----

----

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

----

A BIZOTTSÁG 101/2005/EK RENDELETE

(2005. január 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. január 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 21-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

----

(1)HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. január 21-i bizottsági rendelethez

----

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

----

----

A BIZOTTSÁG 102/2005/EK RENDELETE

(2005. január 21.)

az A3 rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátásáról a gyümölcs- és zöldségágazatban (paradicsom, narancs, citrom és alma)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdése harmadik albekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2165/2004/EK rendelet által megnyitott pályázat tekintetében a paradicsomra, narancsra, citromra és az almára vonatkozó visszatérítés legnagyobb mértéke és az odaítélt mennyiség százalékos aránya a mellékletben van meghatározva.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. január 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 21-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

----

(1)HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 371., 2004.12.18., 3. o.

----

MELLÉKLET

Az A3 rendszerű kiviteli engedélyek kibocsátása a gyümölcs- és zöldségágazatban (paradicsom, narancs, citrom és alma)

----

----

A BIZOTTSÁG 103/2005/EK RENDELETE

(2005. január 21.)

a görög intervenciós hivatal birtokában lévő hántolatlan nyers rizs belső piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) és (5) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A görög intervenciós hivatal – a 75/91/EGK rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően – elindítja a birtokában lévő, e rendelet mellékletében szereplő hántolatlannyersrizs-mennyiségek belső piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást.

2. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásnál az ajánlatok benyújtásának határideje 2005. február 2-án jár le.

(2)   A második részleges pályázati felhívásnál az ajánlatok benyújtásának határideje 2005. március 30-án jár le.

(3)   Az ajánlatokat a görög intervenciós hivatalnál kell benyújtani:

3. cikk

A 75/91/EGK rendelet 19. cikkétől eltérve a görög intervenciós hivatal legkésőbb az ajánlatok benyújtási határidejének lejártát követő hét keddjén közli a Bizottsággal a különböző eladott tételek – adott esetben csoport szerinti – átlagárát.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

(2)HL L 9., 1991.1.12., 15. o.

----

MELLÉKLET

----

----

A BIZOTTSÁG 104/2005/EK RENDELETE

(2005. január 21.)

a spanyol intervenciós hivatal birtokában lévő hántolatlan nyers rizs belső piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) és (5) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A spanyol intervenciós hivatal – a 75/91/EGK rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően – elindítja a birtokában lévő, e rendelet mellékletében szereplő hántolatlan nyersrizs-mennyiségek belső piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívást.

2. cikk

(1)   Az első részleges pályázati felhívásnál az ajánlatok benyújtásának határideje 2005. február 2-án jár le.

(2)   A második részleges pályázati felhívásnál az ajánlatok benyújtásának határideje 2005. március 30-án jár le.

(3)   Az ajánlatokat a spanyol intervenciós hivatalnál kell benyújtani.

3. cikk

A 75/91/EGK rendelet 19. cikkétől eltérve a spanyol intervenciós hivatal legkésőbb az ajánlatok benyújtási határidejének lejártát követő hét keddjén közli a Bizottsággal a különböző eladott tételek – adott esetben csoport szerinti – átlagárát.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

(2)HL L 9., 1991.1.12., 15. o.

----

MELLÉKLET

----

----

A BIZOTTSÁG 105/2005/EK RENDELETE

(2004. november 17.)

az 1420/1999/EK tanácsi rendelet és az 1547/1999/EK bizottsági rendelet egyes hulladékfajtáknak Kínába és Szaúd-Arábiába történő szállítása vonatkozásában történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló, 1993. február 1-jei 259/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az egyes nem OECD-tagországokba irányuló egyes hulladékfajták szállítására alkalmazandó közös szabályok és eljárások meghatározásáról szóló, 1999. április 29-i 1420/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1547/1999/EK rendelet D. melléklete az e rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Az 1420/1999/EK rendelet A. melléklete az e rendelet II. mellékletében meghatározottak szerint módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. november 17-én.

a Bizottság részéről

Pascal LAMY

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 30., 1993.2.6., 1. o. A legutóbb a 2557/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 349., 2001.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 166., 1999.7.1., 6. o. A legutóbb a 2118/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 318., 2003.12.3., 5. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 185., 1999.7.17., 1. o. A legutóbb a 2118/2003/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet.

(4)HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

----

1. MELLÉKLET

Az 1547/1999/EK rendelet D. melléklete a következőképpen módosul:

----

(1)  »Nem diszpergált megjelenési forma«: nem por, nem iszap, illetve nem olyan szilárd halmazállapotú anyag, amelyben a folyékony veszélyes hulladék zárvány formájában van jelen.

(2)  Ez a tétel magában foglalja a titán-dioxid és a vanádium gyártására használt salakot is.

----

II. MELLÉKLET

Az 1420/1999/EK rendelet A. melléklete a következőképpen módosul:

----

----

A BIZOTTSÁG 106/2005/EK RENDELETE

(2005. január 21.)

az 1431/94/EK rendelet alapján kiállított egyes behozatali engedélyek érvénytelenítéséről és az azokhoz kapcsolódó biztosítékok felszabadításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1431/94/EK rendelet alapján a 2004. január 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakra kiállított és a 2004/122/EK határozat hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó, és kizárólag az említett határozatban előírt harmadik országok valamelyike számára kibocsátott behozatali engedélyeket érvénytelenítik, és az azokhoz kapcsolódó biztosítékokat felszabadítják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 21-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 156., 1994.6.23., 9. o. A legutóbb az 1043/2001/EK rendelettel (HL L 145., 2001.5.31., 24. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 36., 2004.2.7., 59. o. A legutóbb a 2004/851/EK határozattal (HL L 368., 2004.12.15., 48. o.) módosított határozat.

----

----

A BIZOTTSÁG 2005/2/EK IRÁNYELVE

(2005. január 19.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az Ampelomyces quisqualis és a Gliocladium catenulatum hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2005. szeptember 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, és a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot azonnal közlik a Bizottsággal.

Ezeket a rendelkezéseket 2005. október 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

(1)   A tagállamok minden, Ampelomyces quisqualis-t vagy Gliocladium catenulatumot tartalmazó növényvédő szerre vonatkozó engedélyt felülvizsgálnak, annak biztosítása érdekében, hogy a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében az e hatóanyagokra megállapított feltételeket betartsák. Amennyiben szükséges, az engedélyeket legkésőbb 2005. szeptember 30-a előtt – a 91/414/EGK irányelvvel összhangban – módosítják vagy visszavonják.

(2)   A tagállamok az Ampelomyces quisqualis-t vagy a Gliocladium catenulatumot, akár egyetlen hatóanyagként, illetve akár a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében legkésőbb 2005. március 31-ig felsorolt hatóanyagok egyikeként tartalmazó minden egyes engedélyezett növényvédő szert újraértékelnek az említett irányelv III. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dosszié alapján. Ezen értékelés alapján meghatározzák, hogy a szer megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.

Ennek meghatározását követően a tagállamok:

4. cikk

Ez az irányelv 2005. április 1-jén lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 19-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2004/99/EK bizottsági határozattal (HL L 309., 2004.10.6., 6. o.) módosított irányelv.

(2)HL L 239., 1997.8.30., 48. o.

(3)HL L 148., 1999.6.15., 44. o.

(4)  A Növényügyi Tudományos Bizottság véleménye az Ampelomyces quisqualis-nak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről – A Növényügyi Tudományos Bizottság által 2001. március 7-én elfogadott vélemény.

----

MELLÉKLET

Az I. mellékletben szereplő táblázat vége a következő sorral egészül ki:

----

(1)  A hatóanyagok azonosítására és meghatározására vonatkozó további részletek a felülvizsgálati jelentésben szerepelnek.

----

----

A BIZOTTSÁG 2005/3/EK IRÁNYELVE

(2005. január 19.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az imazoszulfuron, a laminarin, a metoxifenozid és az S-metolaklór hatóanyagként való felvételének céljából történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2005. szeptember 30-ig megfeleljenek. Haladéktalanul kötelesek benyújtani a Bizottságnak a rendelkezések szövegét, valamint ezen irányelv és a rendelkezések közötti megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2005. október 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

(1)   A tagállamok felülvizsgálják valamennyi imazoszulfuront, laminarint, metoxifenozidot vagy S-metolaklórt tartalmazó növényvédő szer engedélyét annak biztosítása érdekében, hogy az adott hatóanyagra vonatkozó, a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében megállapított feltételek teljesüljenek. Amennyiben szükséges, legkésőbb 2005. szeptember 30-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyeket, a 91/414/EGK irányelvnek megfelelően.

(2)   A tagállamok a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott egységes elveknek megfelelően újraértékelnek valamennyi olyan engedélyezett növényvédő szert, amely imazoszulfuront, laminarint, metoxifenozidot vagy S-metolaklórt egyetlen hatóanyagként vagy több hatóanyag egyikeként tartalmaz – amelyek közül az összeset legkésőbb 2005. március 31-ig fel kell sorolni a 91/414/EGK irányelv I. mellékletében – az ezen irányelv III. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dokumentáció alapján. Ezen értékelés alapján meghatározzák, hogy a termék megfelel-e a 91/414/EGK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b), c) d) és e) pontjában megállapított feltételeknek.

E meghatározást követően a tagállamok:

4. cikk

Ez az irányelv 2005. április 1-jén lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 19-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2004/99/EK bizottsági irányelvvel (HL L 309., 2004.10.6., 6. o.) módosított irányelv.

(2)HL L 351., 1997.12.23., 67. o.

(3)HL L 321., 2001.12.6., 34. o.

(4)HL L 137., 2001.5.19., 30. o.

(5)HL L 228., 1998.8.15., 35. o.

(6)  A növényügyi tudományos bizottság véleménye az imazoszulfronnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan, tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozatalára – SCP/IMAZO/002-végleges, megjelenés dátuma: 2001. május 21.

----

MELLÉKLET

Az I. mellékletben a táblázat vége a következő sorokkal egészítendő ki.

----

(1)  További részletek a hatóanyagok azonosításáról és specifikációjáról a felülvizsgálati jelentésben találhatók.

----

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

----

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. december 22.)

az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás szerinti irányítási szervek által meghozandó, a monitorok előírásait meghatározó C. melléklet II. része felülvizsgálatáról szóló határozattal kapcsolatos közösségi álláspont meghatározásáról

(2005/42/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2003. április 8-i 2003/269/EK (1) tanácsi határozatra és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

Az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás szerinti irányítási szervek által meghozandó, a monitorok előírásait meghatározó C. melléklet II. része felülvizsgálatáról szóló határozattal kapcsolatosan elfogadandó közösségi álláspont a csatolt határozattervezeten alapul.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

a Bizottság részéről

Jaques BARROT

alelnök

----

(1)HL L 99., 2003.4.17., 47. o.

(2)HL L 332., 2001.12.15., 1. o.

----

MELLÉKLET

Az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás szerinti igazgatási szervek

HATÁROZATA

(...)

a monitorok előírásait meghatározó C. melléklet II. részének felülvizsgálatáról

AZ IRÁNYÍTÁSI SZERVEK,

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodásra és különösen annak X. cikke (2) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:

A megállapodás C. mellékletének II. részében előírt, a monitorra vonatkozó előírások hatályukat vesztik és azok helyébe az e határozat mellékletében szereplő előírások lépnek.

Ezt a két eredeti példányban készült határozatot a társelnökök írják alá. Ez a határozat 2005. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Washingtonban, ....

az Egyesült Államok Környezetvédelmi Hivatala részéről

...

Kelt Brüsszelben, ....

az Európai Közösség részéről

...

A MEGÁLLAPODÁS C. MELLÉKLETÉNEK II. RÉSZE

II.   SZÁMÍTÓGÉP-MONITOROK MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI

1.   Meghatározások:

A.   Számítógép-monitor („Monitor” megnevezés is használatos):

A kereskedelmi forgalomban beszerezhető, közös készülékházban kijelző képernyőt és annak elektronikai tartozékait tartalmazó, számítógépektől egy vagy több bemeneten (például VGA, DVI és/vagy IEEE 1394) kapott információkat megjeleníteni képes elektronikai termék. A monitor általában katódsugárcsöves (CRT), folyadékkristályos (LCD) vagy más típusú kijelző eszközzel felszerelt termék. A meghatározás elsősorban számítógépekkel használt normál monitorokra vonatkozik. A számítógép-monitornak minősülő termék legalább 12” látható képátlós képernyővel rendelkezik, és független fali csatlakozóaljzatból, vagy váltakozófeszültségű adapterről táplált akkumulátoros tápegységről működtethető. A hangoló-vevő egységgel felszerelt számítógép-monitorok abban az esetben minősülhetnek ezen előírás értelmében Energy Star termékeknek, ha azokat számítógép-monitorként (tehát elsődlegesen számítógép-monitorként használatos), vagy ha kettős célú, számítógép-monitor és televízió funkciókat ellátó készülékként bocsátják piacra és értékesítik a fogyasztók számára. A hangoló-vevő egységgel felszerelt és számítógépes használatra alkalmassá tett, de televíziókészülékként értékesített termékekre ez az előírás nem vonatkozik.

B.   Bekapcsolt/aktív üzemmód:

A termék tápfeszültség-forráshoz csatlakozik és képet jelenít meg. Ebben az üzemmódban az energiaigény tipikusan nagyobb, mint alvó és kikapcsolt üzemmódokban.

C.   Alvó/kis energiaigényű üzemmód:

Csökkentett energiaigényű üzemmód, amelyben a számítógépről kapott utasítások vagy más műveletek hatására a monitor aktív üzemmódba kapcsol. Ebben az üzemmódban a képernyő sötét és csökkentett az energiafelvétel. A felhasználótól/számítógéptől kapott utasítás érzékelésekor (pl. ha a felhasználó megmozdítja az egeret vagy lenyom egy billentyűt a billentyűzeten) a számítógép-monitor aktív üzemmódba kapcsol.

D.   Üzemen kívüli/készenléti üzemmód:

A legkisebb energiaigényű üzemmód, amelyet a felhasználó nem kapcsolhat ki (nem hatástalaníthat), és amely a tápfeszültség-forráshoz csatlakoztatott állapotban és a gyártó utasításai szerinti használatkor korlátlan ideig megmarad. Ennek az előírásnak az alkalmazásában az alvó üzemmód olyan állapotot jelent, amelyben a számítógép-monitor a tápfeszültség-forráshoz csatlakoztatott, képet nem jelenít meg, és a felhasználótól/számítógéptől érkező közvetlen jel által bekapcsolható (pl. ha a felhasználó megnyomja a bekapcsológombot) (1).

E.   Kikapcsolt üzemmód:

Olyan üzemmód, amelyben a termék a hálózathoz csatlakoztatott, de a külső tápfeszültség-forrás áramköre meg van szakítva. Ezt az üzemmódot általában a felhasználó állítja be a tápfeszültség-kapcsoló működtetésével. Ebben az üzemmódban a termék elektromos energiát nem fogyaszt és a 0 watt teljesítményfelvétel mérhető.

F.   Leválasztott üzemmód:

Ebben az üzemmódban a termék nem csatlakozik a tápfeszültség-forráshoz.

2.   Termékek megfelelése:

Egy számítógép-monitor abban az esetben minősíthető az Energy Star követelmények szerint megfelelőnek, ha megfelel az 1. szakasz A. pontjában előírt meghatározásnak és kielégíti az alábbi 3. szakaszban található előírás szerinti követelményeket. Az 1. szakaszban leírtak értelmében ezek a előírások nem alkalmazandók televíziókészülékként piacra bocsátott és értékesített termékek vonatkozásában.

3.   A megfelelőnek minősített termékek energiahatékonysági előírásai:

Energy Star minősítés csak a 2. szakaszban felsorolt és az alábbi követelményeket kielégítő termékekhez adható meg. Az 1. és 2. szint hatályba lépésének a napja ennek az előírásnak a 6. szakaszában található.

Széles képformátumú típusok:

A széles képformátumú (tehát 16:9, 15:9 stb.) típusok megkaphatják az Energy Star minősítést, ha kielégítik az itt előírt energiahatékonysági követelményeket. A széles képformátumú típusok számára nincsenek külön meghatározott előírások, és ennek megfelelően az ilyen készülékeknek az alábbi 3. szakasz A. és B. pontjában előírt követelményeket kell kielégíteniük. A 2. szint esetében a széles képformátumú típusok vonatkozásában jövőbeli változtatásokat vagy pontosításokat értékelik és megfontolják.

A.   Bekapcsolt/aktív üzemi üzemmód

1.   1. szint:

Egy számítógép-monitor akkor minősíthető Energy Star terméknek, ha bekapcsolt üzemmódban energiafogyasztása nem haladja meg a következő képlet szerint kiszámított értéket: Y = 38X + 30. Ebben a képletben Y mértékegysége watt, és értéke a legközelebbi egész számra felfelé kerekített, X pedig a képpontok száma megapixelben tizedes szám formában megadva (pl. 1 920 000 pixel = 1,92 megapixel). Például egy 1 800 × 1 440 képpontos, vagyis 2 592 000 pixel felbontású számítógép-monitor maximális energiafogyasztása: 38*(2,592) + 30 = 128,49, felfelé kerekítve 129 watt. Ennek a képletnek megfelelően a számítógép-monitor maximális engedélyezett energiafogyasztási értékeit az alábbi 1. táblázat tünteti fel.

2.   2. szint:

Egy számítógép-monitor akkor minősíthető Energy Star terméknek, ha bekapcsolt üzemmódban energiafogyasztása nem haladja meg a következő képlet szerint kiszámított értéket: Ha X < 1 megapixel, akkor Y = 23; ha X ≥ 1 megapixel, akkor Y = 28X. Ebben a képletben Y mértékegysége watt, és értéke a legközelebbi egész számra felfelé kerekített, X pedig a képpontok száma megapixelben tizedes szám formában megadva (pl. 1 920 000 pixel = 1,92 megapixel). Például egy 1 024 × 768 képpontos, vagyis 0,78 megapixel képfelbontású számítógép-monitor maximális energiafogyasztása Y = 23 watt, és egy 1 600 × 1 200 képpontos képfelbontású számítógép-monitor maximális energiafogyasztása 28 * (1,92) = 53,76, vagy felfelé kerekítve 54 watt.

1. táblázat

Minta – 1. szint maximális energiafogyasztási szintek bekapcsolt üzemmódban

A számítógép-monitorokat az Energy Star minősítés megadásához a Tesztelési módszerek című 4. szakaszban előírt tesztelési eljárásnak kell alávetni.

B.   Alvó és üzemen kívüli üzemmódok

1.   1. és 2. szint:

Az alvó és üzemen kívüli üzemmódokban az energiafogyasztás engedélyezett maximális értékét az alábbi 2. táblázat tünteti fel. A több alvó üzemmóddal (pl. alvó és mélyen alvó) rendelkező számítógép-monitoroknak mindkét üzemmódban ki kell elégíteniük az alvó üzemmódhoz előírt követelményt. Például az 1. szint esetében egy alvó üzemmódú számítógép-monitoron mért 7 watt és mélyen alvó módban mért 3 watt nem minősíthető megfelelőnek, mert az egyik alvó üzemmódban mért érték nagyobb, mint 4 watt.

2.   Alvó üzemmódra vonatkozó kivétel:

Az olyan számítógép-monitor, amely képes automatikusan bekapcsolt/aktív üzemmódból üzemen kívüli/készenléti üzemmódba kapcsolni, megfelelnek az energiafogyasztási követelményeknek, ha az energiafogyasztás 2 watt vagy kevesebb az 1. szint esetében és 1 watt vagy kevesebb a 2. szint esetében. A számítógép-monitornak üzemen kívüli/készenléti üzemmódba kell lépnie a felhasználó beavatkozásának abbahagyásától számított 30 percen, vagy a számítógép-megállapodás későbbi változataiban (jelenleg a 3.0 változat van érvényben) meghatározott más időtartamon belül. A felhasználó újbóli beavatkozásakor (pl. az egér megmozdításakor vagy a billentyűzeten egy billentyű lenyomásakor) a számítógép-monitornak vissza kell térnie a rendes üzemi állapotába. Más szavakkal: alvó üzemmód nem szükséges abban az esetben, ha a számítógép-monitor bekapcsolt/aktív üzemmódból képes üzemen kívüli/készenléti üzemmódba kapcsolni és kielégíti az üzemen kívüli/készenléti üzemmódhoz előírt Energy Star követelményeket.

2. táblázat:

Energiahatékonysági kritériumok az alvó és üzemen kívüli üzemmódokhoz (1. és 2. szint)

3.   Alvó üzemmód engedélyezése:

A számítógép-monitor alvó üzemmódjával energiatakarékosság csak akkor érhető el, ha ez az energiatakarékossági üzemmód engedélyezett. Az üzemmód engedélyezését és az alapértelmezett időzítéseket a számítógép vezérli; ha lehetséges (pl. ha a monitor gyártója üzleti kapcsolatban áll számítógépek gyártóival, vagy a monitor gyártója saját számítógépeket, vagy csatolt termékeket is értékesít), akkor a monitor gyártója gondoskodik arról, hogy az Energy Star minősítésű számítógép-monitor alvó üzemmódja a vevőhöz történő leszállításkor engedélyezett beállítású legyen. A számítógépnek a számítógép-monitor alvó üzemmódját a felhasználó beavatkozása abbahagyásától számított 30 percen, vagy más meghatározott időtartamon belül működtetnie kell. Ha egy számítógép-monitor képes automatikusan bekapcsolt/aktív üzemmódból üzemen kívüli/készenléti üzemmódba kapcsolni, akkor az alvó üzemmódhoz előírt kritériumokkal összhangban az üzemen kívüli/készenléti üzemmódnak a felhasználó beavatkozásának abbahagyásától számított 30 percen, vagy más meghatározott időtartamon belül aktiválódnia kell..

4.   Vizsgálati módszerek

A termékvizsgálat feltételei, módszere és dokumentálása:

Az alábbi vizsgálati és mérési módszerek összhangban vannak a Videoelektronikai Szabványügyi Szervezet (Video Electronics Standards Association – VESA) Display Metrology Committee és a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) kiadványaiban előírt iránymutatásokkal, és a számítógépmonitor-gyártókkal együttműködve kidolgozott módszerekkel szükség szerint kiegészítik azokat az iránymutatásokat.

Az Energy Star iránymutatásokban előírt követelményeket kielégítő termékek megfelelőségét a gyártóknak saját maguknak kell vizsgálatokkal igazolniuk, és hitelesíteniük. Számítógép-monitorok olyan típuscsaládjai esetében, amelyeken belül a monitorok a készülékház formája és színe kivételével azonosak, a minősítés egyetlen reprezentatív mintán elvégzett vizsgálat alapján megadható. Ugyanilyen módon az előző évben értékesített modellekhez képest változatlan, vagy csak külső megjelenésében megváltoztatott számítógép-monitorok esetében új vizsgálati adatok benyújtása nem szükséges, amennyiben az előírásokat nem változtatták meg.

A termékek energiaigényét a tápfeszültség-forrás csatlakozójától vagy a vizsgálat alatt álló termék tápegységétől kell mérni. A számítógép-monitor átlagos tényleges energiafogyasztását meg kell mérni bekapcsolt/aktív üzemmódban, alvó/kis energiaigényű üzemmódban és üzemen kívüli/készenléti üzemmódban. Egy terméktípus hitelesítéséhez szükséges mérések elvégzéséhez a vizsgálat alatt álló terméknek ugyanolyan állapotban kell lennie, mint amilyenben azt a felhasználó számára átadják (pl. összeállítás és beállítások vonatkozásában), kivéve, ha az alábbi utasítások szerinti beállításokat kell elvégezni.

Elektronikai termékek energiafogyasztásának a mérésében a következetesség biztosítása céljából a következő három fő alkotóelemet tartalmazó eljárást kell követni:

A termékvizsgálati beállítások és vizsgálati feltételek: Az energiafogyasztás mérésekor az alábbi A.–H. szakaszokban előírt környezeti állapotokat kell biztosítani, és az ott előírt mérési eljárásokat tiszteletben kell tartani.

Termékvizsgálati módszer: A bekapcsolt/aktív üzemmódban, alvó/kis energiaigényű üzemmódban és üzemen kívüli/készenléti üzemmódban elvégzendő vizsgálatok módszerei az alábbi I. szakaszban találhatók.

A termékvizsgálat dokumentálása: A minősített termékek adatait az alábbi J. pontban előírt követelmények szerint kell benyújtani.

Ennek az eljárásnak a betartása biztosítja, hogy külső tényezők nem befolyásolják hátrányosan a vizsgálati eredményeket és a vizsgálati eredmények következetesen megismételhetők. A gyártók saját maguk dönthetik el, hogy a vizsgálatokat házon belül végzik-e el vagy független laboratóriumot bíznak meg a mérések elvégzésével. A vizsgálati berendezésekre példákat és ajánlott vizsgálati felszereléseket a közeljövőben az Energy Star honlapján lehet majd találni, a www.energystar.gov címen.

Termékvizsgálati beállítások és vizsgálati feltételek

A.   Vizsgálati körülmények:

Általános követelmények

(Lásd IEC 62301: Elektromos háztartási eszközök – Készenléti energiafogyasztás mérése, 3.2. és 3.3. szakasz, valamint VESA Flat Panel Display Measurements (FPDM) 2.0 szabvány, 301-2. szakasz)

B.   Sötétkamra-környezet:

A fényerőméréseket sötétkamra-környezetbe helyezett számítógép-monitoron kell elvégezni. A számítógép-monitor képernyője megvilágításának mért értéke (E) üzemen kívüli/készenléti üzemmódban legfeljebb 1,0 lux vagy annál kevesebb lehet. A méréseket üzemen kívüli/készenléti üzemmódú számítógép képernyőjének a középpontjára merőlegesen rámutató fényerőmérő-eszközzel (LMD) kell elvégezni: (Lásd a VESA FPDM 2.0 szabvány 301-2F szakaszában).

C.   Színbeállítás és perifériák:

Minden színbeállító szabályzót (színárnyalat, színtelítettség, gamma stb.) a gyári alapértékre kell beállítani. Az esetleges USB elosztókra vagy bemenetekre semmiféle külső eszközt nem szabad csatlakoztatni. Minden beépített hangszórót, TV hangolóegységet, stb. a felhasználói kezelőszervekkel minimális energiafogyasztásra kell állítani, hogy a nem a monitorhoz kapcsolódó energiafogyasztás minimális legyen. Áramkörök eltávolítását és olyan egyéb tevékenységeket, amelyet a felhasználó nem végezhet el, nem szabad alkalmazni az energiafogyasztás minimalizálása céljából.

D.   Az energiafogyasztás vizsgálati feltételei:

A katódsugárcsöves képernyő esetében a (CRT) képpont formátumot a 75 Hz frissítési érték mellett használni kívánt legnagyobb képfelbontásra kell beállítani. A vizsgálathoz VESA Discrete Monitor Timing (DMT), vagy annál újabb ipari szabvány szerinti szinkronizációt kell használni. A katódsugárcsöves monitornak a gyártó által bejelentett minden minőségi követelményt ki kell elégítenie. Folyadékkristályos (LCD) és egyéb rögzített képpontú technológiák alkalmazása esetén a képpont formátumot a természetes alapértékre kell beállítani. A folyadékkristályos képernyő frissítési értéke 60 Hz, kivéve, ha a gyártó kifejezetten attól eltérő frissítési értéket ad meg, amely esetben azt a megadott értéket kell használni.

E.   Energiafogyasztás-mérési eljárások:

A számítógép-monitor energiafogyasztásának a mérését előírt vizsgálati minta szerint kell végezni. Legalább 20 perc időtartamú bemelegedési időt kell alkalmazni (Lásd a VESA FPDM 2.0 szabvány 301-2D vagy 305-3 szakaszában előírt bemelegedési vizsgálatot). Legalább ötös amplitúdótényezőjű effektívteljesítmény-mérő műszert kell használni véletlenszerűen kiválasztott egy vagy több termékmintán a 4. szakasz A. pontjában előírt feszültség/frekvencia kombináció mérésére (Lásd a VESA Display Specifications and Measurement Procedures szabvány 1.0 változatának 1.0 átdolgozott kiadásában a 8.1.3. szakaszt). A méréseket akkor kell elvégezni, amikor a leolvasott watt értékek 3 perces időtartamon keresztül változatlanok maradnak. A méréseket akkor kell változatlannak tekinteni, amikor a 3 perces időtartam folyamán a leolvasott watt értékek változásai nem haladják meg az 1 %-ot. (Lásd az IEC 4.3.1. szakaszát). (A gyártóknak a készülék alvó/kis áramfelvételű üzemmódban és üzemen kívüli/készenléti üzemmódban történő mérésekor figyelmen kívül kell hagyniuk a bemeneti szinkronjel ellenőrzési ciklusát. A gyártóknak tized watt pontosságú vagy annál pontosabb hitelesített mérőberendezéseket kell használniuk.

Az EPA az 50301 szabványból (Lásd BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Audiókészülékek, videókészülékek és azok kiegészítő berendezései energiafogyasztásának a mérése, A. melléklet) kölcsönzött útmutatás alapján kidolgozott egy vizsgálati eljárást, amely szerint a vizsgálathoz szükséges termékminták számát az első termékminta vizsgálati eredményei határozzák meg. Az Energy Star minősítés vonatkozásában abban az esetben, ha a vizsgált számítógép energiafogyasztása minden üzemmódban (Bekapcsolt/aktív üzemmódban, alvó/kis energiaigényű üzemmódban és üzemen kívüli/készenléti üzemmódban) 15 %-kal kevesebb (tehát 15 % vagy annál nagyobb százalékkal), mint az Energy Star előírás, akkor csak egy vizsgálati eljárást kell lefolytatni. Abban az esetben azonban, ha a vizsgált számítógép energiafogyasztása az előírt értéknél bármely üzemmódban 15 %-on belüli értékkel kevesebb (tehát 15 %-nál kisebb az eltérés) akkor két további termékmintát meg kell vizsgálni. Az Energy Star minősítés megadásának előfeltétele, hogy az Energy Star előírásban megadott értékeket egyik mérési eredménynek sem szabad meghaladnia. A vizsgálati adatokat az átlagértékekkel (három vagy több adatvételi pont alapján meghatározott) együtt az Energy Star QPI-nyomtatványon kell benyújtani.

Ezt a megközelítést az alábbi példa szemlélteti:Példa: Az egyszerűség kedvéért tételezzük fel, hogy az előírás szerint 100 watt vagy annál kisebb egy bizonyos üzemmódhoz. A 15 %-os küszöbérték ekkor 85 watt ...
—

Ha az első termékminta mérési eredménye 80 watt, akkor további vizsgálat elvégzése nem szükséges, és a modell megfelelő (80 watt legalább 15 %-kal hatékonyabb, mint az előírásban szereplő adat, és „kívül esik” a 15 %-os küszöbértéken).

—

Ha az első termékminta mérési eredménye 85 watt, akkor további vizsgálat elvégzése nem szükséges, és a modell megfelelő (85 watt pontosan 15 %-kal hatékonyabb a műszaki jellemzőkben előírt követelménynél).

—

Ha az első termékminta mérési eredménye 90 watt, akkor két további termékmintát kell megvizsgálni (90 watt csak 10 %-kal hatékonyabb a műszaki jellemzőkben előírt követelménynél és „belül esik” a 15 %-os küszöbértéken).

—

Ha három termékminta mérési eredménye 90, 98, és 105 watt, akkor a termék nem minősül Energy Star terméknek – annak ellenére, hogy az átlagérték 98 watt – mert a mért értékek egyike (105 watt) meghaladja az Energy Star műszaki jellemzőkben előírt értéket.

F.   Fényerőtesztelési minták és eljárások:

Katódsugárcsöves (CRT) monitorok esetében a vizsgálatot végző szakembernek be kell állítania az AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) vizsgálati mintát (VESA FPDM 2.0 szabvány, A112-2F, AT01P) a képernyőméret beállításához és annak a használatával be kell állítania a gyártó által javasolt képméretet, amely tipikusan valamivel kisebb, mint a maximális látható képméret. Ezután meg kell jeleníteni a vizsgálati mintát (VESA FPDM 2.0 szabvány, A112-2F, SET01K), amely nyolc szürkeárnyalatot tartalmaz a feketétől (0 volt) a teljesen fehérig (0,7 volt) (3). A bemenő jelszinteknek meg kell felelniük a VESA videojel-szabvány (VSIS), 1.0 változat, 2002. decemberi 2.0 átdolgozása előírásainak. A vizsgálatot végző szakembernek ezt követően állítania kell (ahol ez lehetséges) a számítógép-monitor fényerőszabályzóját a maximális értékről kiindulva addig, amikor a legkisebb fényerőszintnek megfelelő fekete sáv éppen csak észrevehető (VESA FPDM 2.0 szabvány, 301-3K szakasz). A vizsgálatot végző szakembernek ezt követően meg kell jeleníteni egy teljesen fehér (0,7 volt) fehér keretet tartalmazó vizsgálati mintát (VESA FPDM 2.0 szabvány, A112-2H, L80), amely a teljes képernyő 80 %-át lefedi. Ekkor be kell állítani a kontraszt értéket olyan módon, hogy a képernyő fehér része legalább 100 candela fényerejű legyen négyzetméterenként a VESA FPDM 2.0 szabvány, 302-1 szakasz szerint mérve.

Minden rögzített képpontú képernyő esetében (pl. LCD és egyéb típusok), meg kell jeleníteni a vizsgálati mintát (VESA FPDM 2.0 szabvány, A112-2F, SET01K), amely nyolc szürkeárnyalatot tartalmaz a feketétől (0 volt) a teljesen fehérig (0,7 volt). A bemenő jelszinteknek meg kell felelniük a VESA videojel szabvány (VSIS), 1.0 változat, 2002. decemberi 2.0 átdolgozása előírásainak. A fényerőszabályzó és kontrasztszabályzó maximális értékre állítása mellett ellenőrizni kell, hogy a fehér és a majdnem fehér szürkeárnyalat egyértelműen megkülönböztethető-e. Ha a fehér és majdnem fehér szürkeárnyalat nem különböztethető meg, akkor a kontrasztszabályzót kell állítani addig, amíg meg nem különböztethetők. A vizsgálatot végző szakembernek ezt követően meg kell jeleníteni egy teljesen fehér (0,7 volt) fehér keretet tartalmazó vizsgálati mintát (VESA FPDM 2.0 szabvány, A112-2H, L80), amely a teljes képernyő 80 %-át lefedi. Ekkor be kell állítani a fényerő értékét olyan módon, hogy a képernyő fehér része legalább 175 candela fényerejű legyen négyzetméterenként a VESA FPDM 2.0 szabvány, 302-1 szakasz szerint mérve. [Ha a számítógép-monitor maximális fényereje kisebb, mint 175 candela négyzetméterenként (pl. 150), akkor a maximális fényerőt kell használni és ezt az értéket jelenteni kell az EPA számára az egyéb szükséges vizsgálati dokumentumokkal együtt. Hasonlóképpen, ha a számítógép-monitor minimális fényereje nagyobb, mint 175 candela négyzetméterenként, (pl. 200), akkor a minimális fényerőt kell használni (pl. 200), ezt az értéket jelenteni kell az EPA számára az Energy Star QPI-nyomtatványon.

G.   Fénymérési eljárások:

A fényméréseket, mint például a megvilágítás és fényesség mérését sötétkamra-környezetbe helyezett monitoron fénymérő műszerrel kell elvégezni. A fénymérő műszer használatával a méréseket a számítógép-monitor képernyőjének a középpontjában, erre merőlegesen kell elhelyezni (Lásd VESA FPDM 2.0 szabvány, A115 melléklet). A képernyő mért felületi területének legalább 500 képpontot le kell fednie, kivéve, ha ez a nagyság túlterjed a látható képernyőterület 10 %-ával megegyező oldalú téglalap alakú terület határvonalán (amely esetben ez a határérték alkalmazandó). Ugyanakkor azonban a megvilágított terület semmilyen esetben nem lehet kisebb, mint a fénymérő műszer által mért terület (Lásd VESA FPDM 2.0 szabvány, 301-2H szakasz).

H.   Képernyőbeállítás és jellemzők:

A számítógép-monitor vizsgálati termékmintájának jellemzőit a vizsgálat megkezdését megelőzően fel kell jegyezni. Minimálisan az alábbi adatokat kell feljegyezni:

Termékvizsgálati módszerek

I.   Vizsgálati módszer:

Az alábbiakban ismertetjük a termékminták bekapcsolt/aktív üzemmódban, alvó/kis energiaigényű üzemmódban és üzemen kívüli/készenléti üzemmódban történő vizsgálatának a lépéseit. A gyártóknak számítógép-monitorjaikat analóg interfész használatával kell vizsgálniuk, kivéve azokat az eseteket, amikor analóg interfész nem áll rendelkezésre (tehát olyan digitális interfészes monitorok esetében, amelyeket ennek a vizsgálati eljárásnak a lefolytatásához csak digitális interfésszel rendelkező monitorként jelöltek meg). A digitális interfészes monitorok feszültségre vonatkozóinformációi a 2. lábjegyzetben találhatók. A vizsgálatot digitális jelgenerátor használatával kell elvégezni.

Bekapcsolt/aktív üzemmód

Alvó/kis áramfelvételű üzemmód (Tápfeszültség bekapcsolva, videojel nincs)

Üzemen kívüli/készenléti üzemmód (Tápfeszültség kikapcsolva)

A termékek vizsgálatának dokumentálása

J.   A megfelelő minősítéssel rendelkező termékek adatainak benyújtása:

A partnereknek az Energy Star iránymutatásokban előírt követelményeket kielégítő termékekhez saját maguknak kell a QPI-nyomtatvány kitöltésével kiállítaniuk és benyújtaniuk a megfelelőségi igazolást. Az Energy Star követelményeket kielégítő termékek listáit az új és a megszüntetett termékek feltüntetésével évente kell benyújtani, vagy ha a gyártó azt szükségesnek tartja, annál rövidebb időközönként.

5.   Felhasználói interfész:

A gyártók számára kifejezetten ajánlott, hogy termékeik tervezésében használják fel a Power Management Controls projekt keretében a felhasználói interfészekkel kapcsolatosan kidolgozott szabványokat, hogy a teljesítményszabályozás az összes elektronikus berendezésben egyöntetűbb legyen. Ezzel a projekttel kapcsolatos információ a http://eetd.LBL.gov/Controls címen található.

6.   Hatályba lépés napja

Ezek a műszaki előírások az alábbi napokon lépnek hatályba:

----

(1)  Ez a meghatározás összhangban van az IEC 62301: Elektromos háztartási eszközök – Készenléti energiafogyasztás mérése c., 2004. márciusi szabvánnyal.

(2)Tápfeszültség: A gyártók annak a piacnak az előírásai szerint vizsgálják számítógép-monitorjaikat, amelyiken az adott típusokat értékesíteni fogják. A gyártók kötelesek gondoskodni arról, hogy az egyes térségekben Energy Star minősítéssel piacra bocsátott és értékesített termékeik energiafogyasztási szintjei ne haladják meg az adott térségre kibocsátott Megfelelőségi Termékinformácós Nyomtatványon (Qualifying Product Information, QPI) feltüntetett (és az Energy Star adatbázisban tárolt) küszöbértékeket. Olyan termékeken, amelyeket több nemzetközi piacon értékesítenek, és amelyek ezért több névleges bemeneti tápfeszültség-értékkel rendelkeznek, a gyártó köteles vizsgálni az összes feszültségértéket és energiafogyasztási szintet, ha az ilyen termékeket Energy Star minősítéssel kívánja értékesíteni az érintett piacokon. Ha például egy gyártó, aki ugyazt a típusú számítógép-monitort az Egyesült Államokban és Európában is értékesíti, köteles megmérni és feltüntetni az energiafogyasztást bekapcsolt, alvó és mélyen alvó üzemmódokban 115 volt/60 Hz és 230 volt/50 Hz tápfeszültség értéken is.

(3)  A csak digitális felületű monitorok esetében a kép fényerejének megfelelő feszültségértékek (0–0,7 volt):

Megjegyzendő, hogy a digitális felülettel kapcsolatos jövőbeli műszaki jellemzők bővülhetnek, de minden esetben a 0 volt a fekete színnek felel meg és maximális érték fehér, 0,1 volt a maximális érték egy hetedének felel meg.

----

----

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. december 30.)

a 95/388/EK bizottsági határozatnak a juh- és kecskefélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Közösségen belüli kereskedelméhez rendszeresített állat-egészségügyi bizonyítványok naprakésszé tétele tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a B(2004) 5544. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/43/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésének harmadik francia bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A 95/388/EK határozat I. melléklete helyébe az e határozat I. mellékletében szereplő szöveg lép.

(2)   A 95/388/EGK határozat II. melléklete helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 30-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 268., 1992.9.14., 54. o. A legutóbb a 2004/68/EK irányelvvel (HL L 139., 2004.4.30., 321. o.) módosított irányelv.

(2)Hl L 234., 1995.10.3., 30. o.

(3)HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb az 1492/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 274., 2004.8.24., 3. o.) módosított rendelet.

----

I. MELLÉKLET

Állat-egészségügyi bizonyítványminta juh-és kecskefélék spermájának kereskedelméhez

----

II. MELLÉKLET

Állat-egészségügyi bizonyítványminta juh-és kecskefélék petesejtjeinek és embrióinak kereskedelméhez

----

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

----

A TANÁCS 2005/44/KKBP HATÁROZATA

(2004. december 20.)

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió bosznia és hercegovinai katonai válságkezelési műveletében (ALTHEA-művelet) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió bosznia és hercegovinai katonai válságkezelési műveletében történő részvételéről szóló megállapodást az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására az Európai Unió nevében jogosult személyt.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. VAN GEEL

----

(1)HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

----

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió bosznia és hercegovinai katonai válságkezelési műveletében (ALTHEA-művelet) való részvételéről

AZ EURÓPAI UNIÓ (EU)

egyrészről, és

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

másrészről

a továbbiakban: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Részvétel a műveletben

(1)   A Svájci Államszövetség e megállapodás rendelkezéseivel és bármely szükséges végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik az EU bosznia és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP együttes fellépéshez, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU katonai válságkezelési művelet kiterjesztéséről határoz.

(2)   A Svájci Államszövetségnek az EU válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem érinti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.

(3)   A Svájci Államszövetség biztosítja, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a misszióját a következőkkel összhangban teljesíti:

(4)   A Svájci Államszövetség által a művelethez biztosított haderő és állomány a megbízatását kizárólag az EU katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

(5)   A Svájci Államszövetség bármely, a műveletben való részvételében bekövetkező változásról – beleértve hozzájárulása visszavonását is – kellő időben tájékoztatja az EU műveleti parancsnokot.

2. cikk

Haderők jogállása

(1)   A Svájci Államszövetség részéről az EU katonai válságkezelési művelethez biztosított haderő és állomány jogállására az Európai Unió és a fogadó ország között megállapodott, a haderők jogállásáról szóló rendelkezéseket kell – amennyiben van ilyen – alkalmazni.

(2)   A Bosznia és Hercegovina területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki elemekhez biztosított haderők és állomány jogállására az érintett parancsnokságok és a parancsnoki elemek, valamint a Svájci Államszövetség közötti megállapodásokat kell alkalmazni.

(3)   E cikk (1) bekezdésében említett, a haderők jogállásáról szóló rendelkezések sérelme nélkül a Svájci Államszövetség hatáskört gyakorol az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderejét és állományát illetően.

(4)   A Svájci Államszövetség felel az EU katonai válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját haderejének és állományának bármely tagjától érkező vagy vele kapcsolatos követelés kielégítéséért. A Svájci Államszövetség felel a hadereje és állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.

(5)   A Svájci Államszövetség vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő bármely állam elleni igényekről lemond.

(6)   Az Európai Unió vállalja annak biztosítását, hogy e megállapodás aláírásakor a tagállamok nyilatkozatot tesznek az igényekről való lemondásra vonatkozólag a Svájci Államszövetségnek az EU katonai válságkezelési műveletben való részvételét illetően.

3. cikk

Minősített információ

(1)   A Svájci Államszövetség megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információ az Európai Unió Tanácsának a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (5) foglalt biztonsági szabályainak és az illetékes hatóságok – ideértve az EU műveleti parancsnokot – által kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.

(2)   Amennyiben az EU és a Svájci Államszövetség között megállapodás jön létre a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, úgy a megállapodás rendelkezéseit az EU katonai válságkezelési művelettel összefüggésben is alkalmazni kell.

4. cikk

A parancsnoklás rendje

(1)   Az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány egésze teljes mértékben saját nemzeti hatóságának parancsnoksága alatt áll.

(2)   A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk műveleti és taktikai parancsnokságát és/vagy ellenőrzését átruházzák az EU műveleti parancsnokra. Az EU műveleti parancsnok jogosult hatáskörét átruházni.

(3)   A Svájci Államszövetséget a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.

(4)   Az EU műveleti parancsnok, a Svájci Államszövetséggel folytatott tárgyalásokat követően, bármikor kérheti a Svájci Államszövetség hozzájárulásának visszavonását.

(5)   A Svájci Államszövetség saját nemzeti kontingensének az EU katonai válságkezelési műveletben való képviseletére katonai főképviselőt nevez ki. A katonai főképviselő konzultál az EU haderőparancsnokával a műveletet érintő valamennyi kérdésben, továbbá felel a kontingens fegyelméért.

5. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   A Svájci Államszövetség viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek az e megállapodás 1. cikke (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint a katonai vagy védelmi vonatkozású EU műveletek közös költségeinek finanszírozását szolgáló mechanizmus létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozat (6) értelmében közös finanszírozás alá tartoznak.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Svájci Államszövetség – felelőssége megállapítása esetén – kártérítést fizet e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésében említett, a haderők jogállására vonatkozó rendelkezésekben – amennyiben ilyen létezik – meghatározott feltételek szerint.

6. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodás az Európai Unió Tanácsa főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és a Svájci Államszövetség megfelelő hatósága között jön létre.

7. cikk

A szerződéses kötelezettségek nem teljesítése

Amennyiben az egyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónappal korábban megküldött előzetes értesítéssel felmondhatja.

8. cikk

A jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.

9. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ez a megállapodás az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó.

(3)   Ez a megállapodás a Svájci Államszövetségnek a művelethez való hozzájárulása idejére marad hatályban.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én, angol nyelven, négy példányban.

az Európai Unió részéről

a Svájci Államszövetség részéről

----

(1)HL L 353., 2004.11.27., 21. o.

(2)HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

(3)HL L 324., 2004.10.27., 20. o.

(4)HL L 325., 2004.10.28., 64. o.

(5)HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

(6)HL L 63., 2004.2.28., 68. o

NYILATKOZATOK

A megállapodás 2. cikke (5) és (6) bekezdésében említett

Az EU-tagállamok nyilatkozata:

Az Európai Unió bosznia és hercegovinai katonai műveletről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP EU együttes fellépést alkalmazó EU tagállamok, a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Svájci Államszövetséggel szemben – saját állományuk tagjának sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

A Svájci Államszövetség nyilatkozata:

Az Európai Unió bosznia és hercegovinai katonai műveletről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP EU együttes fellépést alkalmazó Svájci Államszövetség, a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekszik lemondani az EU válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – saját állománya tagjának sérülése, halála, vagy a saját tulajdonát képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

----