskave, omenjeni rezultat nelojalnega nižanja cen pa je posledica podrobne primerjave izdelkov.

| (105) | Uvoz s poreklom iz Koreje se je sprva med 2000 in 2001 povečal za 22 %, vendar se je nato zmanjšal za 36 %, kar pomeni skupno zmanjšanje za 14 %. Njegov tržni delež je bil v OP 8,3 %, po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti, pa je v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za 5 %–15 %. Uvoz s poreklom iz Koreje je bil predmet preiskave, omenjeni rezultat nelojalnega nižanja cen pa je posledica podrobne primerjave izdelkov. |
| --- | --- |

(105)

Uvoz s poreklom iz Koreje se je sprva med 2000 in 2001 povečal za 22 %, vendar se je nato zmanjšal za 36 %, kar pomeni skupno zmanjšanje za 14 %. Njegov tržni delež je bil v OP 8,3 %, po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti, pa je v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za 5 %–15 %. Uvoz s poreklom iz Koreje je bil predmet preiskave, omenjeni rezultat nelojalnega nižanja cen pa je posledica podrobne primerjave izdelkov.

| (106) | Omeniti je treba, da dampinški uvoz iz Tajvana pomeni manj kot 4 % vsega trga ES, medtem ko je bil skupni tržni delež uvoza iz Koreje, Japonske in Belorusije ter nedampinškega uvoza iz Tajvana približno 13 %–14 %, tj. skoraj štirikrat večji od deleža tajvanskega dampinškega uvoza. Uvozi iz štirih zgoraj omenjenih držav so v veliki meri nelojalno nižali cene industriji Skupnosti. Narejena je bila primerjava po posameznih vrstah med uvozom iz Belorusije, Koreje in nedampinškega uvoza iz Tajvana na eni strani in prodajo industrije Skupnosti na drugi strani. Navedena primerjava je pokazala, da uvoz iz Belorusije, Koreje ter nedampinški uvoz iz Tajvana bolj neposredno tekmujejo z izdelki Skupnosti z višjo vrednostjo kot z dampinškim uvozom iz Tajvana. Tako so uvoz iz Belorusije in Koreje ter nedampinški uvoz iz Tajvana nedvomno vplivali na industrijo Skupnosti. Na podlagi tega je bilo sprejeto, da so obseg in cenovni učinek uvoza iz Koreje, Japonske in Belorusije ter nedampinški uvoz iz Tajvana takšne narave, da ni več mogoče vzpostaviti vzročne povezave med dampinškim uvozom iz Tajvana in materialno škodo, povzročeno industriji Skupnosti. V takšnih okoliščinah dampinški uvoz iz Tajvana torej ne more igrati pomembnejše vloge. |
| --- | --- |

(106)

Omeniti je treba, da dampinški uvoz iz Tajvana pomeni manj kot 4 % vsega trga ES, medtem ko je bil skupni tržni delež uvoza iz Koreje, Japonske in Belorusije ter nedampinškega uvoza iz Tajvana približno 13 %–14 %, tj. skoraj štirikrat večji od deleža tajvanskega dampinškega uvoza. Uvozi iz štirih zgoraj omenjenih držav so v veliki meri nelojalno nižali cene industriji Skupnosti. Narejena je bila primerjava po posameznih vrstah med uvozom iz Belorusije, Koreje in nedampinškega uvoza iz Tajvana na eni strani in prodajo industrije Skupnosti na drugi strani. Navedena primerjava je pokazala, da uvoz iz Belorusije, Koreje ter nedampinški uvoz iz Tajvana bolj neposredno tekmujejo z izdelki Skupnosti z višjo vrednostjo kot z dampinškim uvozom iz Tajvana. Tako so uvoz iz Belorusije in Koreje ter nedampinški uvoz iz Tajvana nedvomno vplivali na industrijo Skupnosti. Na podlagi tega je bilo sprejeto, da so obseg in cenovni učinek uvoza iz Koreje, Japonske in Belorusije ter nedampinški uvoz iz Tajvana takšne narave, da ni več mogoče vzpostaviti vzročne povezave med dampinškim uvozom iz Tajvana in materialno škodo, povzročeno industriji Skupnosti. V takšnih okoliščinah dampinški uvoz iz Tajvana torej ne more igrati pomembnejše vloge.

4.   Zaključek o vzroku škode

| (107) | Zgornja analiza je pravilno označila in ločila učinke vseh znanih faktorjev, ki so zaradi škodljivih učinkov dampinškega uvoza vplivali na razmere v industriji Skupnosti. Škodo, ki jo je industrija Skupnosti utrpela, je mogoče v glavnem pripisati padcu cene, ki so jih povzročile uvozne cene tretjih držav, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Glede na i) omejen tržni delež dampinškega uvoza iz Tajvana (manj kot 4 %) in na bistveno pomembnejši tržni delež uvoza iz drugih držav skupaj z nedampinškim uvozom iz Tajvana (približno 13 %–14 %) ter glede na ii) prakso nelojalnega nižanja cen tega uvoza, je mogoče zaključiti, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v veliki meri povzročena z uvozom filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra iz drugih držav, in ne od tajvanskega izvoznika, ki je izvajal damping. Ločeno obravnavana vzročna zveza v smislu člena 3(6) in 3(7) osnovne uredbe med dampinškim uvozom iz Tajvana in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, tako ni bila ugotovljena. |
| --- | --- |

(107)

Zgornja analiza je pravilno označila in ločila učinke vseh znanih faktorjev, ki so zaradi škodljivih učinkov dampinškega uvoza vplivali na razmere v industriji Skupnosti. Škodo, ki jo je industrija Skupnosti utrpela, je mogoče v glavnem pripisati padcu cene, ki so jih povzročile uvozne cene tretjih držav, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Glede na i) omejen tržni delež dampinškega uvoza iz Tajvana (manj kot 4 %) in na bistveno pomembnejši tržni delež uvoza iz drugih držav skupaj z nedampinškim uvozom iz Tajvana (približno 13 %–14 %) ter glede na ii) prakso nelojalnega nižanja cen tega uvoza, je mogoče zaključiti, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v veliki meri povzročena z uvozom filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra iz drugih držav, in ne od tajvanskega izvoznika, ki je izvajal damping. Ločeno obravnavana vzročna zveza v smislu člena 3(6) in 3(7) osnovne uredbe med dampinškim uvozom iz Tajvana in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, tako ni bila ugotovljena.

F.   ZAKLJUČEK

| (108) | Postopek je treba zaključiti, ker sta stopnji dampinga iz Belorusije in Koreje de minimis in ker med dampingom in škodo ne obstaja jasna vzročna povezava, kar zadeva uvoz s poreklom iz Tajvana – |
| --- | --- |

(108)

Postopek je treba zaključiti, ker sta stopnji dampinga iz Belorusije in Koreje de minimis in ker med dampingom in škodo ne obstaja jasna vzročna povezava, kar zadeva uvoz s poreklom iz Tajvana –

SKLENILA:

Člen 1

Protidampinški postopek glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljene za prodajo na drobno, vključno z monofilamentom iz poliestrov manj kot 67 deciteksov, prijavljene pod oznako KN 5402 20 00 in s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana, je zaključen.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 5. aprila 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 24, 28.1.2004, str. 20.

2

---

Popravki

| 7.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/38

---

Uredba Komisije (ES) št. 2168/2004 z dne 17. decembra 2004 o prilagoditvi Uredbe (EGS) št. 2037/93 zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške

(
  Uradni list Europske unije L 371 z dne 18. decembra 2004
  )

Na strani 14 se v Prilogi, Del A.1, simbol za zaščiteno označbo porekla v nizozemskem jeziku zamenja z naslednjim:

Image

---