# Euroopa Liidu L 55/1. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 55 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide1. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 55

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide1. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 342/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 343/2005, 28. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 344/2005, 28. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 345/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse teraviljatoetuse korrigeerivat summat | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 346/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 347/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 348/2005, 28. veebruar 2005, millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 174/1999 seoses toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside kehtivusajaga piima- ja piimatootesektoris | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 349/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 350/2005, 28. veebruar 2005, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 351/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 352/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. märts 2005 | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 353/2005, 28. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2005 | 32 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/13/EÜ, 21. veebruar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta ning põllu- või metsamajanduslike traktorite tüübikinnituse andmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ I lisa (
  1
  ) | 35 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 342/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 343/2005, 28. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 344/2005, 28. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 345/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse teraviljatoetuse korrigeerivat summat

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 346/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 347/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 348/2005, 28. veebruar 2005, millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 174/1999 seoses toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside kehtivusajaga piima- ja piimatootesektoris

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 349/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 350/2005, 28. veebruar 2005, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 351/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

29

Komisjoni määrus (EÜ) nr 352/2005, 28. veebruar 2005, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. märts 2005

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 353/2005, 28. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2005

32

*

Komisjoni direktiiv 2005/13/EÜ, 21. veebruar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta ning põllu- või metsamajanduslike traktorite tüübikinnituse andmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ I lisa (
  1
  )

1

35

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/165/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee kahe Belgia liikme ja ühe Belgia asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 55 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/166/EÜ:Komisjoni otsus, 10. veebruar 2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 247 all) | 57 |
| | * | 2005/167/EÜ:Komisjoni otsus, 28. veebruar 2005, 2004. aasta veebruaris toimunud ja loomade heaolu käsitlenud rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi materjalide CD-ROMil avaldamiseks antava ühenduse rahalise toetuse kohta | 92 |
| | * | 2005/168/EÜ:Euroopa Liidu ja Tšiili vahelise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu assotsiatsioonikomitee ehk ühise korralduskomitee otsus nr 1/2003, 24. oktoober 2003, Euroopa Liidu ja Tšiili vahelise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu assotsiatsioonikomitee ehk ühise korralduskomitee töökord | 93 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/165/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee kahe Belgia liikme ja ühe Belgia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

55

Komisjon

*

2005/166/EÜ:Komisjoni otsus, 10. veebruar 2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 247 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 247 all)

57

*

2005/167/EÜ:Komisjoni otsus, 28. veebruar 2005, 2004. aasta veebruaris toimunud ja loomade heaolu käsitlenud rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi materjalide CD-ROMil avaldamiseks antava ühenduse rahalise toetuse kohta

92

*

2005/168/EÜ:Euroopa Liidu ja Tšiili vahelise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu assotsiatsioonikomitee ehk ühise korralduskomitee otsus nr 1/2003, 24. oktoober 2003, Euroopa Liidu ja Tšiili vahelise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu assotsiatsioonikomitee ehk ühise korralduskomitee töökord

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 342/2005,

28. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 113,3 |
| 204 | 63,7 |
| 212 | 157,6 |
| 624 | 152,4 |
| 999 | 121,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 173,3 |
| 068 | 152,0 |
| 204 | 116,1 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 168,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 176,0 |
| 204 | 166,7 |
| 999 | 171,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 51,9 |
| 204 | 48,7 |
| 212 | 51,5 |
| 220 | 42,3 |
| 421 | 41,3 |
| 624 | 63,8 |
| 999 | 49,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,6 |
| 999 | 52,6 |
| 0808 10 80 | 400 | 113,1 |
| 404 | 96,0 |
| 512 | 104,8 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 87,2 |
| 720 | 56,4 |
| 999 | 85,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 76,0 |
| 400 | 95,2 |
| 512 | 49,0 |
| 528 | 65,3 |
| 999 | 71,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

113,3

204

63,7

212

157,6

624

152,4

999

121,8

0707 00 05

052

173,3

068

152,0

204

116,1

220

230,6

999

168,0

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

176,0

204

166,7

999

171,4

0805 10 20

052

51,9

204

48,7

212

51,5

220

42,3

421

41,3

624

63,8

999

49,9

0805 50 10

052

52,6

999

52,6

0808 10 80

400

113,1

404

96,0

512

104,8

524

56,8

528

87,2

720

56,4

999

85,7

0808 20 50

388

76,0

400

95,2

512

49,0

528

65,3

999

71,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 343/2005,

28. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 344/2005,

28. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  3 | 1. ajavahemik
  4 | 2. ajavahemik
  5 | 3. ajavahemik
  6 | 4. ajavahemik
  7 | 5. ajavahemik
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

3

1. ajavahemik

4

2. ajavahemik

5

3. ajavahemik

6

4. ajavahemik

7

5. ajavahemik

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  9 | 7. ajavahemik
  10 | 8. ajavahemik
  11 | 9. ajavahemik
  12 | 10. ajavahemik
  1 | 11. ajavahemik
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

9

7. ajavahemik

10

8. ajavahemik

11

9. ajavahemik

12

10. ajavahemik

1

11. ajavahemik

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 345/2005,

28. veebruar 2005,

millega muudetakse teraviljatoetuse korrigeerivat summat

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EMÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teraviljatoetust korrigeeriv summa kinnitati komisjoni määrusega (EÜ) nr 333/2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

Teraviljatoetust korrigeeriv summa kinnitati komisjoni määrusega (EÜ) nr 333/2005. (2)

| (2) | Praeguste CIF-hindade ja tähtajaliste CIF-tarnehindade alusel ning arvestades turu prognoositavaid arenguid, tuleb muuta hetkel kehtivat teraviljatoetuse korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(2)

Praeguste CIF-hindade ja tähtajaliste CIF-tarnehindade alusel ning arvestades turu prognoositavaid arenguid, tuleb muuta hetkel kehtivat teraviljatoetuse korrigeerivat summat.

| (3) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta, |
| --- | --- |

(3)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetuste suhtes kohaldatavat korrigeerivat summat muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 53, 26.2.2005, lk 18.

2

---

LISA

komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  3 | 1. ajavahemik
  4 | 2. ajavahemik
  5 | 3. ajavahemik
  6 | 4. ajavahemik
  7 | 5. ajavahemik
  8 | 6. ajavahemik
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 0,92 | – 10,00 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 0,92 | – 20,00 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 0,92 | – 40,00 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,26 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,18 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,09 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,00 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 0,94 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

3

1. ajavahemik

4

2. ajavahemik

5

3. ajavahemik

6

4. ajavahemik

7

5. ajavahemik

8

6. ajavahemik

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 0,92

– 10,00

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 0,92

– 20,00

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 0,92

– 40,00

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,26

– 15,00

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,18

– 15,00

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,09

– 15,00

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,00

– 15,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 0,94

– 15,00

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 346/2005,

28. veebruar 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 19,129 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 347/2005,

28. veebruar 2005,

millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 20a näeb ette tootmistoetuse andmise oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel. Vastavalt selle artikli lõikele 6 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kinnitab komisjon toetussumma iga kahe kuu tagant. |
| --- | --- |

(1)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 20a näeb ette tootmistoetuse andmise oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel. Vastavalt selle artikli lõikele 6 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kinnitab komisjon toetussumma iga kahe kuu tagant.

| (2) | Eespool nimetatud määruse artikli 20a lõike 2 alusel tuleb tootmistoetus kehtestada maailmaturuhinna ja ühisturuhinna vahe alusel, võttes arvesse impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 1509 90 00 kuuluva oliiviõli suhtes ning nende õlide eksporditoetuste kindlaksmääramisel võrdlusperioodil kasutatud tegureid. Võrdlusperioodiks on asjakohane võtta kahekuuline ajavahemik, mis eelneb tootmistoetuse kehtivusaja algusele. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud määruse artikli 20a lõike 2 alusel tuleb tootmistoetus kehtestada maailmaturuhinna ja ühisturuhinna vahe alusel, võttes arvesse impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 1509 90 00 kuuluva oliiviõli suhtes ning nende õlide eksporditoetuste kindlaksmääramisel võrdlusperioodil kasutatud tegureid. Võrdlusperioodiks on asjakohane võtta kahekuuline ajavahemik, mis eelneb tootmistoetuse kehtivusaja algusele.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel kehtestatakse toetus järgmiselt, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel kehtestatakse toetus järgmiselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2005. aasta märtsis ja aprillis on määruse nr 136/66/EMÜ artikli 20a lõikes 2 osutatud tootmistoetuse suurus 44,00 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arunduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

1

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 348/2005,

28. veebruar 2005,

millega sätestatakse erand määrusest (EÜ) nr 174/1999 seoses toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside kehtivusajaga piima- ja piimatootesektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta) (2) artiklis 6 on sätestatud ekspordilitsentside kehtivusaeg. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määruse (EÜ) nr 174/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta) (2) artiklis 6 on sätestatud ekspordilitsentside kehtivusaeg.

| (2) | Või ja lõssipulbri sekkumishindade alandamine 1. juulist 2005 toob tõenäoliselt kaasa madalamad hinnad piimatoodete turul 2005/2006. turustusaastal. |
| --- | --- |

(2)

Või ja lõssipulbri sekkumishindade alandamine 1. juulist 2005 toob tõenäoliselt kaasa madalamad hinnad piimatoodete turul 2005/2006. turustusaastal.

| (3) | Selleks et kaitsta ühenduse eelarvet tarbetute kulude eest ja vältida eksporditoetuste korra spekulatiivset kohaldamist piimatootesektoris, tuleks ettevaatusabinõuna piirata toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside kehtivusaega 30. juunini 2005. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kaitsta ühenduse eelarvet tarbetute kulude eest ja vältida eksporditoetuste korra spekulatiivset kohaldamist piimatootesektoris, tuleks ettevaatusabinõuna piirata toetuse eelkinnitust sisaldavate ekspordilitsentside kehtivusaega 30. juunini 2005.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklist 6 kehtivad toetuse eelkinnitust sisaldavad ekspordilitsentsid, mis hõlmavad kõnealuse artikli punktides a–d osutatud tooteid ja mille taotlused esitatakse alates käesoleva määruse jõustusmise kuupäevast, kuni 30. juunini 2005.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 349/2005,

28. veebruar 2005,

millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (2) artiklitega 3, 4, 6 ja 11 nähakse ette, et teatud tingimustest kinnipidamisel saavad liikmesriigid nimetatud artiklites sätestatud olukordade puhul haiguste likvideerimiseks ühenduse rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (2) artiklitega 3, 4, 6 ja 11 nähakse ette, et teatud tingimustest kinnipidamisel saavad liikmesriigid nimetatud artiklites sätestatud olukordade puhul haiguste likvideerimiseks ühenduse rahalist toetust.

| (2) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 5 täpsustatakse, et sellise rahalise toetusega seotud otsused peavad määratlema abikõlblikud kulutused, ning artiklid 4 ja 11 viitavad artikli 3 sätetele, eriti menetlussätetele. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 5 täpsustatakse, et sellise rahalise toetusega seotud otsused peavad määratlema abikõlblikud kulutused, ning artiklid 4 ja 11 viitavad artikli 3 sätetele, eriti menetlussätetele.

| (3) | Otsuse 90/424/EMÜ artikliga 40 a sätestatakse, et asjaomase otsuse alusel rahastatavaid kulutusi haldab otseselt komisjon vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) artiklile 148. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 90/424/EMÜ artikliga 40 a sätestatakse, et asjaomase otsuse alusel rahastatavaid kulutusi haldab otseselt komisjon vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) artiklile 148.

| (4) | Siiski ei nähta määrusega (EÜ) nr 1258/1999 kõnealuste assigneeringute haldamise osas ette ühtegi eeskirja. Lisaks määratakse otsusega 90/424/EMÜ kindlaks abikõlblikkuse tingimused ühenduse rahaliseks toetuseks. Neid on vaja täpsustada. |
| --- | --- |

(4)

Siiski ei nähta määrusega (EÜ) nr 1258/1999 kõnealuste assigneeringute haldamise osas ette ühtegi eeskirja. Lisaks määratakse otsusega 90/424/EMÜ kindlaks abikõlblikkuse tingimused ühenduse rahaliseks toetuseks. Neid on vaja täpsustada.

| (5) | Lihtsustamise ja asjaomaste assigneeringute finantshaldamise läbipaistvuse ning liikmesriikide võrdse kohtlemise tagamiseks, ja toetuse saamise tingimustele vastavateks peetavate loomade ja toodete puhul ülehindamise vältimiseks, oleks asjakohane üksikasjalike selgituste esitamine ja eeskirjade sätestamine, mida kohaldatakse liikmesriikide esitatava kulutuste hüvitamise taotluse korral. |
| --- | --- |

(5)

Lihtsustamise ja asjaomaste assigneeringute finantshaldamise läbipaistvuse ning liikmesriikide võrdse kohtlemise tagamiseks, ja toetuse saamise tingimustele vastavateks peetavate loomade ja toodete puhul ülehindamise vältimiseks, oleks asjakohane üksikasjalike selgituste esitamine ja eeskirjade sätestamine, mida kohaldatakse liikmesriikide esitatava kulutuste hüvitamise taotluse korral.

| (6) | Veatu finantshaldamise tagamiseks on vaja kiiresti saada teavet haigusega toimetulemise kohta ning eelkõige korrapäraseid hinnanguid liikmesriikide tehtavate kulutuste kohta. |
| --- | --- |

(6)

Veatu finantshaldamise tagamiseks on vaja kiiresti saada teavet haigusega toimetulemise kohta ning eelkõige korrapäraseid hinnanguid liikmesriikide tehtavate kulutuste kohta.

| (7) | Vastavalt 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 3 lõikele 2 rahastab ühenduse eeskirjade kohaselt võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu. Kõnealuse määruse artikleid 8 ja 9 kohaldatakse finantskontrolli eesmärgil. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 3 lõikele 2 rahastab ühenduse eeskirjade kohaselt võetud veterinaar- ja taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu. Kõnealuse määruse artikleid 8 ja 9 kohaldatakse finantskontrolli eesmärgil.

| (8) | Seoses hobuslaste kasvatuse iseärasustega ja tagajärgedega, mille toob endaga kaasa nendega kaasnevate haigustega toimetulemine, tuleks hobuslased jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja, ilma et see piiraks otsuse 90/424/EMÜ sätteid. |
| --- | --- |

(8)

Seoses hobuslaste kasvatuse iseärasustega ja tagajärgedega, mille toob endaga kaasa nendega kaasnevate haigustega toimetulemine, tuleks hobuslased jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja, ilma et see piiraks otsuse 90/424/EMÜ sätteid.

| (9) | Tuleb täpsustada protsendimäärad rahvusvaluutas esitatud kulutuste hüvitamise taotluste konverteerimise kohaldamiseks, nagu sätestatud määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artiklis 1 d). |
| --- | --- |

(9)

Tuleb täpsustada protsendimäärad rahvusvaluutas esitatud kulutuste hüvitamise taotluste konverteerimise kohaldamiseks, nagu sätestatud määruse (EÜ) nr 2799/98 (millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord) (4) artiklis 1 d).

| (10) | Oluline on finantsauditite läbiviimise menetluse täpsustamine. |
| --- | --- |

(10)

Oluline on finantsauditite läbiviimise menetluse täpsustamine.

| (11) | Komisjonil peab olema võimalus muuta tähtaegu ning käesolevas määruses ette nähtud kõlblike kulutuste vähendusi kui liikmesriigid esitavad arvestatavad põhjendused, eriti seoses haldussätete kohaldamisega vastavalt käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonil peab olema võimalus muuta tähtaegu ning käesolevas määruses ette nähtud kõlblike kulutuste vähendusi kui liikmesriigid esitavad arvestatavad põhjendused, eriti seoses haldussätete kohaldamisega vastavalt käesolevale määrusele.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse liikmesriikidele antavate rahaliste toetuste korral vastavalt käesoleva määruse artiklites 3–5 määratletud abikõlblikele kulutustele seoses haiguste likvideerimise meetmetega olukordades, millele on viidatud nõukogu otsustes 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 1, välja arvatud hobuslasi puudutavad haigused, samuti selle otsuse artikli 4 lõigetes 1 ja 2, artikli 6 lõikes 2, ja artikli 11 lõikes 1.

2.   Ilma et see piiraks täiendavate abikõlblikkuse kriteeriumide vastuvõtmist, mida võib määrata vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 11 lõikes 4 sätestatud otsustele (edaspidi eriotsused), võib nende otsuste raames käesoleva määruse kohaldamist laiendada teiste meetmete rahastamisele, mida käesoleva artikli 1. lõike sätted ei hõlma, eelkõige

| a) | otsuse 90/424/EMÜ artikli 11 lõike 4 punkti a alapunktis v ettenähtud hüvitamisele vaktsineerimise korral ja |
| --- | --- |

a)

otsuse 90/424/EMÜ artikli 11 lõike 4 punkti a alapunktis v ettenähtud hüvitamisele vaktsineerimise korral ja

| b) | tegevuskuludele, mis on seotud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 2a ja artikli 6 lõikes 2 sätestatud erimeetmetega. |
| --- | --- |

b)

tegevuskuludele, mis on seotud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 2a ja artikli 6 lõikes 2 sätestatud erimeetmetega.

3.   Asjaomane määrus ei piira põhimõtet, et liikmesriikide kantud ja makstud kulutuste abikõlblikkus ühenduse rahalise toetuse saamise tingimuseks on ühenduse eeskirjade järgimine.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   kiire ja nõuetekohane hüvitamine– hüvitise tasumine üheksakümne päeva jooksul pärast loomade tapmist vastavalt turuväärtusele;

b)   turuväärtus– hind, mida omanik oleks looma eest saanud vahetult enne nakatumist või tapmist, võttes arvesse looma kõlblikkust, kvaliteeti ja vanust;

c)   põhjendatud kulutused– vahendite ja teenuste ostmisel kantud kulutused, mis on vastavuses enne haiguse diagnoosimist jõus olnud turuväärtusega;

d)   vajalikud kulutused– kulutused, mida kantakse vahendite või teenuste ostmisel, millele on viidatud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 2 või artikli 11 lõike 4 punkti a alapunktides i–iv ja b, ning mille olemus ja otsene side artiklis 3 määratletud abikõlblike kulutustega on tõestatud;

e)   sundtapmine– sundtapmist kasutatakse farmides, kus haiguskolle on kindlaks tehtud, ning üksikute ennetavate tapmiste (kokkupuude, naabrus, kahtlus, taudi levikut tõkestav vaktsineerimine) korral, milleks antakse kategooriline käsk ja mida teostatakse spetsiifilise sanitaarriski tõttu.

Punktides a-d esinenud mõisteid kohaldatakse ka munade kohustusliku hävitamise korral.

Artikkel 3

Abikõlblikud kulutused ühenduse rahaliseks toetuseks

Liikmesriik saab ühenduselt rahalist toetust:

| a) | kiire ja nõuetekohase hüvitise maksmiseks omanikele, kes olid sunnitud oma loomad tapma või hävitama munad, vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele ja seitsmendale taandele ning artikli 11 lõike 4 punkti a alapunktile i; |
| --- | --- |

a)

kiire ja nõuetekohase hüvitise maksmiseks omanikele, kes olid sunnitud oma loomad tapma või hävitama munad, vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele ja seitsmendale taandele ning artikli 11 lõike 4 punkti a alapunktile i;

| b) | nende tegevuskulude tasumiseks, mis on seotud loomade sundtapmisega ja nakatunud toodete hävitamisega, hoonete puhastamise ja desinfitseerimisega või ka vajaduse korral nakkusega kokkupuutunud varustuse hävitamisega, vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele, teisele ja kolmandale taandele ning artikli 11 lõike 4 puntki a alapunktidele i–iv ja b; |
| --- | --- |

b)

nende tegevuskulude tasumiseks, mis on seotud loomade sundtapmisega ja nakatunud toodete hävitamisega, hoonete puhastamise ja desinfitseerimisega või ka vajaduse korral nakkusega kokkupuutunud varustuse hävitamisega, vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõike 2 esimesele, teisele ja kolmandale taandele ning artikli 11 lõike 4 puntki a alapunktidele i–iv ja b;

| c) | kulutusteks, mis on tehtud seoses teiste võetud meetmetega ning vastavalt ühenduse rahalise toetusega seotud eriotsustele seoses selliste meetmetega, eelkõige vaktsineerimisega meetmetega seotud kuludega. |
| --- | --- |

c)

kulutusteks, mis on tehtud seoses teiste võetud meetmetega ning vastavalt ühenduse rahalise toetusega seotud eriotsustele seoses selliste meetmetega, eelkõige vaktsineerimisega meetmetega seotud kuludega.

Artikkel 4

Hüvitise ülemmäära arvestamine looma kohta

1.   Ühikuväärtus looma või toote kohta ühenduse rahalise toetuse arvutamisel on piiratud ühtse keskmise väärtusega, mida arvutatakse asjaomaste loomade ja toodete jaoks ettenähtud hüvitise kogusumma alusel, mis jagatakse vastava loomade või toodete arvuga. Ülemmäär on:

| a) | 900 eurot tapetud veise kohta; |
| --- | --- |

a)

900 eurot tapetud veise kohta;

| b) | 125 eurot tapetud sea kohta; |
| --- | --- |

b)

125 eurot tapetud sea kohta;

| c) | 100 eurot tapetud kitse või lamba kohta; |
| --- | --- |

c)

100 eurot tapetud kitse või lamba kohta;

| d) | 2,20 eurot tapetud muneja kana kohta, 1,20 eurot tapetud lihakana kohta; |
| --- | --- |

d)

2,20 eurot tapetud muneja kana kohta, 1,20 eurot tapetud lihakana kohta;

| e) | 0,20 eurot hävitatud haudumiseks mõeldud muna eest ja 0,04 eurot hävitatud tarbimiseks mõeldud muna eest. |
| --- | --- |

e)

0,20 eurot hävitatud haudumiseks mõeldud muna eest ja 0,04 eurot hävitatud tarbimiseks mõeldud muna eest.

Kui arvutatud keskmine ühikväärtus ületab esimeses lõigus mainitud ülemmäära ning kui liikmesriikide edastatud turuhinnad artikli 6 lõike 1 kohaldamisel ja artiklis 10 osutatud auditite käigus tehtud tähelepanekud seda põhjendavad, siis võtab komisjon siiski ühenduse toetuse arvutamise aluseks arvutatud väärtuse.

2.   Lõikes 1 sätestatud ülemmäärasid võib komisjon ajakohastada ja täiendada kõikide või osade asjaomaste loomaliikide või toodete osas võttes arvesse turusuundumusi ja eelkõige inflatsioonimäära.

Artikkel 5

Ühenduse toetuse arvestamine tegevuskuludeks

1.   Ühenduse rahaline toetus artikli 3 punktides b ja c viidatud kulutuste osas hõlmab vaid vajalikud ja põhjendatud kulutused, mis on seotud I lisas kirjeldatud abikõlblike kululiikidega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse kalkulatsioonist tuleb välja jätta liikmesriigi esitatavad kulutused, eelkõige:

| a) | tulumaks ja muud maksud; |
| --- | --- |

a)

tulumaks ja muud maksud;

| b) | avalike teenistujate palgad; |
| --- | --- |

b)

avalike teenistujate palgad;

| c) | kulutused, mis on seotud üldkasutatavate vahendite, eriti transpordivahendite, kasutamisega, väljaarvatud tarbekaupadega; |
| --- | --- |

c)

kulutused, mis on seotud üldkasutatavate vahendite, eriti transpordivahendite, kasutamisega, väljaarvatud tarbekaupadega;

| d) | mittesundtapmisega seotud hüvitis; |
| --- | --- |

d)

mittesundtapmisega seotud hüvitis;

| e) | lisaks muule ühenduse toetusele makstud hüvitis, nagu lisatasu loomade tapmise eest, rikkudes ühenduse reegleid; |
| --- | --- |

e)

lisaks muule ühenduse toetusele makstud hüvitis, nagu lisatasu loomade tapmise eest, rikkudes ühenduse reegleid;

| f) | hüvitis, mis on seotud kasutatud hoonete likvideerimise või renoveerimisega, infrastruktuuri kuludega ning majanduslike kahjudega või haigusest tingitud tööpuuduse või asustamise keeluga. |
| --- | --- |

f)

hüvitis, mis on seotud kasutatud hoonete likvideerimise või renoveerimisega, infrastruktuuri kuludega ning majanduslike kahjudega või haigusest tingitud tööpuuduse või asustamise keeluga.

Artikkel 6

Ühenduse rahalise toetuse saamiseks nõutav eelnev teave

1.   Juhul kui liikmesriigi territooriumil ilmneb üks 1. artikli 1. lõikes viidatud olukordadest, teavitab liikmesriik komisjoni 30 päeva jooksul pärast esimese haiguskolde ametlikku kinnitamist asjaomastest loomaliikidest või toodetest ning igale liigile vastavast turuväärtusest.

2.   Hiljemalt kaks kuud pärast esimese haigusepuhangu ametlikku kinnitamist ja edaspidi üks kord kuus edastab liikmesriik lisas IIa esitatud vormis elektroonilise faili järgmise olulise teabega hüvitise kohta: tapetud loomade arv liikide kaupa, vajadusel hävitatud munade arv ja juba eraldatud hüvitiste kogusumma iga kategooria kohta.

3.   Hiljemalt kolm kuud pärast esimese haigusepuhangu ametlikku kinnitamist ja edaspidi üks kord kahe kuu jooksul edastab liikmesriik lisas IIb näidatud vormis elektroonilise faili järgmise olulise teabega tegevuskulude maksumuse kohta: loomade sundtapmise, transpordi, korjuste, munade ja piima likvideerimise, hoonete desinfitseerimise ja putukatõrje, loomasööda ja seadmete likvideerimise eest.

Artikkel 7

Maksetingimused ja täiendavad dokumendid

1.   Artiklis 3 viidatud ühenduse rahaline toetus makstakse järgmistel alustel:

| a) | ametlik hüvitise taotlus, millele on lisatud finantsaruanne, mis on esitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

ametlik hüvitise taotlus, millele on lisatud finantsaruanne, mis on esitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 2;

| b) | lisas V esitatud täiendavad dokumendid, näidates erinevate meetmete maksumuse, milleks ühenduse toetust küsitakse; |
| --- | --- |

b)

lisas V esitatud täiendavad dokumendid, näidates erinevate meetmete maksumuse, milleks ühenduse toetust küsitakse;

| c) | epidemioloogiline aruanne iga ettevõtte kohta, kus loomad tapeti ja likvideeriti; |
| --- | --- |

c)

epidemioloogiline aruanne iga ettevõtte kohta, kus loomad tapeti ja likvideeriti;

| d) | vajadusel artiklis 10 osutatud auditite tulemused. |
| --- | --- |

d)

vajadusel artiklis 10 osutatud auditite tulemused.

Punktis b viidatud täiendavad dokumendid koos kogu asjakohase teabega, kaasa arvatud kaubanduslik teave, tuleb nõudmisel anda komisjoni käsutusse viimase poolt koha peal läbi viidavate kontrollide jaoks.

2.   Esimese lõike punktis a viidatud finantsaruande osa “nõuetekohane hüvitamine” esitatakse elektroonilise failina vastavalt III lisale kuuekümne kalendripäeva jooksul alates kuupäevast, mil teatatakse rahalist toetust loovast eriotsusest.

Esimese lõike punktis a viidatud finantsaruande osa “tegevuskulud” tuleb esitada elektroonilise failina vastavalt IV lisale kuue kuu jooksul alates viimase haigusepuhangu kuupäevast.

Komisjon võib esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtaega siiski pikendada, kui liikmesriigid esitavad objektiivsed ja kaalukad põhjendused.

3.   Kooskõlas siseriiklike õigus- ja haldusnormidega võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et:

| a) | tagada rahastatavate tegevuste õigsus ja korrapärasus haiguste likvideerimisel; |
| --- | --- |

a)

tagada rahastatavate tegevuste õigsus ja korrapärasus haiguste likvideerimisel;

| b) | ennetada ja uurida eeskirjade eiramist; |
| --- | --- |

b)

ennetada ja uurida eeskirjade eiramist;

| c) | tagasi saada eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel kaotatud summad; |
| --- | --- |

c)

tagasi saada eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel kaotatud summad;

| d) | tagada artikli 3 punktis a osutatud omanikele kiire ja nõuetekohane hüvitamine; |
| --- | --- |

d)

tagada artikli 3 punktis a osutatud omanikele kiire ja nõuetekohane hüvitamine;

| e) | organiseerida eelnevalt tingimused kriisiohjamiseks, eelkõige loomade tapmise, transpordivahendite, korjuste hävitamise, munade ja toodete hävitamise, puhastamise ja desinfitseerimisega seotud vajalike avalike teenuste ja varustuse ostmiseks nii, et see tagab liikmesriigi oma kulutuste usaldusväärse finantshaldamise. |
| --- | --- |

e)

organiseerida eelnevalt tingimused kriisiohjamiseks, eelkõige loomade tapmise, transpordivahendite, korjuste hävitamise, munade ja toodete hävitamise, puhastamise ja desinfitseerimisega seotud vajalike avalike teenuste ja varustuse ostmiseks nii, et see tagab liikmesriigi oma kulutuste usaldusväärse finantshaldamise.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni viimase nõudmisel nende eesmärkide saavutamiseks tarvitusele võetud meetmetest.

4.   Igal juhul mainitakse ametlikus hüvitise taotluses riigi haldus- ja kohtumenetluste olukorda seoses rahastatavate tegevustega, eelkõige pooleliolevaid toimikuid, asjaomaseid summasid ja menetluste põhjusi.

Artikkel 8

Vahetuskurss

Määruse (EÜ) nr 2799/98 artikli 1 punkti d tähenduses riigi omavääringus “n” kuus esitatud taotluste konverteerimiskurss on “n+1” kuu kümnenda päeva konverteerimiskurss või kursi noteerimisele eelneva esimese päeva kurss, mille kohta kurss on olemas.

Artikkel 9

Abikõlblike kulutuste vähendamine

1.   Kui asjaomased ametiasutused ei respekteeri artiklis 6 sätestatud tähtaegu, võidakse abikõlblike kulutusi vähendada kuni 5 % ulatuses, arvestades esitatud teabe kvaliteeti ja teatatud episootilise haiguse ulatust.

2.   Artikli 7 lõikes 2 sätestatud esitamise tähtaegadest mitte kinnipidamine toob kaasa ühenduse rahalise toetuse vähendamise 25 % võrra iga hilinenud kalendrikuu kohta.

3.   Juhul kui asjaomased ametiasutused maksavad hüvitisi väljaspool artikli 2 punktis a sätestatud tähtaegu, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | abikõlblike kulutuste vähendamine 25 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 91 ja 105 päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist; |
| --- | --- |

a)

abikõlblike kulutuste vähendamine 25 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 91 ja 105 päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist;

| b) | abikõlblike kulutuste vähendamine 50 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 106 ja 120 päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist; |
| --- | --- |

b)

abikõlblike kulutuste vähendamine 50 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 106 ja 120 päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist;

| c) | abikõlblike kulutuste vähendamine 75 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 121 ja 135 päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist; |
| --- | --- |

c)

abikõlblike kulutuste vähendamine 75 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 121 ja 135 päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist;

| d) | abikõlblike kulutuste vähendamine 100 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 135 või enama päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist. |
| --- | --- |

d)

abikõlblike kulutuste vähendamine 100 % võrra maksmiste korral, mis sooritatakse 135 või enama päeva vahel pärast loomade tapmist ja/või munade hävitamist.

Kui liikmesriigid esitavad objektiivseid ja kaalukaid põhjendusi, võib komisjon kohaldada siiski teistsuguseid astmeid ja/või väiksemaid protsendimäärasid või nullmäära.

4.   Abisaaja vastuväidete korral hüvitusele peatatakse asjaomaste toimikute suhtes lõikes 3 viidatud tähtajad.

Artikkel 10

Auditid

Komisjon võib koostöös pädevate ametiasutustega läbi viia auditeid seoses artiklis 3 ja artikli 7 lõikes 3 viidatud meetmete rakendamisega või nendega seonduvate abikõlblike kulutustega ning samuti võib ta läbi viia auditeid liikmesriigis koha peal.

Auditi eesmärk võib olla eriti dokumentatsiooni kontroll ja finantstoimikute kokkusobivuse kontroll loomade hinna, arvu, vanuse ja kaalu, munemiskuupäeva, hiljutiste arvete, ettevõtte registri, väljaviimise ja veo korra osas.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

4

---

I LISA

Artikli 5 lõikes 1 nimetatud abikõlblikud kulud

| 1. | Loomade sundtapmisega seotud kulutused:






  a) | spetsiaalselt tapmise tõttu tööle võetud personali palgad ja tasustamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Loomade sundtapmisega seotud kulutused:

a)

spetsiaalselt tapmise tõttu tööle võetud personali palgad ja tasustamine;

| b) | tapmisel kasutatavad vahendid ja erivarustus; |
| --- | --- |

b)

tapmisel kasutatavad vahendid ja erivarustus;

| c) | teenuste ostmine või loomade tapmispaika viimiseks üüritavad transpordivahendid. |
| --- | --- |

c)

teenuste ostmine või loomade tapmispaika viimiseks üüritavad transpordivahendid.

| 2. | Korjuste ja/või munade hävitamisega seotud kulutused:






  a) | tükeldamine: teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine, et viia korjused ja/või munad jäätmetehasesse, korjuste ja/või munade töötlemine jäätmetehases, kasutatavad vahendid ja eriseadmed munade ja jahu hävitamisel; |
| --- | --- | --- |

2.

Korjuste ja/või munade hävitamisega seotud kulutused:

a)

tükeldamine: teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine, et viia korjused ja/või munad jäätmetehasesse, korjuste ja/või munade töötlemine jäätmetehases, kasutatavad vahendid ja eriseadmed munade ja jahu hävitamisel;

| b) | matmine: spetsiaalselt tööle võetud personal, teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine ning korjuste ja/või munade maha matmine, ettevõtte desinfitseerimiseks kasutatud vahendid; |
| --- | --- |

b)

matmine: spetsiaalselt tööle võetud personal, teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine ning korjuste ja/või munade maha matmine, ettevõtte desinfitseerimiseks kasutatud vahendid;

| c) | tuhastamine, vajaduse korral kohapeal: spetsiaalselt tööle võetud personal, kütus või muud kasutatud materjalid, teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine ning korjuste ja/või munade maha matmine, ettevõtte desinfitseerimiseks kasutatud vahendid. |
| --- | --- |

c)

tuhastamine, vajaduse korral kohapeal: spetsiaalselt tööle võetud personal, kütus või muud kasutatud materjalid, teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine ning korjuste ja/või munade maha matmine, ettevõtte desinfitseerimiseks kasutatud vahendid.

| 3. | Ettevõtte puhastamise, (1) desinfitseerimise (1) ja putukatõrjega seotud kulutused:






  a) | puhastamiseks, desinfitseerimiseks ja putukatõrjeks kasutatud vahendid; |
| --- | --- | --- |

3.

Ettevõtte puhastamise, (1) desinfitseerimise (1) ja putukatõrjega seotud kulutused:

a)

puhastamiseks, desinfitseerimiseks ja putukatõrjeks kasutatud vahendid;

| b) | spetsiaalselt tööle võetud personali palgad ja tasustamine. |
| --- | --- |

b)

spetsiaalselt tööle võetud personali palgad ja tasustamine.

| 4. | Nakatunud loomasööda (1) ja/või piima (1) hävitamisega seotud kulutused:






  a) | loomasööda ja/või piima ostuhinna hüvitamine; |
| --- | --- | --- |

4.

Nakatunud loomasööda (1) ja/või piima (1) hävitamisega seotud kulutused:

a)

loomasööda ja/või piima ostuhinna hüvitamine;

| b) | teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine ning loomasööda ja/või piima hävitamine. |
| --- | --- |

b)

teenuste ostmine või transpordivahendite üürimine ning loomasööda ja/või piima hävitamine.

| 5. | Hävitatud nakatunud varustuse turuväärtusega hüvitamisega seotud kulud. (1) |
| --- | --- |

5.

Hävitatud nakatunud varustuse turuväärtusega hüvitamisega seotud kulud. (1)

| 6. | Vaktsineerimisega seoses võivad abikõlblikud kulutused katta spetsiaalselt tööle võetud personali palgad ja honorarid, vaktsineerimiseks kasutatud vahendid ja erivarustuse ning vajaduse korral liikmesriigi ostetud vaktsiinid, kui komisjon ei suuda liikmesriiki varustada haiguse likvideerimiseks vajalike vaktsiinidega. |
| --- | --- |

6.

Vaktsineerimisega seoses võivad abikõlblikud kulutused katta spetsiaalselt tööle võetud personali palgad ja honorarid, vaktsineerimiseks kasutatud vahendid ja erivarustuse ning vajaduse korral liikmesriigi ostetud vaktsiinid, kui komisjon ei suuda liikmesriiki varustada haiguse likvideerimiseks vajalike vaktsiinidega.

---

(1)  Ei kasutata lammaste katarraalse palaviku korral.

---

IIa LISA

Ühenduse rahalise toetuse saamiseks nõutav eelnev teave

(haiguse nimi) (aasta) (liikmesriik): hüvitamine

| Looma- või toote liik | Arv | Hüvitamine (riigi omavääringus) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Looma- või toote liik

Arv

Hüvitamine (riigi omavääringus)

---

IIb LISA

Ühenduse rahalise toetuse saamiseks nõutav eelnev teave

(haiguse nimi) (aasta) (liikmesriik): hüvitamine

| Tegevuseliik | Summa (riigi omavääringus) |
| --- | --- |
| Tapmine | |
| Transport: |
| — | korjused |

Tegevuseliik

Summa (riigi omavääringus)

Tapmine

Transport:

—

korjused

...

| — | munad |
| --- | --- |

—

munad

...

| — | piim |
| --- | --- |

—

piim

...

Hävitamine:

| — | korjused |
| --- | --- |

—

korjused

...

| — | munad |
| --- | --- |

—

munad

...

| — | piim |
| --- | --- |

—

piim

...

Sööda hävitamine

Varustuse hävitamine

Puhastamine

Desinfitseerimine/putukatõrje

Kokku

---

III LISA

Sundtapetud loomade ja hävitatud munade väärtuse hüvitamise taotlus

| Haiguskolde nr | Kokkupuude haiguskoldega | Muu | Ettevõtte identifitseerimisnumber | Kasvataja | Ettevõtte asukoht | Loomade omanik | Tapmise kuupäev | Tapmine | Hävitamise meetod | Hävitamise hetkel mõõdetud kaal | Loomade arv liikide kaupa | Tasutud summa liigi kohta | Kasvatajale otse makstud muud kulutused
  (välja arvatud käibemaks) | Kogu hüvitamine
  (välja arvatud käibemaks) | Maksekuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Põllumajandusettevõte | Tapamaja | Jäätmetehas | Koha peal põletamine | Muu (täpsustada) | | Emised | Kuldid | Põrsad | Sead | Emised | Kuldid | Põrsad | Sead | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Haiguskolde nr

Kokkupuude haiguskoldega

Muu

Ettevõtte identifitseerimisnumber

Kasvataja

Ettevõtte asukoht

Loomade omanik

Tapmise kuupäev

Tapmine

Hävitamise meetod

Hävitamise hetkel mõõdetud kaal

Loomade arv liikide kaupa

Tasutud summa liigi kohta

Kasvatajale otse makstud muud kulutused

(välja arvatud käibemaks)

Kogu hüvitamine

(välja arvatud käibemaks)

Maksekuupäev

Perekonnanimi

Eesnimi

Perekonnanimi

Eesnimi

Põllumajandusettevõte

Tapamaja

Jäätmetehas

Koha peal põletamine

Muu (täpsustada)

Emised

Kuldid

Põrsad

Sead

Emised

Kuldid

Põrsad

Sead

| Haiguskolde nr | Kokkupuude haiguskoldega | Muu | Ettevõtte identifitseerimisnumber | Kasvataja | Ettevõtte asukoht | Loomade omanik | Tapmise kuupäev | Tapmine | Hävitamise meetod | Hävitamise hetkel mõõdetud kaal | Loomade arv liikide kaupa | Tasutud summa liigi kohta | Kasvatajale otse makstud muud kulutused
  (välja arvatud käibemaks) | Kogu hüvitamine
  (välja arvatud käibemaks) | Maksekuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Põllumajandusettevõte | Tapamaja | Jäätmetehas | Koha peal põletamine | Muu (täpsustada) | | Lehmad (1) | Mullikad | Vasikad | Pullid | Lehmad | Mullikad | Vasikad | Pullid | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Haiguskolde nr

Kokkupuude haiguskoldega

Muu

Ettevõtte identifitseerimisnumber

Kasvataja

Ettevõtte asukoht

Loomade omanik

Tapmise kuupäev

Tapmine

Hävitamise meetod

Hävitamise hetkel mõõdetud kaal

Loomade arv liikide kaupa

Tasutud summa liigi kohta

Kasvatajale otse makstud muud kulutused

(välja arvatud käibemaks)

Kogu hüvitamine

(välja arvatud käibemaks)

Maksekuupäev

Perekonnanimi

Eesnimi

Perekonnanimi

Eesnimi

Põllumajandusettevõte

Tapamaja

Jäätmetehas

Koha peal põletamine

Muu (täpsustada)

Lehmad (1)

Mullikad

Vasikad

Pullid

Lehmad

Mullikad

Vasikad

Pullid

| Haiguskolde nr | Kokkupuude haiguskoldega | Muu | Ettevõtte identifitseerimisnumber | Kasvataja | Ettevõtte asukoht | Loomade omanik | Tapmise kuupäev | Tapmine | Hävitamise meetod | Hävitamise hetkel mõõdetud kaal | Loomade arv liikide kaupa | Tasutud summa liigi kohta | Kasvatajale otse makstud muud kulutused
  (välja arvatud käibemaks) | Kogu hüvitamine
  (välja arvatud käibemaks) | Maksekuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Põllumajandusettevõte | Tapamaja | Jäätmetehas | Koha peal põletamine | Muu
  (täpsustada) | | Lambad | Kitsed | Muu | Lambad | Kitsed | Muu | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | Uted | Oinad | Lambatalled | Kitsed | Sokud | Kitsetalled | | Uted | Oinad | Lambatalled | Kitsed | Sokud | Kitsetalled | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Haiguskolde nr

Kokkupuude haiguskoldega

Muu

Ettevõtte identifitseerimisnumber

Kasvataja

Ettevõtte asukoht

Loomade omanik

Tapmise kuupäev

Tapmine

Hävitamise meetod

Hävitamise hetkel mõõdetud kaal

Loomade arv liikide kaupa

Tasutud summa liigi kohta

Kasvatajale otse makstud muud kulutused

(välja arvatud käibemaks)

Kogu hüvitamine

(välja arvatud käibemaks)

Maksekuupäev

Perekonnanimi

Eesnimi

Perekonnanimi

Eesnimi

Põllumajandusettevõte

Tapamaja

Jäätmetehas

Koha peal põletamine

Muu

(täpsustada)

Lambad

Kitsed

Muu

Lambad

Kitsed

Muu

Uted

Oinad

Lambatalled

Kitsed

Sokud

Kitsetalled

Uted

Oinad

Lambatalled

Kitsed

Sokud

Kitsetalled

| Haiguskolde number | Kokkupuude haiguskoldega | Muu | Ettevõtte identifitseerimisnumber | Kasvataja | Ettevõtte asukoht | Loomade omanik | Tapmise kuupäev | Tapmine | Hävitamise meetod | Hävitamise hetkel mõõdetud kaal | Loomade arv liikide kaupa | Tasutud summa liigi kohta | Kasvatajale otse makstud muud kulutused
  (välja arvatud käibemaks) | Kogu hüvitamine
  (välja arvatud käibemaks) | Maksekuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Põllumajandusettevõte | Tapamaja | Jäätmetehas | Koha peal põletamine | Muu
  (täpsustada) | | Kanad | Kodulinnud | Muu | Kanad | Kodulinnud | Muu | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | Munakanad | Lihakanad | Taastootjad | Pardid | Haned | Kalkunid | | Munakanad | Lihakanad | Taastootjad | Pardid | Haned | Kalkunid | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Haiguskolde number

Kokkupuude haiguskoldega

Muu

Ettevõtte identifitseerimisnumber

Kasvataja

Ettevõtte asukoht

Loomade omanik

Tapmise kuupäev

Tapmine

Hävitamise meetod

Hävitamise hetkel mõõdetud kaal

Loomade arv liikide kaupa

Tasutud summa liigi kohta

Kasvatajale otse makstud muud kulutused

(välja arvatud käibemaks)

Kogu hüvitamine

(välja arvatud käibemaks)

Maksekuupäev

Perekonnanimi

Eesnimi

Perekonnanimi

Eesnimi

Põllumajandusettevõte

Tapamaja

Jäätmetehas

Koha peal põletamine

Muu

(täpsustada)

Kanad

Kodulinnud

Muu

Kanad

Kodulinnud

Muu

Munakanad

Lihakanad

Taastootjad

Pardid

Haned

Kalkunid

Munakanad

Lihakanad

Taastootjad

Pardid

Haned

Kalkunid

| Haiguskolde number | Kokkupuude haiguskoldega | Muu | Ettevõtte identifitseerimisnumber | Kasvataja | Ettevõtte asukoht | Loomade omanik | Tapmise kuupäev | Tapmine | Hävitamise meetod | Hävitamise hetkel mõõdetud kaal | Munade arv liikide kaupa | Tasutud summa liigi kohta | Kasvatajale otse makstud muud kulutused
  (välja arvatud käibemaks) | Kogu hüvitamine
  (välja arvatud käibemaks) | Maksekuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Perekonnanimi | Eesnimi | | Põllumajandusettevõte | Muu | Jäätmetehas | Koha peal põletamine | Muu
  (täpsustada) | | Kanad | Kodulinnud | Muu | Kanad | Kodulinnud | Muu | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | Munakanad | Lihakanad | Taastootjad | Pardid | Haned | Kalkunid | | Munakanad | Lihakanad | Taastootjad | Pardid | Haned | Kalkunid | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Haiguskolde number

Kokkupuude haiguskoldega

Muu

Ettevõtte identifitseerimisnumber

Kasvataja

Ettevõtte asukoht

Loomade omanik

Tapmise kuupäev

Tapmine

Hävitamise meetod

Hävitamise hetkel mõõdetud kaal

Munade arv liikide kaupa

Tasutud summa liigi kohta

Kasvatajale otse makstud muud kulutused

(välja arvatud käibemaks)

Kogu hüvitamine

(välja arvatud käibemaks)

Maksekuupäev

Perekonnanimi

Eesnimi

Perekonnanimi

Eesnimi

Põllumajandusettevõte

Muu

Jäätmetehas

Koha peal põletamine

Muu

(täpsustada)

Kanad

Kodulinnud

Muu

Kanad

Kodulinnud

Muu

Munakanad

Lihakanad

Taastootjad

Pardid

Haned

Kalkunid

Munakanad

Lihakanad

Taastootjad

Pardid

Haned

Kalkunid

---

(1)  Täpsustada lehma kategooria: lüpsilehm või lihalehm.

---

IV LISA

Muude kulutuse hüvitamise taotlus

| Riigi omavääringus esitatud “muud kulud”, ilma käibemaksuta (välja arvatud loomade ja/või munade hüvitamine) |
| --- |
| Ettevõtte number | Tegevuseliik |
| Tapmine | Korjuste hävitamine (transport ja töötlemine) | Munade hävitamine (transport ja töötlemine) | Puhastamine ja desinfitseerimine/putukatõrje (palgad ja tooted) | Loomasööt ja piim (hüvitamine ja hävitamine) | Varustus (hüvitamine ja hävitamine) |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Riigi omavääringus esitatud “muud kulud”, ilma käibemaksuta (välja arvatud loomade ja/või munade hüvitamine)

Ettevõtte number

Tegevuseliik

Tapmine

Korjuste hävitamine (transport ja töötlemine)

Munade hävitamine (transport ja töötlemine)

Puhastamine ja desinfitseerimine/putukatõrje (palgad ja tooted)

Loomasööt ja piim (hüvitamine ja hävitamine)

Varustus (hüvitamine ja hävitamine)

Kokku

---

V LISA

Täiendavad dokumendid, mida pädev ametiasutus peab nõudmisel esitama

Täiendavateks dokumentideks loetakse käesoleva otsuse artikli 7 esimese lõike punkti b kohaselt:

I.   KASVATAJATELE HÜVITISE MAKSMISEGA SEOTUD DOKUMENDID

| 1) | makse kinnitus abisaajale (makse väljavõte), |
| --- | --- |

1)

makse kinnitus abisaajale (makse väljavõte),

| 2) | hüvitatud loomade ja toodete hindamisaruanded, |
| --- | --- |

2)

hüvitatud loomade ja toodete hindamisaruanded,

| 3) | ametlikud käsud loomade tapmiseks, |
| --- | --- |

3)

ametlikud käsud loomade tapmiseks,

| 4) | loomade veodokumendid (erand, transporditud liigid, teostamise tõend), |
| --- | --- |

4)

loomade veodokumendid (erand, transporditud liigid, teostamise tõend),

| 5) | üksikasjad karja (veised) kohta tapmise päeval vastavalt veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemile (arvutipõhine nimekiri), |
| --- | --- |

5)

üksikasjad karja (veised) kohta tapmise päeval vastavalt veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemile (arvutipõhine nimekiri),

| 6) | proovivõtud ja labori tulemused, |
| --- | --- |

6)

proovivõtud ja labori tulemused,

| 7) | epidemioloogilised uuringud, |
| --- | --- |

7)

epidemioloogilised uuringud,

| 8) | tapmisele eelneval nädalal läbiviidud veterinaarkontrollide protokollid, |
| --- | --- |

8)

tapmisele eelneval nädalal läbiviidud veterinaarkontrollide protokollid,

| 9) | väljavõte loomade kaalu kohta tapamajas, |
| --- | --- |

9)

väljavõte loomade kaalu kohta tapamajas,

| 10) | väljavõte hävitamisele minevate korjuste kaalu kohta, |
| --- | --- |

10)

väljavõte hävitamisele minevate korjuste kaalu kohta,

| 11) | hüvitatud loomade ja toodete ametlikud hävitamise tunnistused koos vastavate arvetega hävitamist teostanu poolt, |
| --- | --- |

11)

hüvitatud loomade ja toodete ametlikud hävitamise tunnistused koos vastavate arvetega hävitamist teostanu poolt,

| 12) | ettevõtte registri originaal, |
| --- | --- |

12)

ettevõtte registri originaal,

| 13) | vajaduse korral nimekirjad kõikide kauba tagasiostmiste või tagasiostmiste kohta loomade heaolu probleemi tõttu episootia ajal, |
| --- | --- |

13)

vajaduse korral nimekirjad kõikide kauba tagasiostmiste või tagasiostmiste kohta loomade heaolu probleemi tõttu episootia ajal,

| 14) | abisaaja taotluste koopiad lisaraha saamiseks jooksvaks turuaastaks, |
| --- | --- |

14)

abisaaja taotluste koopiad lisaraha saamiseks jooksvaks turuaastaks,

| 15) | ettevõtte loomadele antud liikumisload, mis on väljastatud kuue kuu jooksul enne loomade tapmist, |
| --- | --- |

15)

ettevõtte loomadele antud liikumisload, mis on väljastatud kuue kuu jooksul enne loomade tapmist,

| 16) | piimatoodangu aruanded, |
| --- | --- |

16)

piimatoodangu aruanded,

| 17) | loomade põlvnemine (vajaduse korral), |
| --- | --- |

17)

loomade põlvnemine (vajaduse korral),

| 18) | arvete koopiad tapetud loomade ostmise ja asendamise kohta ning ostu/müügi arvete koopiad tapmisele eelnenud kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

18)

arvete koopiad tapetud loomade ostmise ja asendamise kohta ning ostu/müügi arvete koopiad tapmisele eelnenud kolme kuu jooksul.

II.   I LISAS VIIDATUD KULUTUSTEGA SEOTUD DOKUMENDID

Täiendavad dokumendid, mis on seotud tegevuste ja I lisas viidatud vahendite ja teenuste ostmisega.

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 350/2005,

28. veebruar 2005,

millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused. |
| --- | --- |

(8)

Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks avatakse pakkumine. Asjaomased tooted, pakkumiste esitamise tähtaeg, soovituslikud toetusemäärad ja kavandatavad kogused on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 5 lõike 6 kohaldamist, on A3 litsentside kehtivusaeg 2 kuud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 537/2004 (ELT L 86, 24.3.2004, lk 9).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

4

---

LISA

MILLEGA AVATAKSE PAKKUMISKUTSE PUU- JA KÖÖGIVILJA A3 SÜSTEEMI EKSPORDILITSENTSIDE VÄLJAANDMISEKS (TOMATID, APELSINID, SIDRUNID JA ÕUNAD)

| Pakkumiste esitamise tähtaeg: 9.–10. märts 2005 |
| --- |
| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Soovitusliku toetuse summa
  (EUR/netokaalu kg) | Kavandatav kogus
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | 7 647 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 35 | 33 333 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 55 | 16 667 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 37 | 47 705 |

Pakkumiste esitamise tähtaeg: 9.–10. märts 2005

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Soovitusliku toetuse summa

(EUR/netokaalu kg)

Kavandatav kogus

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

7 647

0805 10 20 9100

A00

35

33 333

0805 50 10 9100

A00

55

16 667

0808 10 80 9100

F09

37

47 705

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas. Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica. |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| F09 | : | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra’s al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia, |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits.

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica.

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

F09

:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra’s al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia,

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik, |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik,

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad.

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 351/2005,

28. veebruar 2005,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 700/88 artiklis 1b osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad kahenädalaseks perioodiks on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolevat määrust kohaldatakse 2.–15. märtsini 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arunduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küprosest, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

| (EUR/100 tüki kohta) |
| --- |
| Ajavahemik: 2. kuni 15. märts 2005 |
| Ühenduse tootjahind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| | 17,20 | 13,44 | 37,24 | 16,29 |

(EUR/100 tüki kohta)

Ajavahemik: 2. kuni 15. märts 2005

Ühenduse tootjahind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

17,20

13,44

37,24

16,29

| Ühenduse impordihind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iisrael | — | — | — | — |
| Maroko | — | — | — | — |
| Küpros | — | — | — | — |
| Jordaania | — | — | — | — |
| Jordani Läänekallas ja Gaza sektor | — | — | — | — |

Ühenduse impordihind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

Iisrael

—

—

—

—

Maroko

—

—

—

—

Küpros

—

—

—

—

Jordaania

—

—

—

—

Jordani Läänekallas ja Gaza sektor

—

—

—

—

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 352/2005,

28. veebruar 2005,

millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. märts 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel.

| (2) | Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 4 osutatud valge suhkru tootmistoetus ajavahemikul 1.–31. märts 2005 on 34,203 EUR/100 kg netomassi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

2

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 353/2005,

28. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2005

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 8,17 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 37,42 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 56,64 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 56,64 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 37,42 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

8,17

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

37,42

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

56,64

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

56,64

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

37,42

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 15.2.2005–25.2.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 109,29 (3) | 61,02 | 152,92 | 142,92 | 122,92 | 93,67 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | 48,80 | 13,44 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

109,29 (3)

61,02

152,92

142,92

122,92

93,67

Lahe lisatasu (EUR/t)

48,80

13,44

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 29,51 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 29,51 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/35

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/13/EÜ,

21. veebruar 2005,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta ning põllu- või metsamajanduslike traktorite tüübikinnituse andmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/37/EÜ I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiivi 2000/25/EÜ (põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ), (1) eriti selle artikleid 6 ja 7,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artikli 19 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ, sätestatakse väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitmete suhtes rangemad nõuded ja kehtestatakse kolm uut heite piirväärtuste etappi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ, sätestatakse väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitmete suhtes rangemad nõuded ja kehtestatakse kolm uut heite piirväärtuste etappi.

| (2) | Direktiiv 2000/25/EÜ, mis on üks üksikdirektiividest tüübikinnitusmenetluse raames vastavalt nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivile 74/150/EÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) tuleks ühtlustada direktiiviga 97/68/EÜ, nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ, eriti viimasega sisse viidud paindlikkuskava osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 2000/25/EÜ, mis on üks üksikdirektiividest tüübikinnitusmenetluse raames vastavalt nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivile 74/150/EÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) tuleks ühtlustada direktiiviga 97/68/EÜ, nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ, eriti viimasega sisse viidud paindlikkuskava osas.

| (3) | Direktiivi 2000/25/EÜ I ja II lisa tuleb kohandada, eriti arvestades direktiivis 97/68/EÜ, nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ, kehtestatud uusi heite piirväärtusi, mille puhul süsivesinike heide ja lämmastikoksiidide heide liidetakse. Nendes lisades tuleks teha teisi muudatusi, et tagada direktiivide 200/25/EÜ, 97/68/EÜ ja 2003/37/EÜ teatiste kohta käivate sätete ühtsus. Samuti tuleb kohandada direktiivi 2000/25/EÜ III lisa, et lisada alternatiivsed tüübikinnitused, mida tunnustatakse uutes etappides III A, III B ja IV. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2000/25/EÜ I ja II lisa tuleb kohandada, eriti arvestades direktiivis 97/68/EÜ, nagu seda on muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ, kehtestatud uusi heite piirväärtusi, mille puhul süsivesinike heide ja lämmastikoksiidide heide liidetakse. Nendes lisades tuleks teha teisi muudatusi, et tagada direktiivide 200/25/EÜ, 97/68/EÜ ja 2003/37/EÜ teatiste kohta käivate sätete ühtsus. Samuti tuleb kohandada direktiivi 2000/25/EÜ III lisa, et lisada alternatiivsed tüübikinnitused, mida tunnustatakse uutes etappides III A, III B ja IV.

| (4) | On vaja kohandada ka direktiivi 2003/37/EÜ I lisa, et tagada direktiivide 2000/25/EÜ, 97/68/EÜ ja 2003/37/EÜ teatiste kohta käivate sätete ühtsus. Eelkõige on lahknevused terminoloogias likvideeritud õigusaktide parema selguse huvides. |
| --- | --- |

(4)

On vaja kohandada ka direktiivi 2003/37/EÜ I lisa, et tagada direktiivide 2000/25/EÜ, 97/68/EÜ ja 2003/37/EÜ teatiste kohta käivate sätete ühtsus. Eelkõige on lahknevused terminoloogias likvideeritud õigusaktide parema selguse huvides.

| (5) | Seepärast tuleks direktiive 2000/25/EÜ ja 2003/37/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiive 2000/25/EÜ ja 2003/37/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 1. lõike alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 1. lõike alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/25/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 1 lisatakse järgmine taane:






  “— | “asendusmootor” tähendab uut mootorit, mis on valmistatud ja tarnitud üksnes teatava masina mootori väljavahetamiseks.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklile 1 lisatakse järgmine taane:

“—

“asendusmootor” tähendab uut mootorit, mis on valmistatud ja tarnitud üksnes teatava masina mootori väljavahetamiseks.”

| 2) | Artiklile 3 lisatakse järgmised lõiked:
  “3.   Asendusmootor peab vastama piirväärtustele, millele pidi väljavahetatav mootor vastama, kui see esimest korda turule toodi.
  Sõna “ASENDUSMOOTOR” lisatakse mootoril olevale etiketile või kasutusjuhendisse.” |
| --- | --- |

2)

Artiklile 3 lisatakse järgmised lõiked:

“3.   Asendusmootor peab vastama piirväärtustele, millele pidi väljavahetatav mootor vastama, kui see esimest korda turule toodi.

Sõna “ASENDUSMOOTOR” lisatakse mootoril olevale etiketile või kasutusjuhendisse.”

| 3) | Lisatakse artikkel 3a:
  “Artikkel 3a
  Paindlikkuskava
  Erandina artikli 3 lõigetest 1 ja 2 näevad liikmesriigid ette, et tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse loaga võib mootoritootja kahe järjestikuse piirväärtuste etapi vahelisel ajavahemikul turule viia piiratud arvu traktoritele paigaldatavaid mootoreid, mis vastavad üksnes rakendatavale etapile vahetult eelneva etapi heite piirväärtustele või selliste mootoritega traktoreid, tingimusel, et ta järgib IV lisas sätestatud korda.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 3a:

“Artikkel 3a

Paindlikkuskava

Erandina artikli 3 lõigetest 1 ja 2 näevad liikmesriigid ette, et tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse loaga võib mootoritootja kahe järjestikuse piirväärtuste etapi vahelisel ajavahemikul turule viia piiratud arvu traktoritele paigaldatavaid mootoreid, mis vastavad üksnes rakendatavale etapile vahetult eelneva etapi heite piirväärtustele või selliste mootoritega traktoreid, tingimusel, et ta järgib IV lisas sätestatud korda.”

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | Lõikele 2 lisatakse punktid c, d ja e:






  “c) | III A etapis






  — | H, I ja K kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3a määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2005, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

Lõikele 2 lisatakse punktid c, d ja e:

“c)

III A etapis

—

H, I ja K kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3a määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2005,

| — | J kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3a määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2006; |
| --- | --- |

—

J kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3a määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2006;

| d) | III B etapis






  — | L kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2009, |
| --- | --- | --- |

d)

III B etapis

—

L kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2009,

| — | M ja N kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2010, |
| --- | --- |

—

M ja N kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2010,

| — | P kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2011; |
| --- | --- |

—

P kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2011;

| e) | IV etapis






  — | Q kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3d määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2012, |
| --- | --- | --- |

e)

IV etapis

—

Q kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3d määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2012,

| — | R kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3d määratletud mootori võimsusega) pärast 30. septembrit 2013.” |
| --- | --- |

—

R kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3d määratletud mootori võimsusega) pärast 30. septembrit 2013.”

| b) | Lõikele 3 lisatakse järgmised taanded:






  “— | H kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2005, |
| --- | --- | --- |

b)

Lõikele 3 lisatakse järgmised taanded:

“—

H kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2005,

| — | I kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2006, |
| --- | --- |

—

I kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2006,

| — | K kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2006, |
| --- | --- |

—

K kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2006,

| — | J kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2007, |
| --- | --- |

—

J kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2007,

| — | L kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2010, |
| --- | --- |

—

L kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2010,

| — | M kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2011, |
| --- | --- |

—

M kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2011,

| — | N kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2011, |
| --- | --- |

—

N kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2011,

| — | P kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2012, |
| --- | --- |

—

P kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2012,

| — | Q kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2013, |
| --- | --- |

—

Q kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2013,

| — | R kategooria mootorite puhul pärast 30. septembrit 2014.” |
| --- | --- |

—

R kategooria mootorite puhul pärast 30. septembrit 2014.”

| c) | Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga:
  “5.   A kuni G kategooria mootorite puhul võivad liikmesriigid lõikes 3 nimetatud tähtpäevi edasi lükata kaks aastat nende mootorite puhul, mille tootmiskuupäev on kõnealusest tähtpäevast varasem. Nad võivad teha muid erandeid direktiivi 97/68/EÜ artiklis 10 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

c)

Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga:

“5.   A kuni G kategooria mootorite puhul võivad liikmesriigid lõikes 3 nimetatud tähtpäevi edasi lükata kaks aastat nende mootorite puhul, mille tootmiskuupäev on kõnealusest tähtpäevast varasem. Nad võivad teha muid erandeid direktiivi 97/68/EÜ artiklis 10 sätestatud korras.”

| d) | Lisatakse lõiked 6, 7 ja 8:
  “6.   H kuni R kategooria mootorite puhul lükatakse lõikes 3 kehtestatud tähtpäevad edasi kahe aasta võrra nende mootorite puhul, mille tootmiskuupäev on kõnealusest kuupäevast varasem.
  7.   Liikmesriigid lubavad enne käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud kuupäevi tähistada eriliselt direktiivi 97/68/EÜ I lisa punktides 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 esitatud tabelis esitatud piirväärtustele vastavaid mootoritüüpe või mootoritüüpkondi, et näidata kõnealuste seadmete vastavust nõutavatele piirväärtustele juba enne kehtestatud kuupäevi.
  8.   Direktiivi 2003/37/EÜ artiklis 20 2 lõikes sätestatud korras ühtlustab komisjon III B ja IV etapi piirväärtused ja kuupäevad nende piirväärtuste ja kuupäevadega, mille kohta tehakse otsus vastavalt direktiivi 2004/26/EÜ artikli 2 punktis b sätestatud muutmisse korrale, võttes arvesse põllu- ja metsamajanduslike traktorite ja eelkõige kategooriate T2, T4.1 ja C2 traktoritega seotud vajadusi.” |
| --- | --- |

d)

Lisatakse lõiked 6, 7 ja 8:

“6.   H kuni R kategooria mootorite puhul lükatakse lõikes 3 kehtestatud tähtpäevad edasi kahe aasta võrra nende mootorite puhul, mille tootmiskuupäev on kõnealusest kuupäevast varasem.

7.   Liikmesriigid lubavad enne käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud kuupäevi tähistada eriliselt direktiivi 97/68/EÜ I lisa punktides 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 esitatud tabelis esitatud piirväärtustele vastavaid mootoritüüpe või mootoritüüpkondi, et näidata kõnealuste seadmete vastavust nõutavatele piirväärtustele juba enne kehtestatud kuupäevi.

8.   Direktiivi 2003/37/EÜ artiklis 20 2 lõikes sätestatud korras ühtlustab komisjon III B ja IV etapi piirväärtused ja kuupäevad nende piirväärtuste ja kuupäevadega, mille kohta tehakse otsus vastavalt direktiivi 2004/26/EÜ artikli 2 punktis b sätestatud muutmisse korrale, võttes arvesse põllu- ja metsamajanduslike traktorite ja eelkõige kategooriate T2, T4.1 ja C2 traktoritega seotud vajadusi.”

| 5) | I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale. |
| --- | --- |

5)

I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

| 6) | Lisatakse IV lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva direktiivi II lisas. |
| --- | --- |

6)

Lisatakse IV lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva direktiivi II lisas.

Artikkel 2

Direktiivi 2003/37/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2006.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. veebruar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

2

(3)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ (ELT L 146, 30.4.2004, lk 1).

3

(4)  EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

4

---

I LISA

Direktiivi 2000/25/EÜ I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liide asendatakse järgmisega:

  “1. liide |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liide asendatakse järgmisega:

“1. liide

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| b) | 2. liites asendatakse punkt 2.4 järgmisega:
  “2.4.   Katsetulemused
  Mõõdetud vastavalt direktiivi 97/68/EÜ nõuetele









  CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx
  (g/kWh) | HC + NOx
  (g/kWh) | Tahked osakesed
  (g/kWh)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

b)

2. liites asendatakse punkt 2.4 järgmisega:

“2.4.   Katsetulemused

Mõõdetud vastavalt direktiivi 97/68/EÜ nõuetele

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

Tahked osakesed

(g/kWh)”

| 2. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid 2.1.17 ja 2.1.18 asendatakse järgmisega:






  “2.1.17. | Sisselaskesüsteem: maksimaalne lubatud sisselaske hõrendus mootori nominaalkiirusel ja täiskoormusega: ... kPa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punktid 2.1.17 ja 2.1.18 asendatakse järgmisega:

“2.1.17.

Sisselaskesüsteem: maksimaalne lubatud sisselaske hõrendus mootori nominaalkiirusel ja täiskoormusega: ... kPa

| 2.1.18. | Väljalaskesüsteem: maksimaalne lubatud väljalaske vasturõhk mootori nominaalkiirusel ja täiskoormusega: ... kPa”; |
| --- | --- |

2.1.18.

Väljalaskesüsteem: maksimaalne lubatud väljalaske vasturõhk mootori nominaalkiirusel ja täiskoormusega: ... kPa”;

| ii) | lisatakse järgmine tekst:
  “2.6.   Avade paigutus






  2.6.1. | Paigutus, suurus ja arv”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine tekst:

“2.6.   Avade paigutus

2.6.1.

Paigutus, suurus ja arv”;

| b) | 2. liites asendatakse punkt 2.2.4 järgmisega:
  “2.2.4.   Katsetulemused
  Mõõdetud vastavalt direktiivi 97/68/EÜ nõuetele









  CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx
  (g/kWh) | HC + NOx
  (g/kWh) | Tahked osakesed
  (g/kWh)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

b)

2. liites asendatakse punkt 2.2.4 järgmisega:

“2.2.4.   Katsetulemused

Mõõdetud vastavalt direktiivi 97/68/EÜ nõuetele

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

Tahked osakesed

(g/kWh)”

| 3. | III lisa asendatakse järgmisega:

  “III LISA
  ALTERNATIIVSETE TÜÜBIKINNITUSTE TUNNUSTAMINE
  1.   I etapi puhul loetakse direktiivis 97/68/EÜ määratletud A, B ja C kategooria mootorite suhtes samaväärseteks järgmised tunnistused:
  1.1.   Direktiivi 97/68/EÜ kohased tüübikinnitustunnistused.
  1.2.   Direktiivi 88/77/EMÜ kohased tüübikinnitustunnistused, mis vastavad direktiivi 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 91/542/EMÜ) artikliga 2 ja I lisa punktiga 6.2.1 või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse 49.02 muudatusteseeriaga parandused I/2 A või B etapi jaoks ettenähtud nõuetele.
  1.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 96 kohased tüübikinnitustunnistused.
  2.   II etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:
  2.1.   Direktiivi 97/68/EÜ II etapi kohased tüübikinnitustunnistused D, E, F ja G kategooria mootorite suhtes.
  2.2.   Tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 88/77/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 99/96/EÜ, ja mis vastavad I lisa punktis 6.2.1 ettenähtud etapi A, B1, B2 või C nõuetele.
  2.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni muudatusteseeria 49.03.
  2.4.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 96 järgsed etapi B tüübikinnitused, mis vastavad selle määruse muudatusteseeria 01 punktile 5.2.1.
  3.   III A etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:
  Direktiivi 97/68/EÜ III A etapi kohased tüübikinnitustunnistused H, I, J ja K kategooria mootorite suhtes.
  4.   III B etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:
  Direktiivi 97/68/EÜ III B etapi kohased tüübikinnitustunnistused L, M, N ja P kategooria mootorite suhtes.
  5.   IV etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:
  Direktiivi 97/68/EÜ IV etapi kohased tüübikinnitustunnistused Q ja R kategooria mootorite suhtes.” |
| --- | --- |

3.

III lisa asendatakse järgmisega:

“III LISA

ALTERNATIIVSETE TÜÜBIKINNITUSTE TUNNUSTAMINE

1.   I etapi puhul loetakse direktiivis 97/68/EÜ määratletud A, B ja C kategooria mootorite suhtes samaväärseteks järgmised tunnistused:

1.1.   Direktiivi 97/68/EÜ kohased tüübikinnitustunnistused.

1.2.   Direktiivi 88/77/EMÜ kohased tüübikinnitustunnistused, mis vastavad direktiivi 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 91/542/EMÜ) artikliga 2 ja I lisa punktiga 6.2.1 või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse 49.02 muudatusteseeriaga parandused I/2 A või B etapi jaoks ettenähtud nõuetele.

1.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 96 kohased tüübikinnitustunnistused.

2.   II etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:

2.1.   Direktiivi 97/68/EÜ II etapi kohased tüübikinnitustunnistused D, E, F ja G kategooria mootorite suhtes.

2.2.   Tüübikinnitused, mis vastavad direktiivile 88/77/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 99/96/EÜ, ja mis vastavad I lisa punktis 6.2.1 ettenähtud etapi A, B1, B2 või C nõuetele.

2.3.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni muudatusteseeria 49.03.

2.4.   ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 96 järgsed etapi B tüübikinnitused, mis vastavad selle määruse muudatusteseeria 01 punktile 5.2.1.

3.   III A etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:

Direktiivi 97/68/EÜ III A etapi kohased tüübikinnitustunnistused H, I, J ja K kategooria mootorite suhtes.

4.   III B etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:

Direktiivi 97/68/EÜ III B etapi kohased tüübikinnitustunnistused L, M, N ja P kategooria mootorite suhtes.

5.   IV etapi puhul loetakse samaväärseteks järgmised tüübikinnitustunnistused:

Direktiivi 97/68/EÜ IV etapi kohased tüübikinnitustunnistused Q ja R kategooria mootorite suhtes.”

---

II LISA

Direktiivile 2000/25/EÜ lisatakse järgmine IV lisa:

“IV LISA

ARTIKLIS 3a SÄTESTATUD PAINDLIKKUSKAVA ALUSEL TURULE VIIDUD TRAKTOREID JA MOOTOREID KÄSITLEVAD SÄTTED

1.   MOOTORI- JA TRAKTORITOOTJATE TEGEVUS

1.1.   Traktoritootja, kes soovib kasutada paindlikkuskava, taotleb oma tüübikinnitusasutuselt luba tellida otse või allhanke korras oma mootoritarnijatelt kahe piirväärtuste etapi vahelisel ajavahemikul punktides 1.2 ja 1.3 osutatud koguses mootoreid, mis ei vasta kehtivatele heite piirväärtustele, kuid millel on eelmise piirväärtuste etapi tüübikinnitus.

1.2.   Paindlikkuskava raames turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 20 % kõnealuse kategooria mootoritega traktorite aastasest müügimahust asjaomase traktoritootja puhul (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal ELi turul). Juhul, kui traktoritootja on turustanud ELis traktoreid vähem kui viis aastat, arvutatakse keskmine müük selle ajavahemiku alusel, mille jooksul asjaomane tootja on ELi turul traktoreid turustanud.

1.3.   Alternatiivse võimalusena punktile 1.2 võib traktoritootja taotleda luba, et tema mootoritarnijad saaksid paindlikkuskava alusel turule viia kindla arvu mootoreid. Eri mootorikategooriates ei tohi mootorite arv ületada järgmisi väärtusi:

| Mootorikategooria | Mootorite arv |
| --- | --- |
| 19–37 kW | 200 |
| 37–75 kW | 150 |
| 75–130 kW | 100 |
| 130–560 kW | 50 |

Mootorikategooria

Mootorite arv

19–37 kW

200

37–75 kW

150

75–130 kW

100

130–560 kW

50

1.4.   Traktoritootja lisab tüübikinnitusasutusele esitatavale taotlusele järgmise teabe:

| a) | selliste etikettide näidis, mis kinnitatakse igale traktorile, millele on paigaldatud paindlikkuskava alusel turule viidud mootor. Etikettidel peab olema järgmine tekst: “TRAKTOR NR ... (traktori järjekorranumber) KOKKU ... TRAKTORIST (asjaomase võimsusvahemiku traktorite koguarv) MOOTORIGA NR ... TÜÜBIKINNITUSEGA (direktiiv 2000/25/EÜ) NR ...”; ja |
| --- | --- |

a)

selliste etikettide näidis, mis kinnitatakse igale traktorile, millele on paigaldatud paindlikkuskava alusel turule viidud mootor. Etikettidel peab olema järgmine tekst: “TRAKTOR NR ... (traktori järjekorranumber) KOKKU ... TRAKTORIST (asjaomase võimsusvahemiku traktorite koguarv) MOOTORIGA NR ... TÜÜBIKINNITUSEGA (direktiiv 2000/25/EÜ) NR ...”; ja

| b) | mootorile kinnitatava lisaetiketi näidis käesoleva lisa punktis 2.2 osutatud tekstiga. |
| --- | --- |

b)

mootorile kinnitatava lisaetiketi näidis käesoleva lisa punktis 2.2 osutatud tekstiga.

1.5.   Traktoritootja esitab tüübikinnitusasutusele kogu teabe, mis on seotud paindlikkuskava rakendamisega ja mida tüübikinnitusasutus võib nõuda otsuse tegemiseks.

1.6.   Traktoritootja esitab iga kuue kuu järel tüübikinnitusasutusele igas liikmesriigis, kus traktorit turustatakse, aruande tema kasutatavate paindlikkuskavade rakendamise kohta. Aruanne peab sisaldama kumulatiivseid andmeid paindlikkuskava raames turule viidud mootorite ja traktorite arvu kohta, mootorite ja traktorite järjekorranumbreid ning loetelu liikmesriikidest, kus traktor on kasutusele võetud. See kord jätkub seni, kuni kasutatakse paindlikkuskava.

2.   MOOTORITOOTJA TEGEVUS

2.1.   Mootoritootja võib tarnida traktoritootjale mootoreid paindlikkuskava alusel, mille jaoks on antud luba vastavalt käesoleva lisa punktile 1.

2.2.   Mootoritootja peab kinnitama kõnealustele mootoritele etiketi järgmise tekstiga: “Paindlikkuskava alusel turule viidud mootor”.

3.   TÜÜBIKINNITUSASUTUSE TEGEVUS

Tüübikinnitusasutus hindab paindlikkuskava taotluste ja lisatud dokumentide sisu. Hindamise tulemusena teavitab tüübikinnitusasutus traktoritootjat oma otsusest, kas lubada paindlikkuskava kasutamist.”

---

III LISA

Direktiivi 2003/37/EÜ I lisas asendatakse näidise A 3. jagu “Mootor” järgmisega:

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/55

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. veebruar 2005,

regioonide komitee kahe Belgia liikme ja ühe Belgia asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2005/165/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Belgia valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2002 vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2002 vastu otsuse 2002/60/EÜ (1) regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Regioonide komitees on vabanenud kaks liikmekohta Jacques SIMONET’ ja Jos CHABERT’I ametiaja lõppemise tõttu ning üks asendusliikme koht Eric TOMAS’ ametiaja lõppemise tõttu, millest teavitati nõukogu 1. veebruaril 2005, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on vabanenud kaks liikmekohta Jacques SIMONET’ ja Jos CHABERT’I ametiaja lõppemise tõttu ning üks asendusliikme koht Eric TOMAS’ ametiaja lõppemise tõttu, millest teavitati nõukogu 1. veebruaril 2005,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Regioonide komitee liikmeteks ja asendusliikmeks nimetatakse:

| a) | liikmed: | Charles PICQUÉ,
  Ministre-Président du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale, chargé des Pouvoirs locaux, de l’Aménagement du territoire, des Monuments et Sites, de la Rénovation urbaine, du Logement, de la Propreté publique, du Commerce extérieur et de la Coopération au développement,
  Jacques SIMONET’ asemele; |
| --- | --- | --- |

a)

liikmed:

Charles PICQUÉ,

Ministre-Président du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale, chargé des Pouvoirs locaux, de l’Aménagement du territoire, des Monuments et Sites, de la Rénovation urbaine, du Logement, de la Propreté publique, du Commerce extérieur et de la Coopération au développement,

Jacques SIMONET’ asemele;

| | Jos CHABERT,
  Vice-Voorzitter van het Brussels Hoofdstedelijk Parlement
  uue mandaadi alusel; |
| --- | --- |

Jos CHABERT,

Vice-Voorzitter van het Brussels Hoofdstedelijk Parlement

uue mandaadi alusel;

| b) | asendusliige: | Benoît CEREXHE,
  Ministre du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale, chargé de l’Économie, de l’Emploi, de la Recherche scientifique, de la Lutte contre l’Incendie et l’Aide médicale urgente et de la Politique agricole,
  Eric TOMAS’ asemele |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliige:

Benoît CEREXHE,

Ministre du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale, chargé de l’Économie, de l’Emploi, de la Recherche scientifique, de la Lutte contre l’Incendie et l’Aide médicale urgente et de la Politique agricole,

Eric TOMAS’ asemele

nende järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2006.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

1

---

Komisjon

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/57

---

KOMISJONI OTSUS,

10. veebruar 2005,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 247 all)

(2005/166/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsust 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3, artikli 4 lõiget 2, artikli 5 lõiget 6 ja artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonile kord aastas edastatav teave on vajalik, võimaldamaks hinnata ühenduse ja liikmesriikide edusamme kohustuste täitmisel, mis on seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja Kyoto protokolli kohaselt kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise ja vähendamisega ning võimaldamaks ühenduse aastaaruannete koostamist, lähtudes UNFCCC ja Kyoto protokollist tulenevatest kohustustest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile kord aastas edastatav teave on vajalik, võimaldamaks hinnata ühenduse ja liikmesriikide edusamme kohustuste täitmisel, mis on seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja Kyoto protokolli kohaselt kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise ja vähendamisega ning võimaldamaks ühenduse aastaaruannete koostamist, lähtudes UNFCCC ja Kyoto protokollist tulenevatest kohustustest.

| (2) | Juhul kui seoses ühenduse esitatud inventuuriaruande ülevaatamisega vastavalt UNFCCCle nõutakse lisateavet, peaks komisjon käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 1 nimetatud teabe läbi vaatama ja vajalikud muudatused otsuse 280/2004/EÜ artikli 9 lõikes 2 viidatud korras vastu võtma, nõudmaks liikmesriikidelt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt esitatavates aruannetes edaspidi aruandlust nende aspektide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Juhul kui seoses ühenduse esitatud inventuuriaruande ülevaatamisega vastavalt UNFCCCle nõutakse lisateavet, peaks komisjon käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 1 nimetatud teabe läbi vaatama ja vajalikud muudatused otsuse 280/2004/EÜ artikli 9 lõikes 2 viidatud korras vastu võtma, nõudmaks liikmesriikidelt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaselt esitatavates aruannetes edaspidi aruandlust nende aspektide kohta.

| (3) | Komisjonile iga kahe aasta järel edastatud teave on vajalik, võimaldamaks hinnata ühenduse ja selle liikmesriikide kavandatud edusamme UNFCCCst ja Kyoto protokollist lähtuvate kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile iga kahe aasta järel edastatud teave on vajalik, võimaldamaks hinnata ühenduse ja selle liikmesriikide kavandatud edusamme UNFCCCst ja Kyoto protokollist lähtuvate kohustuste täitmisel.

| (4) | Komisjon peaks II ja III lisa läbi vaatama ja 2007. aasta 1. jaanuariks vajalikud muudatused otsuse 280/2004/EÜ artikli 9 lõikes 2 viidatud korras vastu võtma. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peaks II ja III lisa läbi vaatama ja 2007. aasta 1. jaanuariks vajalikud muudatused otsuse 280/2004/EÜ artikli 9 lõikes 2 viidatud korras vastu võtma.

| (5) | Komisjon koostab pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist prognoosi selle liikmesriigi inventuuriaruandest puuduva teabe kohta vastavalt käesolevas otsuses esitatud põhimõtetele, et tagada selle liikmesriigi ja ühenduse inventuuriaruande lõplikkus vastavalt UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise juhenditele ja IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhenditele kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon koostab pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist prognoosi selle liikmesriigi inventuuriaruandest puuduva teabe kohta vastavalt käesolevas otsuses esitatud põhimõtetele, et tagada selle liikmesriigi ja ühenduse inventuuriaruande lõplikkus vastavalt UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise juhenditele ja IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhenditele kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks.

| (6) | Liikmesriigid ja komisjon peavad koostama aruanded 2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamiseks vastavalt UNFCCC riiklike aruannete esitamise juhenditele ja Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid ja komisjon peavad koostama aruanded 2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamiseks vastavalt UNFCCC riiklike aruannete esitamise juhenditele ja Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele.

| (7) | Liikmesriigid ja komisjon peavad koostama aruanded Marrakeši lepingus sätestatud täiendava tähtaja kohta, mille lõppedes peavad kohustused olema täidetud vastavalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid ja komisjon peavad koostama aruanded Marrakeši lepingus sätestatud täiendava tähtaja kohta, mille lõppedes peavad kohustused olema täidetud vastavalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele.

| (8) | Käesolevas otsuses esitatud liikmesriikide ja ühenduse vahelise koostöö ja koordineerimise kord ja ajakava seoses kohustustega, mis tulenevad otsusest 280/2004/EÜ, tagavad nende kohustuste õigeaegse ja tulemusliku täitmise. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses esitatud liikmesriikide ja ühenduse vahelise koostöö ja koordineerimise kord ja ajakava seoses kohustustega, mis tulenevad otsusest 280/2004/EÜ, tagavad nende kohustuste õigeaegse ja tulemusliku täitmise.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse 280/2004/EÜ artiklis 9 osundatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse 280/2004/EÜ artiklis 9 osundatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

Sisu

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega kehtestatakse otsuse 280/2004/EÜ rakenduseeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

| (a) | otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõigetes 1 ja 2 viidatud teabe edastamine vastavalt sama otsuse artikli 3 lõikele 3; |
| --- | --- |

(a)

otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõigetes 1 ja 2 viidatud teabe edastamine vastavalt sama otsuse artikli 3 lõikele 3;

| (b) | ühenduse inventuuriaruannete süsteemi kehtestamine vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 4 lõikele 2; |
| --- | --- |

(b)

ühenduse inventuuriaruannete süsteemi kehtestamine vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 4 lõikele 2;

| (c) | nõuded edusammude tutvustamisele vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 2 ja Marrakeši lepingus sätestatud kohustuste täitmiseks antud täiendavat tähtaega käsitlevad otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikest 6 tulenevad aruandekohustused; |
| --- | --- |

(c)

nõuded edusammude tutvustamisele vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 2 ja Marrakeši lepingus sätestatud kohustuste täitmiseks antud täiendavat tähtaega käsitlevad otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikest 6 tulenevad aruandekohustused;

| (d) | otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõikes 1 toodud kohustustega seotud koostöö ja koordineerimise kord ja ajakava vastavalt selle otsuse artikli 8 lõikele 3. |
| --- | --- |

(d)

otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõikes 1 toodud kohustustega seotud koostöö ja koordineerimise kord ja ajakava vastavalt selle otsuse artikli 8 lõikele 3.

II PEATÜKK

Liikmesriikide esitatavad aruanded

1. jagu

Iga-aastased aruanded

Artikkel 2

Juhendid teabe määratlemiseks ja aruannete esitamiseks

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks, millist teavet nad esitavad vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõikele 1, lähtudes alljärgnevast:

| (a) | valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 1996. aasta ülevaadatud juhendid kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks, edaspidi “IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhendid kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks”; |
| --- | --- |

(a)

valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) 1996. aasta ülevaadatud juhendid kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks, edaspidi “IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhendid kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks”;

| (b) | IPCC hea tava juhendid ja juhendid kasvuhoonegaaside riikliku inventuuri mõõtemääramatuse käsitlemiseks, edaspidi “IPCC hea tava juhendid”; |
| --- | --- |

(b)

IPCC hea tava juhendid ja juhendid kasvuhoonegaaside riikliku inventuuri mõõtemääramatuse käsitlemiseks, edaspidi “IPCC hea tava juhendid”;

| (c) | IPCC maakasutamise, maakasutuse muutumise ning metsanduse hea tava juhendid (LULUCF), edaspidi “IPCC hea tava juhendid LULUCFi jaoks”. |
| --- | --- |

(c)

IPCC maakasutamise, maakasutuse muutumise ning metsanduse hea tava juhendid (LULUCF), edaspidi “IPCC hea tava juhendid LULUCFi jaoks”.

2.   Liikmesriigid edastavad teabe komisjonile vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõikele 1, saates koopia aruandest Euroopa Keskkonnaagentuurile, lähtudes järgmistest dokumentidest:

| (a) | konventsiooni I lisa I osas sisalduvad juhendid lepinguosalistele riiklike aruannete ettevalmistamiseks: UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete koostamise juhendid, edaspidi “UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete koostamise juhendid”; |
| --- | --- |

(a)

konventsiooni I lisa I osas sisalduvad juhendid lepinguosalistele riiklike aruannete ettevalmistamiseks: UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete koostamise juhendid, edaspidi “UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete koostamise juhendid”;

| (b) | juhendid Kyoto protokolli artikli 7 alusel nõutava teabe ettevalmistamiseks, edaspidi “Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvad juhendid”. |
| --- | --- |

(b)

juhendid Kyoto protokolli artikli 7 alusel nõutava teabe ettevalmistamiseks, edaspidi “Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvad juhendid”.

3.   Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 teises punktis viidatud lõplik riiklik inventuuriaruanne koos seletuskirjaga koostatakse UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete koostamise juhendites toodud riikliku inventuuriaruande seletuskirja struktuuri kasutades.

Artikkel 3

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktile d

1.   Vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 3 ja selle alusel vastu võetud asjaomastele otsustele edastavad liikmesriigid otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti d kohased aruanded aastate kohta, mis jäävad 1990. aasta ja üle-eelmise aasta vahele, ja kajastavad neis inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguseid allikate kaupa ja maakasutuse muutumisest ja metsandustegevusest tulenevat kõrvaldamist neeldajate abil vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 3.

Liikmesriigid, mis valivad Kyoto protokolli artikli 3 lõike 4 alusel metsamajanduse, põllumaa või karjamaa majandamise või vegetatsiooni taastamise, edastavad aastate kohta, mis jäävad 1990. aasta ja üle-eelmise aasta vahele, täiendavalt aruanded inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta allikate kaupa ja nende kõrvaldamise kohta neeldajate abil iga valitud tegevuse kaupa.

Liikmesriigid eristavad ülaltoodud teabe selgelt hinnangutest inimtekkeliste heitkoguste kohta, mis tulenevad Kyoto protokolli lisas A loetletud allikatest.

2.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 toodud teavet oma aruannetes alates 15. jaanuarist 2010. a.

Artikkel 4

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktile f

1.   Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktist f lähtudes esitavad liikmesriigid järgmist teavet:

| (a) | liikmesriigi asutuste töökorralduse kirjeldus inventuuriaruande ettevalmistamisel ja aruande koostamisprotsessi kirjeldus; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriigi asutuste töökorralduse kirjeldus inventuuriaruande ettevalmistamisel ja aruande koostamisprotsessi kirjeldus;

| (b) | metodoloogiate ja kasutatud infoallikate kirjeldus, sealhulgas teave selle kohta, milliseid meetodeid on kasutatud ning tegevusandmete liigid ja heitmekoefitsiendid, mida on kasutatud ühenduse oluliste allikate puhul, mis on komisjoni poolt iga aasta 31. oktoobriks kindlaks määratud vastavalt IPCC hea tava juhendite 7. peatükile ja IPCC hea tava juhendite LULUCFi jaoks 5. peatükile. Liikmesriigid esitavad antud teabe, viidates riikliku inventuuriaruande seletuskirja vastavatele osadele või esitades selle käesoleva otsuse I lisas toodud tabeli kujul; |
| --- | --- |

(b)

metodoloogiate ja kasutatud infoallikate kirjeldus, sealhulgas teave selle kohta, milliseid meetodeid on kasutatud ning tegevusandmete liigid ja heitmekoefitsiendid, mida on kasutatud ühenduse oluliste allikate puhul, mis on komisjoni poolt iga aasta 31. oktoobriks kindlaks määratud vastavalt IPCC hea tava juhendite 7. peatükile ja IPCC hea tava juhendite LULUCFi jaoks 5. peatükile. Liikmesriigid esitavad antud teabe, viidates riikliku inventuuriaruande seletuskirja vastavatele osadele või esitades selle käesoleva otsuse I lisas toodud tabeli kujul;

| (c) | teave liikmesriigi kvaliteeditagamise ja kvaliteedikontrolli programmi kohta, sealhulgas selle kvaliteedieesmärgid ja inventuuriaruande kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli kava; |
| --- | --- |

(c)

teave liikmesriigi kvaliteeditagamise ja kvaliteedikontrolli programmi kohta, sealhulgas selle kvaliteedieesmärgid ja inventuuriaruande kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli kava;

| (d) | üldine mõõtmemääramatuse hinnang; |
| --- | --- |

(d)

üldine mõõtmemääramatuse hinnang;

| (e) | üldine hinnang terviklikkuse kohta, mis seondub geograafilise alaga, mida asjaomase liikmesriik hõlmab, ja mis tahes lünkadega inventuuriaruandes; |
| --- | --- |

(e)

üldine hinnang terviklikkuse kohta, mis seondub geograafilise alaga, mida asjaomase liikmesriik hõlmab, ja mis tahes lünkadega inventuuriaruandes;

| (f) | võrdlus sektoriviisilise ja standardlähenemise vahel; |
| --- | --- |

(f)

võrdlus sektoriviisilise ja standardlähenemise vahel;

| (g) | tagasiside UNFCCC raames teostatud eelmiste riiklike inventuuriaruannete ülevaatamise tulemuste kohta, mis on saadud eelmiste riiklike inventuuriaruannete esitamise järel, ning teave mis tahes ümberarvestuste kohta; |
| --- | --- |

(g)

tagasiside UNFCCC raames teostatud eelmiste riiklike inventuuriaruannete ülevaatamise tulemuste kohta, mis on saadud eelmiste riiklike inventuuriaruannete esitamise järel, ning teave mis tahes ümberarvestuste kohta;

| (h) | varasemate heitkoguste dünaamika kirjeldus ja tõlgendamine. |
| --- | --- |

(h)

varasemate heitkoguste dünaamika kirjeldus ja tõlgendamine.

2.   Lõike 1 punktide a–e alusel esitatava teabe kohta võivad liikmesriigid märkida, et riikliku inventuuriaruande seletuskirja neis osades ei esinenud muutusi.

Artikkel 5

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktile g

Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis g mainitud siseriiklikust registrist pärit teave sisaldab informatsiooni, mida nõutakse vastavalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele.

Artikkel 6

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktile h

Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis h viidatud teave juriidiliste isikute kohta hõlmab ka loetelu juriidilistest isikutest, kellel on liikmesriik on lubanud kasutada lubatud koguste ühikuid (AAU), neeldumisühikuid (RMU), heitkoguste vähendamise ühikuid (ERU) ja tõendatud heitkoguste vähendamisi (CER), sealhulgas ajutisi tõendatud heitkoguste vähendamisi (tCER) ja pikaajalisi tõendatud heitkoguste vähendamisi (lCER).

Artikkel 7

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktile j

Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis j viidatud teave näitajate kohta:

| (a) | hõlmab 2005. aasta 15. jaanuariks ja igal järgneval aastal esitatavate II lisa tabelis II-1 loetletud esmatähtsate näitajate väärtusi; |
| --- | --- |

(a)

hõlmab 2005. aasta 15. jaanuariks ja igal järgneval aastal esitatavate II lisa tabelis II-1 loetletud esmatähtsate näitajate väärtusi;

| (b) | peaks hõlmama 2005. aasta 15. jaanuariks ning hõlmab 2006. aasta 15. jaanuariks ja igal järgneval aastal esitatavate II lisa tabelis II-2 loetletud täiendavate esmatähtsate näitajate väärtusi; |
| --- | --- |

(b)

peaks hõlmama 2005. aasta 15. jaanuariks ning hõlmab 2006. aasta 15. jaanuariks ja igal järgneval aastal esitatavate II lisa tabelis II-2 loetletud täiendavate esmatähtsate näitajate väärtusi;

| (c) | peaks hõlmama 2005. aasta 15. jaanuariks ja igal järgneval aastal esitatavate II lisa tabelis II-3 loetletud täiendavate näitajate väärtusi. |
| --- | --- |

(c)

peaks hõlmama 2005. aasta 15. jaanuariks ja igal järgneval aastal esitatavate II lisa tabelis II-3 loetletud täiendavate näitajate väärtusi.

2. jagu

Aruanded kahe aasta kohta

Artikkel 8

Aruandlusjuhendid

Liikmesriigid edastavad otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõikes 2 loetletud aruanded vastavalt riiklike aruannete koostamise juhenditele konventsiooni I lisa II osas nimetatud osalistele: UNFCCC riiklike aruannete esitamise juhendid, edaspidi “UNFCCC riiklike aruannete esitamise juhendid” ja Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele.

Artikkel 9

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 2 punktile a

Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 2 punktis a viidatud teave siseriiklike poliitikate ja meetmete kohta hõlmab:

| (a) | loetelu poliitikatest ja meetmetest, mis aegusid või lõpetati aruandlusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

(a)

loetelu poliitikatest ja meetmetest, mis aegusid või lõpetati aruandlusperioodi jooksul;

| (b) | teiste asjakohaste poliitikate ja meetmete ning asjakohaste ühenduse poliitikate ja õigusaktide tegeliku ja prognoositava vastastoime kirjeldust; |
| --- | --- |

(b)

teiste asjakohaste poliitikate ja meetmete ning asjakohaste ühenduse poliitikate ja õigusaktide tegeliku ja prognoositava vastastoime kirjeldust;

| (c) | näitajaid aastate 2005, 2010, 2015 ja 2020 prognoosideks, nagu need on loetletud käesoleva otsuse III lisas. |
| --- | --- |

(c)

näitajaid aastate 2005, 2010, 2015 ja 2020 prognoosideks, nagu need on loetletud käesoleva otsuse III lisas.

Artikkel 10

Aruandlus vastavalt otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 2 punktile b

1.   Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti b kohaldamiseks määratlevad liikmesriigid selgelt oma “meetmetega” ja “lisameetmetega” prognoosid ning nendes sisalduvad poliitikad ja meetmed.

“Meetmetega” prognoos hõlmab rakendatud ja vastu võetud poliitikaid ja meetmeid. “Lisameetmetega” prognoos hõlmab kavandatud poliitikaid ja meetmeid.

Liikmesriigid võivad lisada teavet “meetmeteta” prognooside kohta osana “meetmetega” ja “lisameetmetega” prognoosidest. “Meetmeteta” prognoos ei sisalda teavet rakendatud, vastu võetud või kavandatud poliitikate ja meetmete kohta alates selle prognoosi algusaastaks valitud aastast.

2.   Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktis iv viidatud metodoloogia, mudelite, baasoletuste ning peamiste sisendite ja väljundite parameetrite kirjeldused hõlmavad kasutamise korral käesoleva otsuse IV lisa punktis 1 toodud kohustuslikke parameetreid.

Liikmesriike julgustatakse aru andma käesoleva otsuse IV lisa punktis 2 loetletud soovituslike parameetrite hulgas olevate prognooside parameetrite kohta.

Liikmesriigid teostavad oma prognooside tundlikkusanalüüsi, keskendudes oma prognoosimudelites peamistele sisendmuutujatele.

Liikmesriike julgustatakse määratlema peamiste sisendmuutujate puhul positiivne, keskmine ja negatiivne stsenaarium ning määrama prognoositud heitkogused nende stsenaariumite korral. Samuti ärgitatakse liikmesriike andma teavet prognoositava mudeli usaldusväärsuse kohta ja selle hindamiseks kasutatavate meetodite kohta. Liikmesriigid võivad kaaluda mitme muutujaga stsenaariumi kasutamist, rakendades sisendmuutujate kombinatsiooni.

Artikkel 11

Aruandlus vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktile vi ja artikli 3 lõike 2 punktile d

Liikmesriigid edastavad teavet ühise rakendamise, puhta arengu mehhanismi ja rahvusvahelise heitkogustega kauplemise kohta vastavalt Kyoto protokolli artiklitele 6, 12 ja 17 käesoleva otsuse V lisas toodud küsimustiku alusel, täitmaks oma heitkoguste piiramise või vähendamise kohustusi vastavalt nõukogu otsuse 2002/358/EÜ (2) artiklile 2 ja Kyoto protokollile. Liikmesriike ärgitatakse eespool mainitud teavet edastama igal aastal osana nende aruandest, mis esitatakse vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõikele 1.

Liikmesriigid võivad selle teabe puhul piirduda eelmisel aastal küsimustiku alusel edastatud teabe kohta muudatuste või täienduste saatmisega.

III PEATÜKK

Ühenduse inventuuriaruannete süsteem

1. jagu

Ühenduse inventuuriaruannete süsteem

Artikkel 12

Teabe ja andmete kvaliteet ja vahetamine ühenduse inventuuriaruannete süsteemis

1.   Liikmesriigid tagavad tegevusandmete, heitmekoefitsientide ja teistes kasvuhoonegaase käsitlevates riiklikes inventuuriaruannetes kasutatavate parameetrite kõrge kvaliteedi vastavalt IPCC hea tava juhenditele ja IPCC hea tava juhenditele LULUCF jaoks.

2.   Liikmesriigid esitavad oma iga-aastase inventuuriaruande komisjonile elektroonilises vormis ja saadavad koopia sellest Euroopa Keskkonnaagentuurile.

2. jagu

Prognoos otsuse 280/2004/EÜ artikli 4 lõikes 1 sätestatud riiklikust inventuuriaruandest puuduva teabe kohta

Artikkel 13

Prognoos otsuse 280/2004/EÜ artikli 4 lõikes 1 sätestatud riiklikust inventuuriaruandest puuduva teabe kohta

Kui liikmesriik ei esita kogu otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõike 1 alusel nõutavat teavet aruandeaasta 15. märtsiks, koostab komisjon vastavalt UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise juhenditele ja IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhenditele kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks prognoosi seda liikmesriiki puudutava teabe kohta, mis lisatakse seda aruandeaastat ning allikakategooriat hõlmavasse ühenduse inventuuriaruandesse kasvuhoonegaaside kohta.

Artikkel 14

1.   Komisjoni prognoos puuduva teabe kohta koostatakse, lähtudes lõigetes 2, 3 ja 4 toodud põhimõtetest.

2.   Kui liikmesriigil on varasemate aastate ja vastava allikakategooria kohta olemas järjepidevad aruannetes sisalduvate prognooside aegread, mida ei ole Kyoto protokolli artikkel 5 lõike 2 alusel kohandatud, ekstrapoleeritakse seda aegrida, et prognoosida heitkoguseid.

Energeetikasektorist pärinevate süsinikdioksiidi heitkoguste puhul peaks heitkoguste ekstrapoleerimine põhinema protsendimäära muutusel Eurostati süsinikdioksiidi heitkoguste prognoosides.

3.   Kui vastavat allikakategooriat puudutavat prognoosi on varasematel aastatel kohandatud Kyoto protokolli artikli 5 lõike 2 alusel ja liikmesriik ei ole esitanud muudetud prognoosi, kasutab prognoose läbi vaatav ekspertrühm korrigeerimise põhimeetodit, mis on toodud tehnilistes juhistes kohandamismetoodikate kohta vastavalt Kyoto protokolli artikli 5 lõikele 2, edaspidi “kohandamist käsitlevad tehnilised juhised”, jättes rakendamata nimetatud juhistes määratletud konservatiivsusfaktori.

4.   Kui vastava allikakategooria kohta ei ole järjepidevaid aruannetes sisalduvate prognooside aegridu ja kui allikakategooria prognoose ei ole Kyoto protokolli artikkel 5 lõike 2 alusel kohandatud, põhineb prognoos kohandamist käsitlevatel tehnilistel juhistel, kusjuures ei rakendata nimetatud juhistes määratletud konservatiivsusfaktorit.

Artikkel 15

Komisjon koostab artiklis 14 viidatud prognoosid aruandeaasta 31. märtsiks pärast konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga ja teavitab nendest prognoosidest teisi liikmesriike.

Artikkel 16

Asjaomane liikmesriik kasutab artiklis 14 viidatud prognoose UNFCCCle oma riikliku aruande esitamisel, tagamaks kooskõla ühenduse ja liikmesriikide inventuuriaruannete vahel.

IV PEATÜKK

2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamine ja täiendav tähtaeg kohustuste täitmiseks

1. jagu

2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamise aruanded

Artikkel 17

Liikmesriigi aruanne 2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamiseks vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikele 4

1.   Liikmesriik koostab aruande 2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamiseks vastavalt UNFCCC riiklike aruannete esitamise juhenditele ja Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele. Nimetatud aruanne peab sisaldama:

| (a) | siseriiklike meetmete kirjeldust, tutvustades sealhulgas kõiki õiguslikke ja institutsionaalseid samme, mida on astutud eesmärgiga täita nimetatud liikmesriigi kohustusi vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 2 ja Kyoto protokollile, ning programme siseriikliku vastavuse ja jõustamise tagamiseks; |
| --- | --- |

(a)

siseriiklike meetmete kirjeldust, tutvustades sealhulgas kõiki õiguslikke ja institutsionaalseid samme, mida on astutud eesmärgiga täita nimetatud liikmesriigi kohustusi vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 2 ja Kyoto protokollile, ning programme siseriikliku vastavuse ja jõustamise tagamiseks;

| (b) | teavet kasvuhoonegaaside heitkoguste dünaamika ja prognooside kohta siseriiklikul tasandil, kui taoline dünaamika põhineb 15. aprilliks 2005. aastaks liikmesriigi poolt UNFCCCle esitatud inventuuriaruannetes sisalduval teabel; |
| --- | --- |

(b)

teavet kasvuhoonegaaside heitkoguste dünaamika ja prognooside kohta siseriiklikul tasandil, kui taoline dünaamika põhineb 15. aprilliks 2005. aastaks liikmesriigi poolt UNFCCCle esitatud inventuuriaruannetes sisalduval teabel;

| (c) | hinnangut selle kohta, kuidas siseriiklikud meetmed, millele on viidatud punktis a, pidades silmas punktis b mainitud dünaamikat ja prognoose, aitavad kaasa sellele, et kõnealune liikmesriik täidaks oma otsuse 2002/358/EÜ artiklist 2 ja Kyoto protokollist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

(c)

hinnangut selle kohta, kuidas siseriiklikud meetmed, millele on viidatud punktis a, pidades silmas punktis b mainitud dünaamikat ja prognoose, aitavad kaasa sellele, et kõnealune liikmesriik täidaks oma otsuse 2002/358/EÜ artiklist 2 ja Kyoto protokollist tulenevaid kohustusi;

| (d) | nende tegevuste, meetmete ja programmide kirjeldust, mida liikmesriik on kohustunud läbi viima, et täita Kyoto protokolli artiklitest 10 ja 11 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(d)

nende tegevuste, meetmete ja programmide kirjeldust, mida liikmesriik on kohustunud läbi viima, et täita Kyoto protokolli artiklitest 10 ja 11 tulenevaid kohustusi.

2.   Liikmesriigid esitavad aruanded ühe dokumendina, mis koosneb neljast peatükist, mis sisaldavad lõike 1 punktides a–d loetletud teavet.

Teave lõike 1 punktis b mainitud prognooside kohta peab olema kooskõlas teabega, mis esitatakse komisjonile 15. juuniks 2005. aastaks vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikele 3.

2. jagu

Kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel esitatavad aruanded

Artikkel 18

Liikmesriigi aruanne kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikele 5

Iga liikmesriigi auranne peab Kyoto protokolli artikli 7 lõikes 4 viidatud lubatud koguste arvestamise viisist lähtudes sisaldama järgmist teavet:

| (a) | jooksvast kalendriaastast alates kuni kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõpuni (määratletud Greenwich aja järgi) järgmisi üldkoguseid:






  (i) | iga liikmesriigi kasutamise, tühistamise, asendamise ja eemaldamise kontol olevad heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU) ning üldkogused kõikide ettevõtjate ja isikute kasutamise kontodel iga aasta 1. jaanuaril; |
| --- | --- | --- |

(a)

jooksvast kalendriaastast alates kuni kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõpuni (määratletud Greenwich aja järgi) järgmisi üldkoguseid:

(i)

iga liikmesriigi kasutamise, tühistamise, asendamise ja eemaldamise kontol olevad heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU) ning üldkogused kõikide ettevõtjate ja isikute kasutamise kontodel iga aasta 1. jaanuaril;

| (ii) | Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7 ja 8 alusel välja antud lubatud koguste ühikud (AAU); |
| --- | --- |

(ii)

Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7 ja 8 alusel välja antud lubatud koguste ühikud (AAU);

| (iii) | vastavalt Kyoto protokolli artiklile 6 teostatavate projektide alusel välja antud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU); |
| --- | --- |

(iii)

vastavalt Kyoto protokolli artiklile 6 teostatavate projektide alusel välja antud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU);

| (iv) | heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on saadud teistest registritest, ning eraldi nimekiri, mis sisaldab andmeid ühikuid loovutanud kontode ja registrite kohta; |
| --- | --- |

(iv)

heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on saadud teistest registritest, ning eraldi nimekiri, mis sisaldab andmeid ühikuid loovutanud kontode ja registrite kohta;

| (v) | vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõigetes 3 ja 4 mainitud iga tegevuse alusel välja antud neeldumisühikud; |
| --- | --- |

(v)

vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõigetes 3 ja 4 mainitud iga tegevuse alusel välja antud neeldumisühikud;

| (vi) | heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on üle kantud teistesse registritesse ning eraldi nimekiri, mis sisaldab andmeid ühikuid vastu võtnud kontode ja registrite kohta; |
| --- | --- |

(vi)

heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on üle kantud teistesse registritesse ning eraldi nimekiri, mis sisaldab andmeid ühikuid vastu võtnud kontode ja registrite kohta;

| (vii) | heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CERI, lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on Kyoto protokolli artikli 3 lõigetes 3 ja 4 nimetatud tegevuste tõttu tühistatud; |
| --- | --- |

(vii)

heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CERI, lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on Kyoto protokolli artikli 3 lõigetes 3 ja 4 nimetatud tegevuste tõttu tühistatud;

| (viii) | heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on tühistatud pärast seda, kui järelevalvekomitee on kindlaks teinud, et liikmesriik ei täida Kyoto protokolli artikli 1 kohaselt endale võetud kohustust; |
| --- | --- |

(viii)

heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU), mis on tühistatud pärast seda, kui järelevalvekomitee on kindlaks teinud, et liikmesriik ei täida Kyoto protokolli artikli 1 kohaselt endale võetud kohustust;

| (ix) | muud tühistatud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU); |
| --- | --- |

(ix)

muud tühistatud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU);

| (x) | eemaldatud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU); |
| --- | --- |

(x)

eemaldatud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER ja t-CER)), lubatud koguste ühikud (AAU) ja neeldumisühikud (RMU);

| (xi) | lubatud koguste ühikud (AAU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), neeldumisühikud (RMU) ja ajutine tõendatud heitkoguste vähendamine (t-CER), mis on kohustusperioodi ajaks üle kantud ajutise tõendatud heitkoguste vähendamise asenduskontole; |
| --- | --- |

(xi)

lubatud koguste ühikud (AAU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), neeldumisühikud (RMU) ja ajutine tõendatud heitkoguste vähendamine (t-CER), mis on kohustusperioodi ajaks üle kantud ajutise tõendatud heitkoguste vähendamise asenduskontole;

| (xii) | lubatud koguste ühikud (AAU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), neeldumisühikud (RMU) ja pikaajaline tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER), mis on Kyoto protokolli kohustusperioodi ajaks üle kantud pikaajalise tõendatud heitkoguste vähendamise asenduskontole; |
| --- | --- |

(xii)

lubatud koguste ühikud (AAU), tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), heitkoguste vähendamise ühikud (ERU), neeldumisühikud (RMU) ja pikaajaline tõendatud heitkoguste vähendamine (l-CER), mis on Kyoto protokolli kohustusperioodi ajaks üle kantud pikaajalise tõendatud heitkoguste vähendamise asenduskontole;

| (b) | heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), lubatud koguste ühikute (AAU), neeldumisühikute (RMU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamise (l-CER ja t-CER)) üldkogus ja seerianumbrid liikmesriikide eemaldamiskontodel aruandeperioodi lõpuks; |
| --- | --- |

(b)

heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), lubatud koguste ühikute (AAU), neeldumisühikute (RMU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamise (l-CER ja t-CER)) üldkogus ja seerianumbrid liikmesriikide eemaldamiskontodel aruandeperioodi lõpuks;

| (c) | heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) ja lubatud koguste ühikute (AAU), mille ülekandmist järgmisesse kohustusperioodi liikmesriik taotleb, üldkogus ja seerianumbrid. |
| --- | --- |

(c)

heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) ja lubatud koguste ühikute (AAU), mille ülekandmist järgmisesse kohustusperioodi liikmesriik taotleb, üldkogus ja seerianumbrid.

Nimetatud teave hõlmab üksnes neid heitkoguste vähendamise ühikuid (ERU), lubatud koguste ühikuid (AAU), neeldumisühikud (RMU), tõendatud heitkoguste vähendamist (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamist (l-CER ja t-CER)), mis kõnealusel kohustusperioodil kehtivad. See määratakse kindlaks teabe põhjal, mis tehakse teatavaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2216/2004 artiklile 9, (3) ja esitatakse elektroonilises vormis.

Artikkel 19

Ühenduse aruanne kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 5 lõikele 5

Ühenduse aruanne sisaldab järgmist teavet:

| (a) | artikli 18 lõikes a loetletud ühikute üldkogused, mille kohta liikmesriigid on aruanded esitanud, ja ühenduse registris hoitavate ühikute üldkogused; |
| --- | --- |

(a)

artikli 18 lõikes a loetletud ühikute üldkogused, mille kohta liikmesriigid on aruanded esitanud, ja ühenduse registris hoitavate ühikute üldkogused;

| (b) | heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), lubatud koguste ühikute (AAU), neeldumisühikute (RMU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamise (l-CER ja t-CER)) üldkogused ja seerianumbrid liikmesriikide ja ühenduse eemaldamiskontodel aruandeperioodi lõpuks; |
| --- | --- |

(b)

heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), lubatud koguste ühikute (AAU), neeldumisühikute (RMU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) (sealhulgas pikaajaliste ja ajutiste tõendatud heitkoguste vähendamise (l-CER ja t-CER)) üldkogused ja seerianumbrid liikmesriikide ja ühenduse eemaldamiskontodel aruandeperioodi lõpuks;

| (c) | nende heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) ja lubatud koguste ühikute (AAU) üldkogused ja seerianumbrid, mille ülekandmist järgmisesse kohustusteperioodi iga liikmesriik ja ühendus taotlevad vastavalt Kyoto protokolli artikli 7 lõikes 4 mainitud lubatud koguste arvestamise viisidele. |
| --- | --- |

(c)

nende heitkoguste vähendamise ühikute (ERU), tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) ja lubatud koguste ühikute (AAU) üldkogused ja seerianumbrid, mille ülekandmist järgmisesse kohustusteperioodi iga liikmesriik ja ühendus taotlevad vastavalt Kyoto protokolli artikli 7 lõikes 4 mainitud lubatud koguste arvestamise viisidele.

V PEATÜKK

Koostöö ja koordineerimise kord ja ajakava

Artikkel 20

Ühenduse inventuuriaruande ja inventuuriaruande seletuskirja koostamine kasvuhoonegaaside kohta vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõike 1 punktile a

1.   Liikmesriigid kasutavad Euroopa Keskkonnaagentuuri poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1641/2003 (4) alusel võimaldatavat ReportNet struktuuri, mille abil saab esitada iga-aastast teavet vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõikele 1.

2.   Vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 4 lõikele 1 liikmesriikide poolt edastatav ajakohastatud teave piirdub puuduvate andmete edastamise ja vasturääkivuste kõrvaldamisega.

3.   Ühenduse inventuuriaruannete ja inventuuriaruannete seletuskirjade koostamise kord ja ajakava on toodud VI lisas.

Artikkel 21

Otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõike 1 punktides b ja c sätestatud UNFCCl ja Kyoto protokollil põhineva ülevaatamise, kohandamise ja konventsiooni ja protokolliga vastavuse tagamise kord

1.   Kui 1. juuniks ei ole liikmesriik UNFCCCle oma iga-aastast inventuuriaruannet koos seletuskirjaga veel esitanud, peab ta sellest viivitamatult komisjoni teavitama.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ühe nädala jooksul pärast UNFCCClt mis tahes alljärgnevates punktides loetletud teabe saamist:

| (a) | inventuuriaruandeid üle vaatava ekspertrühma viited probleemidele liikmesriigi inventuuriaruandes, mis vajaksid kohandamist; |
| --- | --- |

(a)

inventuuriaruandeid üle vaatava ekspertrühma viited probleemidele liikmesriigi inventuuriaruandes, mis vajaksid kohandamist;

| (b) | kohandused inventuuriaruannetes antud prognoosides, mida rakendatakse asjakohase inventuuriaruande esitamise suhtes liikmesriigi ja aruandeid ülevaatava ekspertrühma kokkuleppel; |
| --- | --- |

(b)

kohandused inventuuriaruannetes antud prognoosides, mida rakendatakse asjakohase inventuuriaruande esitamise suhtes liikmesriigi ja aruandeid ülevaatava ekspertrühma kokkuleppel;

| (c) | kohandatud prognoosid, mis sisalduvad iga inventuuriaruande ülevaatamisaruande eelnõus, mida rakendatakse juhul, kui liikmesriik ei ole osundatud probleemi ekspertrühma jaoks rahuldavalt lahendanud; |
| --- | --- |

(c)

kohandatud prognoosid, mis sisalduvad iga inventuuriaruande ülevaatamisaruande eelnõus, mida rakendatakse juhul, kui liikmesriik ei ole osundatud probleemi ekspertrühma jaoks rahuldavalt lahendanud;

| (d) | Kyoto protokolli järgsele järelevalvekomiteele esitatud küsimused rakendamise kohta, järelevalvekomitee teade selle kohta, et komitee menetleb rakendamise küsimust ja järelevalvekomitee ja selle allüksuste esialgsed järeldused ja otsused liikmesriigi kohta. |
| --- | --- |

(d)

Kyoto protokolli järgsele järelevalvekomiteele esitatud küsimused rakendamise kohta, järelevalvekomitee teade selle kohta, et komitee menetleb rakendamise küsimust ja järelevalvekomitee ja selle allüksuste esialgsed järeldused ja otsused liikmesriigi kohta.

Punkti a puhul teavitab liikmesriik komisjoni sellest, kuidas ta plaanib ekspertrühma osundatud probleeme lahendada.

Punkti c puhul teavitab liikmesriik komisjoni sellest, kas ta aktsepteerib soovitatud kohandusi või mitte.

Ühe nädala jooksul pärast punktides a–d toodud teabe saamist asjaomaselt liikmesriigilt teavitab komisjon sellest teisi liikmesriike.

3.   Komisjon teavitab kõiki liikmesriike ühe nädala jooksul pärast UNFCCClt alljärgneva teabe saamist:

| (a) | ekspertrühma viited probleemidele ühenduse inventuuriaruandes, mis vajaksid kohandamist; |
| --- | --- |

(a)

ekspertrühma viited probleemidele ühenduse inventuuriaruandes, mis vajaksid kohandamist;

| (b) | parandused inventuuriaruannetes sisalduvates prognoosides, mida rakendatakse asjaomase inventuuriaruande suhtes ühenduse ja inventuuriaruandeid ülevaatava ekspertrühma kokkuleppel; |
| --- | --- |

(b)

parandused inventuuriaruannetes sisalduvates prognoosides, mida rakendatakse asjaomase inventuuriaruande suhtes ühenduse ja inventuuriaruandeid ülevaatava ekspertrühma kokkuleppel;

| (c) | kohandatud prognoosid, mis sisalduvad iga inventuuriaruande ülevaatamisaruande eelnõus, mida rakendatakse juhul, kui ühendus ei ole osundatud probleemi ekspertrühma jaoks rahuldavalt lahendanud; |
| --- | --- |

(c)

kohandatud prognoosid, mis sisalduvad iga inventuuriaruande ülevaatamisaruande eelnõus, mida rakendatakse juhul, kui ühendus ei ole osundatud probleemi ekspertrühma jaoks rahuldavalt lahendanud;

| (d) | Kyoto protokolli järgsele järelevalvekomiteele esitatud küsimused rakendamise kohta, järelevalvekomitee teade selle kohta, et komitee menetleb rakendamise küsimust ja järelevalvekomitee ja selle allüksuste esialgsed järeldused ja otsused ühenduse kohta. |
| --- | --- |

(d)

Kyoto protokolli järgsele järelevalvekomiteele esitatud küsimused rakendamise kohta, järelevalvekomitee teade selle kohta, et komitee menetleb rakendamise küsimust ja järelevalvekomitee ja selle allüksuste esialgsed järeldused ja otsused ühenduse kohta.

4.   Liikmesriigid koordineerivad komisjoniga oma vastuseid otsusest 280/2004/EÜ tulenevate kohustustega seonduva inventuuriaruande ülevaatamise käigus:

| (a) | Kyoto protokolli alusel kehtestatud ajakava raames, kui üht või mitut liikmesriiki puudutavad kohandatud prognoosid ühe aasta sees või järjestikused kohandused järgnevatel aastatel kohustusteperioodi jooksul tooksid endaga kaasa sellisel hulgal kohandusi ühenduse inventuuriaruandes, et selle tulemusena ei suudetaks täita Kyoto protokolli artikli 7 lõike 1 alusel metodoloogiale ja aruandlusele sätestatud nõudeid, mis seonduvad Kyoto protokolli artikli 7 alusel vastu võetud juhendites sisalduvate osalemiskõlblikkusnõuetega; |
| --- | --- |

(a)

Kyoto protokolli alusel kehtestatud ajakava raames, kui üht või mitut liikmesriiki puudutavad kohandatud prognoosid ühe aasta sees või järjestikused kohandused järgnevatel aastatel kohustusteperioodi jooksul tooksid endaga kaasa sellisel hulgal kohandusi ühenduse inventuuriaruandes, et selle tulemusena ei suudetaks täita Kyoto protokolli artikli 7 lõike 1 alusel metodoloogiale ja aruandlusele sätestatud nõudeid, mis seonduvad Kyoto protokolli artikli 7 alusel vastu võetud juhendites sisalduvate osalemiskõlblikkusnõuetega;

| (b) | kahe nädala jooksul enne alltoodu esitamist asjaomastele Kyoto protokolli järgsetele organitele:






  (i) | taotlus kohanduse läbivaatamiseks; |
| --- | --- | --- |

(b)

kahe nädala jooksul enne alltoodu esitamist asjaomastele Kyoto protokolli järgsetele organitele:

(i)

taotlus kohanduse läbivaatamiseks;

| (ii) | taotlus osalemiskõlblikkuse ennistamiseks; |
| --- | --- |

(ii)

taotlus osalemiskõlblikkuse ennistamiseks;

| (iii) | vastus järelevalvekomitee otsusele jätkata rakendamise küsimuse käsitlemist või vastus komitee esialgsetele järeldustele. |
| --- | --- |

(iii)

vastus järelevalvekomitee otsusele jätkata rakendamise küsimuse käsitlemist või vastus komitee esialgsetele järeldustele.

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele, millised on vastavad kohandused nende inventuuriaruannete prognooside osas vabatahtlike kohanduste tegemise perioodil vastavalt kohandamist käsitlevatele tehnilistele juhistele.

Artikkel 22

Edusammude tutvustamise aruannete ettevalmistamine vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõike 1 punktile d

1.   Komisjoni koostatud aruande eelnõu 2005. aastaks saavutatud ühenduse edusammude tutvustamiseks saadetakse liikmesriikidele 2005. aasta 30. juuliks. Liikmesriigid edastavad oma kommentaarid selle kohta hiljemalt 31. augustil 2005.

2.   Liikmesriigid esitavad oma aruanded 2005. aastaks saavutatud edusammude tutvustamiseks UNFCCC sekretariaadile 1. jaanuariks 2006 ja edastavad samal päeval komisjonile aruande elektroonilise koopia.

Artikkel 23

Aruandlus lubatud koguste määramise kohta vastavalt otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõike 1 punktile e

1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile 15. jaanuariks 2006 alljärgneva teabe:

| (a) | Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste inventuuriaruannete täielikud aegread allikate ja neeldajates seotud gaaside kaupa, nii nagu neist on teatatud UNFCCCle; |
| --- | --- |

(a)

Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste inventuuriaruannete täielikud aegread allikate ja neeldajates seotud gaaside kaupa, nii nagu neist on teatatud UNFCCCle;

| (b) | valitud alusaasta fluorosüsivesinike, perfluorosüsivesinike ja väävelheksafluoriidi jaoks, nii nagu sellest on teatatud UNFCCCle; |
| --- | --- |

(b)

valitud alusaasta fluorosüsivesinike, perfluorosüsivesinike ja väävelheksafluoriidi jaoks, nii nagu sellest on teatatud UNFCCCle;

| (c) | ettepanekud oma süsinikdioksiid-ekvivalendi heitkoguste tasemete osas väljendatuna tonnides vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 3 ja Kyoto protokolli artikli 3 lõigetele 7 ja 8, mis järgivad kindlaksmääratud alusaastatele kehtestatud heitkoguseid ja põhinevad otsuse 2002/358/EÜ II lisas ja Kyoto protokollis toodud heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustustel, võttes arvesse Kyoto protokolli artikli 5 lõikes 2 nimetatud meetodeid, millega hinnatakse inimtegevusest tulenevaid heitmeid allikate ja neeldajate järgi, samuti Kyoto protokolli artikli 3 lõigetest 7 ja 8 tulenevaid lubatud koguse arvutamise meetodeid; |
| --- | --- |

(c)

ettepanekud oma süsinikdioksiid-ekvivalendi heitkoguste tasemete osas väljendatuna tonnides vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 3 ja Kyoto protokolli artikli 3 lõigetele 7 ja 8, mis järgivad kindlaksmääratud alusaastatele kehtestatud heitkoguseid ja põhinevad otsuse 2002/358/EÜ II lisas ja Kyoto protokollis toodud heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustustel, võttes arvesse Kyoto protokolli artikli 5 lõikes 2 nimetatud meetodeid, millega hinnatakse inimtegevusest tulenevaid heitmeid allikate ja neeldajate järgi, samuti Kyoto protokolli artikli 3 lõigetest 7 ja 8 tulenevaid lubatud koguse arvutamise meetodeid;

| (d) | kohustusteperioodi reservi arvestused, vastavalt kas 90 % kavandatud lubatud kogustest või 100 % viiekordsest viimati üle vaadatud inventuuri mahust, olenevalt sellest, kumb väärtus on madalam; |
| --- | --- |

(d)

kohustusteperioodi reservi arvestused, vastavalt kas 90 % kavandatud lubatud kogustest või 100 % viiekordsest viimati üle vaadatud inventuuri mahust, olenevalt sellest, kumb väärtus on madalam;

| (e) | oma valik ühe minimaalväärtuse osas puuvõrade liituse, pindala ja puu kõrguse kohta, mida kasutada arvepidamisel Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 alusel elluviidavate tegevuste üle, ning põhjendus nende väärtuste vastavuse kohta aruandlusega, mida on varasematel perioodidel edastatud Ühinenud Rahvaste Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile või teistele rahvusvahelistele organitele. Kui väärtused on erinevad, on vaja lisada selgitus, miks ja kuidas valiti antud väärtused vastavalt Kyoto protokollist tulenevatele maa kasutamist, muudatusi maa kasutamises ning metsandust puudutavatele mõistetele, tingimustele, eeskirjadele ja juhenditele; |
| --- | --- |

(e)

oma valik ühe minimaalväärtuse osas puuvõrade liituse, pindala ja puu kõrguse kohta, mida kasutada arvepidamisel Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 alusel elluviidavate tegevuste üle, ning põhjendus nende väärtuste vastavuse kohta aruandlusega, mida on varasematel perioodidel edastatud Ühinenud Rahvaste Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile või teistele rahvusvahelistele organitele. Kui väärtused on erinevad, on vaja lisada selgitus, miks ja kuidas valiti antud väärtused vastavalt Kyoto protokollist tulenevatele maa kasutamist, muudatusi maa kasutamises ning metsandust puudutavatele mõistetele, tingimustele, eeskirjadele ja juhenditele;

| (f) | valik artikli 3 lõikes 4 sätestatud tegevuste seast, mida kasutada arvepidamisel esimese kohustusteperioodi üle, samuti teave selle kohta, kuidas vastav riiklik süsteem määratleb Kyoto protokolli artikli 5 lõike 1 alusel maa-alad, mis on vastavate tegevustega seotud vastavalt Kyoto protokollist tulenevatele maa kasutamist, muudatusi maa kasutamises ning metsandust puudutavatele mõistetele, tingimustele, eeskirjadele ja juhenditele; |
| --- | --- |

(f)

valik artikli 3 lõikes 4 sätestatud tegevuste seast, mida kasutada arvepidamisel esimese kohustusteperioodi üle, samuti teave selle kohta, kuidas vastav riiklik süsteem määratleb Kyoto protokolli artikli 5 lõike 1 alusel maa-alad, mis on vastavate tegevustega seotud vastavalt Kyoto protokollist tulenevatele maa kasutamist, muudatusi maa kasutamises ning metsandust puudutavatele mõistetele, tingimustele, eeskirjadele ja juhenditele;

| (g) | kas riik kavatseb iga Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 alusel ellu viidava tegevuse kohta iga-aastast arvestust pidada kogu kohustusteperioodi vältel; |
| --- | --- |

(g)

kas riik kavatseb iga Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 alusel ellu viidava tegevuse kohta iga-aastast arvestust pidada kogu kohustusteperioodi vältel;

| (h) | riikliku süsteemi kirjeldus vastavalt Kyoto protokolli artikkel 5 lõikele 1 ja tulenevalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatest juhenditest; |
| --- | --- |

(h)

riikliku süsteemi kirjeldus vastavalt Kyoto protokolli artikkel 5 lõikele 1 ja tulenevalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatest juhenditest;

| (i) | riikliku registri kirjeldus vastavalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele. |
| --- | --- |

(i)

riikliku registri kirjeldus vastavalt Kyoto protokolli artiklist 7 lähtuvatele juhenditele.

Otsuse 2002/358/EÜ II lisas mitte loetletud liikmesriigid esitavad ülaltoodud teabe 15. juuniks 2006. a.

2.   Otsuse 280/2004/EÜ artikli 7 lõikes 1 viidatud aruannete ettevalmistamise ja esitamise ajakava, mis on esitatud vastavalt Kyoto protokolli artikli 7 lõike 4 alusel lubatud koguste arvestamise meetoditele, on toodud VII lisas.

Artikkel 24

Aruandlus seoses otsuse 280/2004/EÜ artikli 8 lõike 1 punktis f sätestatud kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtajaga

1.   Liikmesriikide aruanded kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel esitatakse UNFCCC sekretariaadile ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast nimetatud täiendava tähtaja lõppu.

2.   Ühenduse aruanne kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel esitatakse UNFCCC sekretariaadile ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 viidatud liikmesriikide aruannete saamist.

VI PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 386, 29.12.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 245, 29.9.2003, lk 1.

4

---

I LISA

Metoodikate, andmeallikate ja heitmekoefitsientide tabelid, mida liikmesriigid kasutavad EÜ oluliste allikate puhul artikli 4 lõike1 punkti b kohaldamiseks

Teabeks kasutatud meetodite kohta võib olla määramistasandite meetod, mudeli- või riigipõhine lähenemisviis. Tegevusandmed võivad pärineda riiklikust statistikast või olla ettevõttepõhised. Heitmekoefitsientideks võivad olla IPCC standardkoefitsiendid, mida on kirjeldatud IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhendites kasvuhoonegaaside riikliku inventuuriaruande koostamiseks ja IPCC hea tava juhendites; riigipõhised heitmekoefitsiendid; ettevõttepõhised heitmekoefitsiendid või riigipiire ületava õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni raames väljatöötatud CORINAIRi heitmekoefitsiendid.

TABEL I-1

Ühenduse koondaruanne kasutatud meetodite, tegevusandmete ja heitmekoefitsientide kohta (energia)

| KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| KATEGOORIAD | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) |
| 1. | Energia |

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA

CO2

CH4

N2O

KATEGOORIAD

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

1.

Energia

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| A. | Kütuse põletamine |
| --- | --- |

A.

Kütuse põletamine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 1. | Energeetikatööstus |
| --- | --- |

1.

Energeetikatööstus

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| a. | Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine |
| --- | --- |

a.

Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine

| b. | Nafta rafineerimine |
| --- | --- |

b.

Nafta rafineerimine

| c. | Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud |
| --- | --- |

c.

Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud

| 2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

2.

Töötlev tööstus ja ehitus

| a. | Raud ja teras |
| --- | --- |

a.

Raud ja teras

| b. | Mitteraudmetallid |
| --- | --- |

b.

Mitteraudmetallid

| c. | Kemikaalid |
| --- | --- |

c.

Kemikaalid

| d. | Tselluloos, paber ja trükitööstus |
| --- | --- |

d.

Tselluloos, paber ja trükitööstus

| e. | Toiduainetetööstus, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

e.

Toiduainetetööstus, joogid ja tubakas

| f. | Muu (täpsustatud tabelis 1.A(a)s2) |
| --- | --- |

f.

Muu (täpsustatud tabelis 1.A(a)s2)

| 3. | Transport |
| --- | --- |

3.

Transport

| a. | Tsiviillennundus |
| --- | --- |

a.

Tsiviillennundus

| b. | Maanteetransport |
| --- | --- |

b.

Maanteetransport

| c. | Raudteed |
| --- | --- |

c.

Raudteed

| d. | Laevandus |
| --- | --- |

d.

Laevandus

| e. | Muu transport (täpsustatud tabelis 1.A(a)s3) |
| --- | --- |

e.

Muu transport (täpsustatud tabelis 1.A(a)s3)

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| a. | Kaubanduslik/institutsiooniline |
| --- | --- |

a.

Kaubanduslik/institutsiooniline

| b. | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

b.

Kodumajapidamised

| c. | Põllumajandus/metsandus/kalandus |
| --- | --- |

c.

Põllumajandus/metsandus/kalandus

| 5. | Muu |
| --- | --- |

5.

Muu

| a. | Paikne |
| --- | --- |

a.

Paikne

| b. | Liikuv |
| --- | --- |

b.

Liikuv

| B. | Kütustest pärinevad lenduvad heitmed |
| --- | --- |

B.

Kütustest pärinevad lenduvad heitmed

| 1. | Tahkekütused |
| --- | --- |

1.

Tahkekütused

| a. | Söekaevandamine |
| --- | --- |

a.

Söekaevandamine

| b. | Tahkekütuste transformeerimine |
| --- | --- |

b.

Tahkekütuste transformeerimine

| c. | Muu (täpsustatud tabelis 1.B.1) |
| --- | --- |

c.

Muu (täpsustatud tabelis 1.B.1)

| 2. | Nafta ja maagaas |
| --- | --- |

2.

Nafta ja maagaas

| a. | Nafta |
| --- | --- |

a.

Nafta

| b. | Maagaas |
| --- | --- |

b.

Maagaas

| c. | Degaseerimine ja põletamine |
| --- | --- |

c.

Degaseerimine ja põletamine

| d. | Muu (täpsustatud tabelis 1.B.2) |
| --- | --- |

d.

Muu (täpsustatud tabelis 1.B.2)

TABEL I-2

Ühenduse koondaruanne kasutatud meetodite, tegevusandmete ja heitmekoefitsientide kohta (tööstusprotsessid)

| KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA | CO2 | CH4 | N2O | HFCd | PFCd | SF6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RÜHMAD | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) |
| 2. | Tööstusprotsessid |

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA

CO2

CH4

N2O

HFCd

PFCd

SF6

RÜHMAD

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

2.

Tööstusprotsessid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| A. | Mineraalsed tooted |
| --- | --- |

A.

Mineraalsed tooted

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 1. | Tsemendi tootmine |
| --- | --- |

1.

Tsemendi tootmine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Lubja tootmine |
| --- | --- |

2.

Lubja tootmine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 3. | Lubjakivi ja dolomiidi kasutamine |
| --- | --- |

3.

Lubjakivi ja dolomiidi kasutamine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Naatriumkarbonaadi tootmine ja kasutamine |
| --- | --- |

4.

Naatriumkarbonaadi tootmine ja kasutamine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 5. | Asfaltkattematerjalid |
| --- | --- |

5.

Asfaltkattematerjalid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 6. | Maanteede sillutamine asfaldiga |
| --- | --- |

6.

Maanteede sillutamine asfaldiga

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 7. | Muu (täpsustatud tabelis 2(I)A-G) |
| --- | --- |

7.

Muu (täpsustatud tabelis 2(I)A-G)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| B. | Keemiatööstus |
| --- | --- |

B.

Keemiatööstus

| 1. | Ammoniaagi tootmine |
| --- | --- |

1.

Ammoniaagi tootmine

| 2. | Lämmastikhappe tootmine |
| --- | --- |

2.

Lämmastikhappe tootmine

| 3. | Adiphappe tootmine |
| --- | --- |

3.

Adiphappe tootmine

| 4. | Karbiidi tootmine |
| --- | --- |

4.

Karbiidi tootmine

| 5. | Muu (täpsustatud tabelis 2(I)A-G) |
| --- | --- |

5.

Muu (täpsustatud tabelis 2(I)A-G)

| C. | Metalli tootmine |
| --- | --- |

C.

Metalli tootmine

Image

Image

Image

Image

| 1. | Raua ja terase tootmine |
| --- | --- |

1.

Raua ja terase tootmine

Image

Image

Image

Image

| 2. | Ferrosulamite tootmine |
| --- | --- |

2.

Ferrosulamite tootmine

Image

Image

Image

Image

| 3. | Alumiiniumi tootmine |
| --- | --- |

3.

Alumiiniumi tootmine

Image

Image

Image

Image

| 4. | Alumiiniumi- ja magneesiumivalul kasutatav väävelheksafluoriid |
| --- | --- |

4.

Alumiiniumi- ja magneesiumivalul kasutatav väävelheksafluoriid

Image

Image

Image

Image

| 5. | Muu (täpsustatud tabelis 2(I)A-G) |
| --- | --- |

5.

Muu (täpsustatud tabelis 2(I)A-G)

Image

Image

Image

Image

| D. | Muu tootmine |
| --- | --- |

D.

Muu tootmine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 1. | Tselluloos ja paber |
| --- | --- |

1.

Tselluloos ja paber

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Toit ja joogid |
| --- | --- |

2.

Toit ja joogid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| E. | Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tootmine |
| --- | --- |

E.

Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tootmine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 1. | Kõrvalsaaduste heitkogused |
| --- | --- |

1.

Kõrvalsaaduste heitkogused

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Lenduvad heitkogused |
| --- | --- |

2.

Lenduvad heitkogused

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 3. | Muu (täpsustatud tabelis 2(II) |
| --- | --- |

3.

Muu (täpsustatud tabelis 2(II)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| F. | Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tarbimine |
| --- | --- |

F.

Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tarbimine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 1. | Külmutus- ja kliimaseadmed |
| --- | --- |

1.

Külmutus- ja kliimaseadmed

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Vahu tekitamine |
| --- | --- |

2.

Vahu tekitamine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 3. | Tulekustutid |
| --- | --- |

3.

Tulekustutid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Aerosoolid/dosaatorinhalaatorid |
| --- | --- |

4.

Aerosoolid/dosaatorinhalaatorid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 5. | Lahustid |
| --- | --- |

5.

Lahustid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 6. | Muud osoonikihti kahandavaid aineid kasutavad rakendused |
| --- | --- |

6.

Muud osoonikihti kahandavaid aineid kasutavad rakendused

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 7. | Pooljuhtide tootmine |
| --- | --- |

7.

Pooljuhtide tootmine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 8. | Elektriseadmed |
| --- | --- |

8.

Elektriseadmed

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 9. | Muu (täpsustatud tabelis 2(II) |
| --- | --- |

9.

Muu (täpsustatud tabelis 2(II)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| G. | Muu |
| --- | --- |

G.

Muu

TABEL I-3

Ühenduse koondaruanne kasutatud meetodite, tegevusandmete ja heitmekoefitsientide kohta (lahustite ja muude toodete kasutamine, põllumajandus)

| KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| KATEGOORIAD | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) |
| 3. | Lahustite ja muude toodete kasutamine |

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA

CO2

CH4

N2O

KATEGOORIAD

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

3.

Lahustite ja muude toodete kasutamine

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| A. | Värvide kasutamine |
| --- | --- |

A.

Värvide kasutamine

Image

Image

Image

Image

| B. | Rasvaärastus ja kuivpuhastus |
| --- | --- |

B.

Rasvaärastus ja kuivpuhastus

Image

Image

Image

Image

| C. | Keemiatoodete valmistamine ja töötlemine |
| --- | --- |

C.

Keemiatoodete valmistamine ja töötlemine

Image

Image

Image

Image

| D. | Muu |
| --- | --- |

D.

Muu

Image

Image

Image

Image

| 4. | Põllumajandus |
| --- | --- |

4.

Põllumajandus

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| A. | Soolesisene fermentatsioon |
| --- | --- |

A.

Soolesisene fermentatsioon

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 1. | Veised |
| --- | --- |

1.

Veised

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Pühvlid |
| --- | --- |

2.

Pühvlid

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 3. | Lambad |
| --- | --- |

3.

Lambad

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Muu |
| --- | --- |

4.

Muu

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| B. | Sõnnikukäitlus |
| --- | --- |

B.

Sõnnikukäitlus

Image

Image

Image

Image

| 1. | Veised |
| --- | --- |

1.

Veised

Image

Image

Image

Image

| 2. | Pühvlid |
| --- | --- |

2.

Pühvlid

Image

Image

Image

Image

| 3. | Lambad |
| --- | --- |

3.

Lambad

Image

Image

Image

Image

| 4. | Muu |
| --- | --- |

4.

Muu

Image

Image

Image

Image

| C. | Riisikasvatus |
| --- | --- |

C.

Riisikasvatus

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| D. | Mullaharimine |
| --- | --- |

D.

Mullaharimine

| 1. | Mullaharimise otseheitmed |
| --- | --- |

1.

Mullaharimise otseheitmed

| 2. | Karjamaade ning karjatus- ja karjaalade sõnnik |
| --- | --- |

2.

Karjamaade ning karjatus- ja karjaalade sõnnik

| 3. | Kaudsed heitmed |
| --- | --- |

3.

Kaudsed heitmed

| 4. | Muu (täpsustatud tabelis 4.D) |
| --- | --- |

4.

Muu (täpsustatud tabelis 4.D)

| E. | Savannide tahtlik põletamine |
| --- | --- |

E.

Savannide tahtlik põletamine

Image

Image

Image

Image

| F. | Põllumajandusjääkide välioludes põletamine |
| --- | --- |

F.

Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

Image

Image

Image

Image

| G. | Muu |
| --- | --- |

G.

Muu

Image

Image

Image

Image

TABEL I-4

Ühenduse koondaruanne kasutatud meetodite, tegevusandmete ja heitmekoefitsientide kohta (maakasutuse muutmine ja metsandus, jäätmed, muu)

| KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| KATEGOORIAD | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) | Oluline allikas (1) | Kohaldatud meetod (2) | Tegevusandmed (3) | Heitmekoefitsient (4) |
| 5. | Maakasutus, maakasutuse muutmine ja metsandus |

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKAS JA NEELDAJA

CO2

CH4

N2O

KATEGOORIAD

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

Oluline allikas (1)

Kohaldatud meetod (2)

Tegevusandmed (3)

Heitmekoefitsient (4)

5.

Maakasutus, maakasutuse muutmine ja metsandus

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| A. | Metsamaa |
| --- | --- |

A.

Metsamaa

| 1. | Metsamaaks jääv metsamaa |
| --- | --- |

1.

Metsamaaks jääv metsamaa

| 2. | Metsamaaks muudetud maa |
| --- | --- |

2.

Metsamaaks muudetud maa

| B. | Põllumaa |
| --- | --- |

B.

Põllumaa

| 1. | Põllumaaks jääv põllumaa |
| --- | --- |

1.

Põllumaaks jääv põllumaa

| 2. | Põllumaaks muudetud maa |
| --- | --- |

2.

Põllumaaks muudetud maa

| C. | Rohumaa |
| --- | --- |

C.

Rohumaa

| 1. | Rohumaaks jääv rohumaa |
| --- | --- |

1.

Rohumaaks jääv rohumaa

| 2. | Rohumaaks muudetud maa |
| --- | --- |

2.

Rohumaaks muudetud maa

| D. | Märgalad |
| --- | --- |

D.

Märgalad

| 1. | Märgaladeks jäävad märgalad |
| --- | --- |

1.

Märgaladeks jäävad märgalad

| 2. | Märgaladeks muudetud maa |
| --- | --- |

2.

Märgaladeks muudetud maa

| E. | Asulad |
| --- | --- |

E.

Asulad

| 1. | Asulateks jäävad asulad |
| --- | --- |

1.

Asulateks jäävad asulad

| 2. | Asulateks muudetud maa |
| --- | --- |

2.

Asulateks muudetud maa

| F. | Muu maa |
| --- | --- |

F.

Muu maa

| 1. | Muuks maaks jääv muu maa |
| --- | --- |

1.

Muuks maaks jääv muu maa

Image

Image

Image

Image

| 2. | Muuks maaks muudetud maa |
| --- | --- |

2.

Muuks maaks muudetud maa

| G. | Muu (palutakse täpsustada) |
| --- | --- |

G.

Muu (palutakse täpsustada)

Raiepuidust tooted

| 6. | Jäätmed |
| --- | --- |

6.

Jäätmed

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| A. | Tahkete jäätmete maismaal ladustamine |
| --- | --- |

A.

Tahkete jäätmete maismaal ladustamine

Image

Image

Image

Image

| 1. | Käideldud jäätmete kõrvaldamine maismaal |
| --- | --- |

1.

Käideldud jäätmete kõrvaldamine maismaal

Image

Image

Image

Image

| 2. | Käitlemata jäätmete kõrvaldamise kohad |
| --- | --- |

2.

Käitlemata jäätmete kõrvaldamise kohad

Image

Image

Image

Image

| 3. | Muu (täpsustatud tabelis 6.A) |
| --- | --- |

3.

Muu (täpsustatud tabelis 6.A)

Image

Image

Image

Image

| B. | Reoveekäitlus |
| --- | --- |

B.

Reoveekäitlus

Image

Image

Image

Image

| 1. | Tööstuslik reovesi |
| --- | --- |

1.

Tööstuslik reovesi

Image

Image

Image

Image

| 2. | Kodumajapidamiste reovesi ja kaubandustegevuses tekkiv reovesi |
| --- | --- |

2.

Kodumajapidamiste reovesi ja kaubandustegevuses tekkiv reovesi

Image

Image

Image

Image

| 3. | Muu (täpsustatud tabelis 6.B) |
| --- | --- |

3.

Muu (täpsustatud tabelis 6.B)

Image

Image

Image

Image

| C. | Jäätmete põletamine |
| --- | --- |

C.

Jäätmete põletamine

| D. | Muu |
| --- | --- |

D.

Muu

| 7. | Muu (täpsustatud koondis 1.A) |
| --- | --- |

7.

Muu (täpsustatud koondis 1.A)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Täiendavad kirjed:

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Rahvusvahelised punkrid

Lennundus

Merendus

Biomassi CO2 heitmed

---

(1)  Ühenduse olulised allikad. Täidab komisjon/EKA, kasutades eelmise esitatud inventuuriaruande analüüsi tulemusi.

(2)  Kasuta kohaldatud meetodi tähistamiseks järgmisi sümboleid:

| | D (IPCC standard), |
| --- | --- |

D (IPCC standard),

| | RA (standardlähenemisviis), |
| --- | --- |

RA (standardlähenemisviis),

| | T1 (IPCC määramistasand 1), |
| --- | --- |

T1 (IPCC määramistasand 1),

| | T1a, T1b, T1c (vastavalt IPCC määramistasand 1a, määramistasand 1b ja määramistasand 1c) |
| --- | --- |

T1a, T1b, T1c (vastavalt IPCC määramistasand 1a, määramistasand 1b ja määramistasand 1c)

| | T2 (IPCC määramistasand 2), |
| --- | --- |

T2 (IPCC määramistasand 2),

| | T3 (IPCC määramistasand 3), |
| --- | --- |

T3 (IPCC määramistasand 3),

| | C (CORINAIR), |
| --- | --- |

C (CORINAIR),

| | CS (riigipõhine). |
| --- | --- |

CS (riigipõhine).

| | M (mudel) |
| --- | --- |

M (mudel)

| | COPERT X (Coperti mudel X = variant) |
| --- | --- |

COPERT X (Coperti mudel X = variant)

Kui ühe allikandmete rühma piires kasutatakse mitut meetodit, tuleb need nummerdada. Dokumentatsioonilahtrisse tuleb märkida riigipõhiseid meetodeid või IPCC standardmeetodite mis tahes muutmist puudutavad selgitused, samuti teave erinevate kasutatud meetodite kohta, kui on näidatud, et allikandmete rühma piires on kasutatud enam kui ühte meetodit.

(3)  Kasutatud tegevusandmete allikate tähistamiseks kasutada järgmisi sümboleid:

| | NS (riiklik statistika) |
| --- | --- |

NS (riiklik statistika)

| | RS (piirkondlik statistika) |
| --- | --- |

RS (piirkondlik statistika)

| | IS (rahvusvaheline statistika) |
| --- | --- |

IS (rahvusvaheline statistika)

| | PS (käitise eriandmed) |
| --- | --- |

PS (käitise eriandmed)

| | AS (ühendused, äriühingud) |
| --- | --- |

AS (ühendused, äriühingud)

| | Q (eriküsimustikud, uuringud) |
| --- | --- |

Q (eriküsimustikud, uuringud)

Kui eespool nimetatud sümbolid pole siseriiklikke asjaolusid arvestades asjakohased, kasutada täiendavaid sümboleid, märkides nende tähenduse dokumentatsioonikasti. Kui on kasutatud erinevaid tegevusandmete allikaid, kasutada samas ruudus erinevaid märkeid, lisades selgituse dokumentatsioonikastis.

(4)  Kasutatud heitmekoefitsientide tähistamiseks kasutada järgmisi sümboleid:

| | D (IPCC standard) |
| --- | --- |

D (IPCC standard)

| | C (CORINAIR) |
| --- | --- |

C (CORINAIR)

| | CS (riigipõhine) |
| --- | --- |

CS (riigipõhine)

| | PS (käitisepõhine) |
| --- | --- |

PS (käitisepõhine)

Kui on kasutatud erinevaid heitmekoefitsiente, kasutada samas ruudus erinevaid märgiseid, lisades selgituse dokumentatsioonikastis.

---

II LISA

IGA-AASTASTE NÄITAJATE LOEND

TABEL II-1

Esmatähtsate näitajate loend (1)

| Nr | Eurostati energiakasutuse tõhustamise näitajate nomenklatuur | Näitaja | Lugeja/nimetaja | Juhendid/mõisted (2)
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MAKROMAJANDUS | Summaarne CO2 intensiivsus SKT kohta, t/mln eurot | Summaarne CO2 heitkogus, kt | Summaarne CRFs teatatud CO2 heitkogus (välja arvatud LUCF) |
| SKT, mld eurot (EÜ95) | Sisemajanduse kogutoodang 1995. aasta püsivhindades (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 2 | MAKROMAJANDUS B0 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus SKT kohta, t/mln eurot | Energiatarbimise CO2 heitkogused, kt | Fossiilsete kütuste põlemisel tekkivad CO2 heitkogused (IPCC allikate kategooria 1A, sektoripõhine lähenemisviis) |
| SKT, mld eurot (EÜ95) | Sisemajanduse kogutoodang 1995. aasta püsivhindades (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 3 | TRANSPORT C0 | Sõiduautode CO2 heitkogused, kt | | CO2 heitkogused, mis tekivad sõiduautode mis tahes veotegevuse käigus (sõiduautod on ette nähtud esmajoones inimeste vedamiseks, mahutades 12 või vähem inimest; täismassiga 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi) |
| Sõiduautode poolt läbitud kilomeetrite arv, mln km | | Sõidukilomeetrite arv sõiduauto kohta. (Allikas: transpordistatistika)
  Märkus: võimaluse korral peaksid tegevusandmed olema kooskõlas heitkoguste andmetega. |
| 4 | TÖÖSTUS A1 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus tööstusest, t/mln eurot | CO2 heitkogused tööstusest, kt | Tootvas tööstuses, ehitustööstuses ja mäetööstuses fossiilsete kütuste põlemisel tekkivad heitkogused (välja arvatud söekaevandused ning nafta gaasi tootmine), sealhulgas elektrienergia ja soojuse tootmisega seotud põlemine (IPCC allikate kategooria 1A2). Tööstuses transpordile kasutatav energia ei peaks olema siin näidatud, see peaks olema transpordinäitajate juures. Käesolev sektor peaks hõlmama ka heitkoguseid, mille tekitajaks on maastikusõidukid ning muud tööstuses kasutatavad liikurmasinad. |
| Tööstuse summaarne kogulisandväärtus, mld eurot (EÜ95) | Tootva tööstuse kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades (NACE 15-22, 24-37), ehitusalal (NACE 45) ja mäetööstuses (välja arvatud söekaevandused ning nafta ja gaasi tootmine) (NACE 13-14). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 5 | KODUMAJAPIDAMISED A.1 | Kodumajapidamiste CO2 eriheitkogused, t/eluase | Kodumajapidamistes fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused, kt | Kodumajapidamistes fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused. (IPCC allikate kategooria 1A4b) |
| Püsikasutusega eluasemete arv, 1 000 | Püsikasutusega eluasemete arv |
| 6 | TEENUSED A0 | CO2 intensiivsus kaubandus- ja institutsionaalse sektori kohta, t/mln eurot | Kaubandus- ja institutsionaalses sektoris fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused, kt | Avaliku ja erasektori kaubandusliku ja institutsionaalsete otstarbega ehitistes fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused (IPCC allikate kategooria 1A4a). Teenustega seotud transport ei peaks kuuluma siia, vaid transpordi näitajate alla. |
| Kogulisandväärtusega teenused, mld eurot (EÜ95) | Teenuste kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 7 | ÜLEKANNE B0 | Avalike elektrijõujaamade ning omaks tarbeks tootjate elektrijõujaamade CO2 heitkogused, t/TJ | Avalike soojusjõujaamade ja omaks tarbeks tootjate soojusjõujaamade CO2 heitkogused, kt | CO2 Avalike ja oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Ainult soojust tootvate ettevõtete toodang pole siia hulka arvatud. |
| Kõik tooted – toodang avalike ning omaks tarbeks tootjate soojusjõujaamade kaupa, PJ | Avalike soojuselektrijaamade esmaseks ülesandeks on elektrienergia (ja soojuse) tootmine eesmärgiga müüa see kolmandale osapoolele. Need võivad olla avalik-õiguslikus või eraomandis. Omaks tarbeks tootjate soojuselektrijaamad toodavad elektrienergiat (ja soojust) kas täielikult või osaliselt enda tarbeks ning see tegevus on neile põhitegevust toetavaks kõrvaltegevuseks. Elektritoodangu kogumahtu mõõdetakse peatrafode väljunditel, st elektrienergia tarbimine ettevõtte lisaseadmetes ning trafodes on kaasa arvatud. (Allikas: energiabilanss) |

Nr

Eurostati energiakasutuse tõhustamise näitajate nomenklatuur

Näitaja

Lugeja/nimetaja

Juhendid/mõisted (2)
   (3)

1

MAKROMAJANDUS

Summaarne CO2 intensiivsus SKT kohta, t/mln eurot

Summaarne CO2 heitkogus, kt

Summaarne CRFs teatatud CO2 heitkogus (välja arvatud LUCF)

SKT, mld eurot (EÜ95)

Sisemajanduse kogutoodang 1995. aasta püsivhindades (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

2

MAKROMAJANDUS B0

Energiaga seotud CO2 intensiivsus SKT kohta, t/mln eurot

Energiatarbimise CO2 heitkogused, kt

Fossiilsete kütuste põlemisel tekkivad CO2 heitkogused (IPCC allikate kategooria 1A, sektoripõhine lähenemisviis)

SKT, mld eurot (EÜ95)

Sisemajanduse kogutoodang 1995. aasta püsivhindades (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

3

TRANSPORT C0

Sõiduautode CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad sõiduautode mis tahes veotegevuse käigus (sõiduautod on ette nähtud esmajoones inimeste vedamiseks, mahutades 12 või vähem inimest; täismassiga 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi)

Sõiduautode poolt läbitud kilomeetrite arv, mln km

Sõidukilomeetrite arv sõiduauto kohta. (Allikas: transpordistatistika)

Märkus: võimaluse korral peaksid tegevusandmed olema kooskõlas heitkoguste andmetega.

4

TÖÖSTUS A1

Energiaga seotud CO2 intensiivsus tööstusest, t/mln eurot

CO2 heitkogused tööstusest, kt

Tootvas tööstuses, ehitustööstuses ja mäetööstuses fossiilsete kütuste põlemisel tekkivad heitkogused (välja arvatud söekaevandused ning nafta gaasi tootmine), sealhulgas elektrienergia ja soojuse tootmisega seotud põlemine (IPCC allikate kategooria 1A2). Tööstuses transpordile kasutatav energia ei peaks olema siin näidatud, see peaks olema transpordinäitajate juures. Käesolev sektor peaks hõlmama ka heitkoguseid, mille tekitajaks on maastikusõidukid ning muud tööstuses kasutatavad liikurmasinad.

Tööstuse summaarne kogulisandväärtus, mld eurot (EÜ95)

Tootva tööstuse kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades (NACE 15-22, 24-37), ehitusalal (NACE 45) ja mäetööstuses (välja arvatud söekaevandused ning nafta ja gaasi tootmine) (NACE 13-14). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

5

KODUMAJAPIDAMISED A.1

Kodumajapidamiste CO2 eriheitkogused, t/eluase

Kodumajapidamistes fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused, kt

Kodumajapidamistes fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused. (IPCC allikate kategooria 1A4b)

Püsikasutusega eluasemete arv, 1 000

Püsikasutusega eluasemete arv

6

TEENUSED A0

CO2 intensiivsus kaubandus- ja institutsionaalse sektori kohta, t/mln eurot

Kaubandus- ja institutsionaalses sektoris fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused, kt

Avaliku ja erasektori kaubandusliku ja institutsionaalsete otstarbega ehitistes fossiilse kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused (IPCC allikate kategooria 1A4a). Teenustega seotud transport ei peaks kuuluma siia, vaid transpordi näitajate alla.

Kogulisandväärtusega teenused, mld eurot (EÜ95)

Teenuste kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

7

ÜLEKANNE B0

Avalike elektrijõujaamade ning omaks tarbeks tootjate elektrijõujaamade CO2 heitkogused, t/TJ

Avalike soojusjõujaamade ja omaks tarbeks tootjate soojusjõujaamade CO2 heitkogused, kt

CO2 Avalike ja oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Ainult soojust tootvate ettevõtete toodang pole siia hulka arvatud.

Kõik tooted – toodang avalike ning omaks tarbeks tootjate soojusjõujaamade kaupa, PJ

Avalike soojuselektrijaamade esmaseks ülesandeks on elektrienergia (ja soojuse) tootmine eesmärgiga müüa see kolmandale osapoolele. Need võivad olla avalik-õiguslikus või eraomandis. Omaks tarbeks tootjate soojuselektrijaamad toodavad elektrienergiat (ja soojust) kas täielikult või osaliselt enda tarbeks ning see tegevus on neile põhitegevust toetavaks kõrvaltegevuseks. Elektritoodangu kogumahtu mõõdetakse peatrafode väljunditel, st elektrienergia tarbimine ettevõtte lisaseadmetes ning trafodes on kaasa arvatud. (Allikas: energiabilanss)

TABEL II-2

Täiendavate esmatähtsate näitajate loend (4)

| Nr | Eurostati energiakasutuse tõhustamise näitajate nomenklatuur | Näitaja | Lugeja/nimetaja | Juhendid/mõisted (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TRANSPORT D0 | CO2 heitkogused, mis on tekitatud kaubaveoga maanteedel, kt | | Veotegevuse käigus kergeveokites (sõidukid, mille täismass on 3 900 kg või vähem ja mis on ette nähtud eeskätt kergema kauba veoks või mis on varustatud eriomadustega nagu nelivedu maastikul tegutsemiseks – IPCC allikate kategooria 1A3bii) ja raskeveokites (sõidukid, mille täismass ületab 3 900 kg ning mis on ette nähtud eeskätt raskekaalulise kauba vedamiseks – IPCC allikate kategooria 1A3biii välja arvatud bussid) fossiilse kütuse põlemisest tekkinud CO2 heitkogused. |
| Kaubavedu maanteedel, mln t/km | | Kerge- ja raskeveokitega maanteel veetud tonnkilomeetrite arv; üks tonnkilomeeter vastab ühe tonni kauba veole maanteel ühe kilomeetri kaugusele. (Allikas: transpordistatistika)
  Märkus: võimaluse korral peaksid tegevusandmed heitkoguste andmetega olema kooskõlas. |
| 2 | TÖÖSTUS A1.1 | CO2 summaarne intensiivsus – raua- ja terasetööstus, t/mln eurot | Raua ja terase summaarsed CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel raua- ja terasetööstuses, sealhulgas elektrienergia ja soojuse tootmisega seotud põlemisel (IPCC allikate kategooria 1A2a), raua- ja terasetootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C1) ning ferrosulamite tootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C2). |
| Kogulisandväärtus – raua- ja terasetööstus, mld eurot (EÜ95) | Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades baasraua ja -terase ning ferrosulamite tootmisel (NACE 27.1), torude valmistamisel (NACE 27.2), muu raua ja terase esmatöötlusel (NACE (27.3), rauavalul (NACE 27.51) ja terasevalul (NACE 27.52). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 3 | TÖÖSTUS A1.2 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus – keemiatööstus, t/mln eurot | Energiaga seotud CO2 heitkogused keemiatööstuses, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel kemikaalide ning keemiatoodete valmistamisel, sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse tootmisega. (IPCC allikate kategooria 1A2c) |
| Keemiatööstuse kogulisandväärtus, mld eurot (EÜ95) | Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades kemikaalide ja keemiatoodete valmistamisel (NACE 24). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 4 | TÖÖSTUS A1.3 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus – klaasi-, keraamika- ja ehitusmaterjalide tööstus, t/mln eurot | Energiaga seotud CO2 heitkogused klaasi-, keraamika ja ehitusmaterjalide tööstuses, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad kütuse põlemisel mittemetalliliste mineraaltoodete tootmisel (NACE 26), sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse tootmisega. |
| Kogulisandväärtus – klaasi-, keraamika- ja ehitusmaterjalide tööstus, mld eurot (EC95) | Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades mittemetalliliste mineraaltoodete valmistamisel (NACE 26) (allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 5 | TÖÖSTUS C0.1 | Raua- ja terasetööstuse CO2 eriheitkogused, t/t | Raua ja terasetööstuse summaarsed CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel raua ja terase tootmisel, sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse toomisega (IPCC allikate kategooria 1A2a), raua ja terase tootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C1) ja ferrosulamite tootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C2). |
| Hapnikukonverteris toodetav teras, kt | Terase tootmine hapnikukonverteris (NACE 27). (allikas: tootmisstatistika) |
| 6 | TÖÖSTUS C0.2 | Tsemenditööstuse energiaga seotud CO2 eriheitkogused, t/t | Energiaga seotud CO2 heitkogused klaasi-, keraamika- ja ehitusmaterjalide tööstus, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad kütuse põlemisel mittemetalliliste mineraaltoodete valmistamisel (NACE 26), sealhulgas põlemisel, mis on seatud elektrienergia ja soojuse toomisega. |
| Tsemendi toodang, kt | Tsemendi toodang (NACE 26) (allikas: tootmisstatistika) |

Nr

Eurostati energiakasutuse tõhustamise näitajate nomenklatuur

Näitaja

Lugeja/nimetaja

Juhendid/mõisted (5)

1

TRANSPORT D0

CO2 heitkogused, mis on tekitatud kaubaveoga maanteedel, kt

Veotegevuse käigus kergeveokites (sõidukid, mille täismass on 3 900 kg või vähem ja mis on ette nähtud eeskätt kergema kauba veoks või mis on varustatud eriomadustega nagu nelivedu maastikul tegutsemiseks – IPCC allikate kategooria 1A3bii) ja raskeveokites (sõidukid, mille täismass ületab 3 900 kg ning mis on ette nähtud eeskätt raskekaalulise kauba vedamiseks – IPCC allikate kategooria 1A3biii välja arvatud bussid) fossiilse kütuse põlemisest tekkinud CO2 heitkogused.

Kaubavedu maanteedel, mln t/km

Kerge- ja raskeveokitega maanteel veetud tonnkilomeetrite arv; üks tonnkilomeeter vastab ühe tonni kauba veole maanteel ühe kilomeetri kaugusele. (Allikas: transpordistatistika)

Märkus: võimaluse korral peaksid tegevusandmed heitkoguste andmetega olema kooskõlas.

2

TÖÖSTUS A1.1

CO2 summaarne intensiivsus – raua- ja terasetööstus, t/mln eurot

Raua ja terase summaarsed CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel raua- ja terasetööstuses, sealhulgas elektrienergia ja soojuse tootmisega seotud põlemisel (IPCC allikate kategooria 1A2a), raua- ja terasetootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C1) ning ferrosulamite tootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C2).

Kogulisandväärtus – raua- ja terasetööstus, mld eurot (EÜ95)

Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades baasraua ja -terase ning ferrosulamite tootmisel (NACE 27.1), torude valmistamisel (NACE 27.2), muu raua ja terase esmatöötlusel (NACE (27.3), rauavalul (NACE 27.51) ja terasevalul (NACE 27.52). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

3

TÖÖSTUS A1.2

Energiaga seotud CO2 intensiivsus – keemiatööstus, t/mln eurot

Energiaga seotud CO2 heitkogused keemiatööstuses, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel kemikaalide ning keemiatoodete valmistamisel, sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse tootmisega. (IPCC allikate kategooria 1A2c)

Keemiatööstuse kogulisandväärtus, mld eurot (EÜ95)

Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades kemikaalide ja keemiatoodete valmistamisel (NACE 24). (Allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

4

TÖÖSTUS A1.3

Energiaga seotud CO2 intensiivsus – klaasi-, keraamika- ja ehitusmaterjalide tööstus, t/mln eurot

Energiaga seotud CO2 heitkogused klaasi-, keraamika ja ehitusmaterjalide tööstuses, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad kütuse põlemisel mittemetalliliste mineraaltoodete tootmisel (NACE 26), sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse tootmisega.

Kogulisandväärtus – klaasi-, keraamika- ja ehitusmaterjalide tööstus, mld eurot (EC95)

Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades mittemetalliliste mineraaltoodete valmistamisel (NACE 26) (allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

5

TÖÖSTUS C0.1

Raua- ja terasetööstuse CO2 eriheitkogused, t/t

Raua ja terasetööstuse summaarsed CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel raua ja terase tootmisel, sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse toomisega (IPCC allikate kategooria 1A2a), raua ja terase tootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C1) ja ferrosulamite tootmise protsessis (IPCC allikate kategooria 2C2).

Hapnikukonverteris toodetav teras, kt

Terase tootmine hapnikukonverteris (NACE 27). (allikas: tootmisstatistika)

6

TÖÖSTUS C0.2

Tsemenditööstuse energiaga seotud CO2 eriheitkogused, t/t

Energiaga seotud CO2 heitkogused klaasi-, keraamika- ja ehitusmaterjalide tööstus, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad kütuse põlemisel mittemetalliliste mineraaltoodete valmistamisel (NACE 26), sealhulgas põlemisel, mis on seatud elektrienergia ja soojuse toomisega.

Tsemendi toodang, kt

Tsemendi toodang (NACE 26) (allikas: tootmisstatistika)

TABEL II-3

Täiendavate näitajate loend

| Nr | Eurostati energiakasutuse tõhustamise näitajate nomenklatuur | Näitaja | Lugeja/nimetaja | Juhendid/mõisted |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TRANSPORT B0 | Diiselmootoriga sõiduautode CO2 eriheitkogused, g/100 km | Diiselmootoriga sõiduautode CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad diiselkütuse põlemisel diiselmootoriga sõiduautode igasuguse veotegevuse käigus (esmajoones on sõiduautod ette nähtud inimeste vedamiseks, nad on ette nähtud 12 või vähemale inimesele, nende täismass on 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi ainult diiselkütuse kohta). |
| Diiselmootoriga sõiduautode läbisõit, mln km | Avalikule liiklusele avatud teedel liikuda lubatavate diiselmootoriga sõiduautode sõidukkilomeetrite summa. (allikas: transpordistatistika) |
| 2 | TRANSPORT B0 | Bensiinimootoriga sõiduautode CO2 eriheitkogused, g/100km | Bensiinimootoriga sõiduautode CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad bensiini põlemisel bensiinimootoriga sõiduautode igasuguse veotegevuse käigus (esmajoones on sõiduautod ette nähtud inimeste vedamiseks, nad on ette nähtud 12 või vähemale inimesele, nende kogukaal on 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi ainult bensiini kohta). |
| Bensiinimootoriga sõiduautode läbisõit, mln km | Avalikule liiklusele avatud teedel liikuda lubatavate bensiinimootoriga sõiduautode sõidukkilomeetrite summa. (allikas: transpordistatistika) |
| 3 | TRANSPORT C0 | Sõiduautode CO2 eriheitkogused, t/skm | Sõiduautode CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel sõiduautode igasuguse veotegevus käigus (esmajoones on sõiduautod ette nähtud inimeste vedamiseks, nad on ette nähtud 12 või vähemale inimesele, nende kogukaal on 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi). |
| Sõitjate vedu autodega, mln/i/km | Sõiduautodega sõidetud sõitjakilomeetrite arv, üks sõitjakilomeeter on ühe sõitja vedamine ühe kilomeetri kaugusele. (allikas: transpordistatistika)
  Märkus: võimaluse korral peavad tegevusandmed olema kooskõlas heitkoguste andmetega. |
| 4 | TRANSPORT E1 | Lennutranspordi eriheitkogused, t/reisija | CO2 heitkogused siseriiklikus õhutranspordis, kt | Siseriikliku lennutranspordi CO2 heitkogused (kaubanduslik, era, põllumajanduslik jne), sealhulgas õhkutõusmised ja maandumised (IPCC allikate kategooria 1A3aii). Välja arvatud kütuse kasutamine maapealseks transpordiks lennujaamades. Samuti välja arvatud lennuväljade paiksete küttekollete kütus. |
| Reisijad siseriiklikel lendudel, mln | Reisimiseks lendamist kasutavate reisijate arv, välja arvatud lennukeid teenindav personal ja lennukimeeskonnad (vaid siseriiklik lennundus). (allikas: transpordistatistika)
  Märkus: võimaluse korral peaksid tegevusandmed olema kooskõlas heitkoguste andmetega. |
| 5 | TÖÖSTUS A1.4 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus – toiduaine-, joogi- ja tubakatööstus, t/mln euro | Toiduainetetööstuse energiaga seotud CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel toiduainete ja jookide, samuti tubakatoodete valmistamisel, sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse tootmisega (IPCC allikate kategooria 1A2e). |
| Kogulisandväärtus – toiduaine-, joogi- ja tubakatööstus, mln eurot (EÜ95) | Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades toiduaine- ja joogitööstuses (NACE 15) ning tubakatööstuses (NACE 16). (allikas: Rahvamajanduse arvepidamine). |
| 6 | TÖÖSTUS A1.5 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus – paberi- ja trükitööstus, t/mln euro | Paberi- ja trükitööstuses energiaga seotud CO2 heitkogused, kt | CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel tselluloosi, paberi ja paberitoodete valmistamisel ning kirjastamisel, trükkimisel ja salvestiste paljundamisel, kaasa arvatud heitkogused, mis tekivad põlemisel, kui toodetakse soojust ja elektrit (IPCC allikate kategooria 1A2d). |
| Kogulisandväärtus – paberi- ja trükitööstus, mln eurot (EÜ95) | Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades tselluloosi, paberi ja paberitoodete valmistamisel (NACE 21), samuti kirjastamisel, trükkimisel ja salvestiste paljundamisel (NACE 22) (allikas: Rahvamajanduse arvepidamine) |
| 7 | MAJAPIDAMISED A0 | Ruumide kütmisega seotud CO2 eriheitkogused kodumajapidamistes, t/m2 | Ruumide kütmisega seotud CO2 eriheitkogused kodumajapidamistes, kt | Kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused, mis tekivad ruumide kütmisel kodumajapidamistes. |
| Püsikasutusega eluasemete põrandapind, mln m2 | Püsikasutusega eluasemete summaarne põrandapind |
| 8 | TEENUSED B0 | Ruumide kütmisega seotud CO2 eriheitkogused kaubandus- ja institutsionaalses sektoris, kg/m2 | Ruumide kütmisega seotud CO2 heitkogused kaubandus- ja institutsionaalses sektoris, kt | Kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused avaliku ja erasektori institutsionaalsete hoonete kütmisel. |
| Teenindushoonete põrandapind, mln m2 | Teenindusasutuste põrandapind kokku (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99) |
| 9 | ÜLEKANNE D0 | Avalike elektrijaamade CO2 heitkogused, t/TJ | Avalike soojuselektrijaamade CO2 heitkogused, kt | Avalikes soojuselektrijaamades ning soojuse ja elektri koostootmisjaamades elektrienergia ja soojuse kogutoodanguks kasutatud fossiilse kütuse põlemisest tekkivad CO2 heitkogused (IPCC allikate kategooriad 1A1ai ja 1A1aii). Siia hulka pole arvatud ainult soojust tootvate ettevõtete heitkogused. |
| Soojusjõujaamade kõigi toodete summaarne väljund, PJ | Avalike soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Ainult soojust tootvate ettevõtete toodang pole siia hulka arvatud. Avalike soojuselektrijaamade esmaseks ülesandeks on elektrienergia (ja soojuse) tootmine eesmärgiga müüa see kolmandale osapoolele. Need võivad olla avalik-õiguslikus või eraomandis. Elektritoodangu kogumahtu mõõdetakse peatrafode väljunditel, st elektrienergia tarbimine ettevõtte lisaseadmetes ning trafodes on kaasa arvatud. (allikas: energiabilanss) |
| 10 | ÜLEKANNE E0 | Oma tarbeks tootvate ettevõtete CO2 heitkogused, t/TJ | Oma tarbeks tootjate CO2 heitkogused, kt | Oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamades ning soojuse ja elektri koostootmisjaamades elektrienergia ja soojuse kogutoodanguks kasutatud fossiilse kütuse põlemisest tekkivad CO2 heitkogused. |
| Omaks tarbeks tootjate soojusjõujaamade summaarne väljund, PJ | Oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Ainult soojust tootvate ettevõtete toodang pole siia hulka arvatud. Oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamad toodavad elektrienergiat (ja soojust) kas täielikult või osaliselt enda tarbeks ning see tegevus on neile põhitegevust toetavaks kõrvaltegevuseks. Elektritoodangu kogumahtu mõõdetakse peatrafode väljunditel, st elektrienergia tarbimine ettevõtte lisaseadmetes ning trafodes on kaasa arvatud. (Allikas: energiabilanss) |
| 11 | ÜLEKANNE | Kogu energiatootmise süsinikuintensiivsus, t/TJ | Klassikalise energiatoodangu CO2 heitkogused, kt | Avalikes ja oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamades ning soojuse ja elektri koostootmisjaamades elektrienergia ja soojuse kogutoodanguks kasutatud fossiilse kütuse põlemisest tekkivad CO2 heitkogused. Siia hulka pole arvatud ainult soojust tootvate ettevõtete heitkogused. |
| Kõik tooted – avalike ning oma tarbeks tootjate elektrijaamade toodang, PJ | Avalike ja oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Kaasa arvatud elektri tootmine taastuvatest allikatest ja tuumaelektrijaamad. (Allikas: energiabilanss) |
| 12 | TRANSPORT | Transpordi süsinikuintensiivsus, t/TJ | Transpordi CO2 heitkogused, kt | Fossiilsete kütuste CO2 heitkogused igasuguses veotegevuses (IPCC allikate kategooria 1A3) |
| Summaarne lõppenergiatarbimine transpordis, PJ | Sisaldab transpordi summaarset lõppenergiatarbimist kõigist energiaallikatest (sealhulgas biomassi ja elektri tarbimine). (Allikas: energiabilanss) |
| 13 | TÖÖSTUS C0.3 | Energiaga seotud CO2 eriheitkogused paberitööstuses, t/t | Energiaga seotud CO2 heitkogused paberi- ja trükitööstuses, kt | CO2 heitkogused, mis tekitavad fossiilse kütuse põlemisel tselluloosi, paberi ja paberitoodete valmistamisel ning kirjastamisel, trükinduses ja salvestiste paljundamisel, sealhulgas heitmed, mis tekivad põlemisel, kui toodetakse elektrit ja soojust (IPCC allikate kategooria1A2d). |
| Paberitoodangu füüsiline maht, kt | Paberitoodangu füüsiline maht (NACE 21) (Allikas: tootmisstatistika) |
| 14 | TÖÖSTUS | CO2 heitkogused tööstussektoris, kt | | Heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põletamisel tootvas tööstuses, ehitus- ja mäetööstuses (välja arvatud söekaevandused ja nafta ning gaasi tootmine), sealhulgas põletamisel, kui toodetakse elektrit ja soojust (IPCC allikate kategooria 1A2). Tööstuses vedudeks kasutatav energia ei peaks olema siin, vaid transpordi näitajate juures. Maastikul liikuvad ja muud liikurmasinad peaksid kuuluma antud sektorisse. |
| Summaarne lõppenergiatarbimine tööstuses, PJ | | Hõlmab tööstuse summaarset lõppenergiatarbimist kõigist energiaallikatest (sealhulgas biomassi ja elektri tarbimine) (allikas: energiabilanss) |
| 15 | MAJAPIDAMISED | Kodumajapidamiste CO2 heitkogused, kt | | CO2 heitkogused, mis tekivad kodumajapidamistes kütuse põlemisel (IPCC allikate kategooria 1A4b). |
| Summaarne lõppenergiatarbimine kodumajapidamistes, PJ | | Hõlmab kodumajapidamiste summaarset lõppenergiatarbimist kõigist energiaallikatest (sealhulgas biomassi ja elektri tarbimine) (Allikas: energiabilanss) |

Nr

Eurostati energiakasutuse tõhustamise näitajate nomenklatuur

Näitaja

Lugeja/nimetaja

Juhendid/mõisted

1

TRANSPORT B0

Diiselmootoriga sõiduautode CO2 eriheitkogused, g/100 km

Diiselmootoriga sõiduautode CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad diiselkütuse põlemisel diiselmootoriga sõiduautode igasuguse veotegevuse käigus (esmajoones on sõiduautod ette nähtud inimeste vedamiseks, nad on ette nähtud 12 või vähemale inimesele, nende täismass on 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi ainult diiselkütuse kohta).

Diiselmootoriga sõiduautode läbisõit, mln km

Avalikule liiklusele avatud teedel liikuda lubatavate diiselmootoriga sõiduautode sõidukkilomeetrite summa. (allikas: transpordistatistika)

2

TRANSPORT B0

Bensiinimootoriga sõiduautode CO2 eriheitkogused, g/100km

Bensiinimootoriga sõiduautode CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad bensiini põlemisel bensiinimootoriga sõiduautode igasuguse veotegevuse käigus (esmajoones on sõiduautod ette nähtud inimeste vedamiseks, nad on ette nähtud 12 või vähemale inimesele, nende kogukaal on 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi ainult bensiini kohta).

Bensiinimootoriga sõiduautode läbisõit, mln km

Avalikule liiklusele avatud teedel liikuda lubatavate bensiinimootoriga sõiduautode sõidukkilomeetrite summa. (allikas: transpordistatistika)

3

TRANSPORT C0

Sõiduautode CO2 eriheitkogused, t/skm

Sõiduautode CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel sõiduautode igasuguse veotegevus käigus (esmajoones on sõiduautod ette nähtud inimeste vedamiseks, nad on ette nähtud 12 või vähemale inimesele, nende kogukaal on 3 900 kg või vähem – IPCC allikate kategooria 1A3bi).

Sõitjate vedu autodega, mln/i/km

Sõiduautodega sõidetud sõitjakilomeetrite arv, üks sõitjakilomeeter on ühe sõitja vedamine ühe kilomeetri kaugusele. (allikas: transpordistatistika)

Märkus: võimaluse korral peavad tegevusandmed olema kooskõlas heitkoguste andmetega.

4

TRANSPORT E1

Lennutranspordi eriheitkogused, t/reisija

CO2 heitkogused siseriiklikus õhutranspordis, kt

Siseriikliku lennutranspordi CO2 heitkogused (kaubanduslik, era, põllumajanduslik jne), sealhulgas õhkutõusmised ja maandumised (IPCC allikate kategooria 1A3aii). Välja arvatud kütuse kasutamine maapealseks transpordiks lennujaamades. Samuti välja arvatud lennuväljade paiksete küttekollete kütus.

Reisijad siseriiklikel lendudel, mln

Reisimiseks lendamist kasutavate reisijate arv, välja arvatud lennukeid teenindav personal ja lennukimeeskonnad (vaid siseriiklik lennundus). (allikas: transpordistatistika)

Märkus: võimaluse korral peaksid tegevusandmed olema kooskõlas heitkoguste andmetega.

5

TÖÖSTUS A1.4

Energiaga seotud CO2 intensiivsus – toiduaine-, joogi- ja tubakatööstus, t/mln euro

Toiduainetetööstuse energiaga seotud CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel toiduainete ja jookide, samuti tubakatoodete valmistamisel, sealhulgas põlemisel, mis on seotud elektrienergia ja soojuse tootmisega (IPCC allikate kategooria 1A2e).

Kogulisandväärtus – toiduaine-, joogi- ja tubakatööstus, mln eurot (EÜ95)

Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades toiduaine- ja joogitööstuses (NACE 15) ning tubakatööstuses (NACE 16). (allikas: Rahvamajanduse arvepidamine).

6

TÖÖSTUS A1.5

Energiaga seotud CO2 intensiivsus – paberi- ja trükitööstus, t/mln euro

Paberi- ja trükitööstuses energiaga seotud CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põlemisel tselluloosi, paberi ja paberitoodete valmistamisel ning kirjastamisel, trükkimisel ja salvestiste paljundamisel, kaasa arvatud heitkogused, mis tekivad põlemisel, kui toodetakse soojust ja elektrit (IPCC allikate kategooria 1A2d).

Kogulisandväärtus – paberi- ja trükitööstus, mln eurot (EÜ95)

Kogulisandväärtus 1995. aasta püsivhindades tselluloosi, paberi ja paberitoodete valmistamisel (NACE 21), samuti kirjastamisel, trükkimisel ja salvestiste paljundamisel (NACE 22) (allikas: Rahvamajanduse arvepidamine)

7

MAJAPIDAMISED A0

Ruumide kütmisega seotud CO2 eriheitkogused kodumajapidamistes, t/m2

Ruumide kütmisega seotud CO2 eriheitkogused kodumajapidamistes, kt

Kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused, mis tekivad ruumide kütmisel kodumajapidamistes.

Püsikasutusega eluasemete põrandapind, mln m2

Püsikasutusega eluasemete summaarne põrandapind

8

TEENUSED B0

Ruumide kütmisega seotud CO2 eriheitkogused kaubandus- ja institutsionaalses sektoris, kg/m2

Ruumide kütmisega seotud CO2 heitkogused kaubandus- ja institutsionaalses sektoris, kt

Kütuse põlemisel tekkivad CO2 heitkogused avaliku ja erasektori institutsionaalsete hoonete kütmisel.

Teenindushoonete põrandapind, mln m2

Teenindusasutuste põrandapind kokku (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99)

9

ÜLEKANNE D0

Avalike elektrijaamade CO2 heitkogused, t/TJ

Avalike soojuselektrijaamade CO2 heitkogused, kt

Avalikes soojuselektrijaamades ning soojuse ja elektri koostootmisjaamades elektrienergia ja soojuse kogutoodanguks kasutatud fossiilse kütuse põlemisest tekkivad CO2 heitkogused (IPCC allikate kategooriad 1A1ai ja 1A1aii). Siia hulka pole arvatud ainult soojust tootvate ettevõtete heitkogused.

Soojusjõujaamade kõigi toodete summaarne väljund, PJ

Avalike soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Ainult soojust tootvate ettevõtete toodang pole siia hulka arvatud. Avalike soojuselektrijaamade esmaseks ülesandeks on elektrienergia (ja soojuse) tootmine eesmärgiga müüa see kolmandale osapoolele. Need võivad olla avalik-õiguslikus või eraomandis. Elektritoodangu kogumahtu mõõdetakse peatrafode väljunditel, st elektrienergia tarbimine ettevõtte lisaseadmetes ning trafodes on kaasa arvatud. (allikas: energiabilanss)

10

ÜLEKANNE E0

Oma tarbeks tootvate ettevõtete CO2 heitkogused, t/TJ

Oma tarbeks tootjate CO2 heitkogused, kt

Oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamades ning soojuse ja elektri koostootmisjaamades elektrienergia ja soojuse kogutoodanguks kasutatud fossiilse kütuse põlemisest tekkivad CO2 heitkogused.

Omaks tarbeks tootjate soojusjõujaamade summaarne väljund, PJ

Oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Ainult soojust tootvate ettevõtete toodang pole siia hulka arvatud. Oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamad toodavad elektrienergiat (ja soojust) kas täielikult või osaliselt enda tarbeks ning see tegevus on neile põhitegevust toetavaks kõrvaltegevuseks. Elektritoodangu kogumahtu mõõdetakse peatrafode väljunditel, st elektrienergia tarbimine ettevõtte lisaseadmetes ning trafodes on kaasa arvatud. (Allikas: energiabilanss)

11

ÜLEKANNE

Kogu energiatootmise süsinikuintensiivsus, t/TJ

Klassikalise energiatoodangu CO2 heitkogused, kt

Avalikes ja oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamades ning soojuse ja elektri koostootmisjaamades elektrienergia ja soojuse kogutoodanguks kasutatud fossiilse kütuse põlemisest tekkivad CO2 heitkogused. Siia hulka pole arvatud ainult soojust tootvate ettevõtete heitkogused.

Kõik tooted – avalike ning oma tarbeks tootjate elektrijaamade toodang, PJ

Avalike ja oma tarbeks tootjate soojuselektrijaamade ning soojuse ja elektri koostootmisjaamade (SEK) poolt toodetud kogu elektrienergia ning kolmandale osapoolele müüdud soojusenergia. Kaasa arvatud elektri tootmine taastuvatest allikatest ja tuumaelektrijaamad. (Allikas: energiabilanss)

12

TRANSPORT

Transpordi süsinikuintensiivsus, t/TJ

Transpordi CO2 heitkogused, kt

Fossiilsete kütuste CO2 heitkogused igasuguses veotegevuses (IPCC allikate kategooria 1A3)

Summaarne lõppenergiatarbimine transpordis, PJ

Sisaldab transpordi summaarset lõppenergiatarbimist kõigist energiaallikatest (sealhulgas biomassi ja elektri tarbimine). (Allikas: energiabilanss)

13

TÖÖSTUS C0.3

Energiaga seotud CO2 eriheitkogused paberitööstuses, t/t

Energiaga seotud CO2 heitkogused paberi- ja trükitööstuses, kt

CO2 heitkogused, mis tekitavad fossiilse kütuse põlemisel tselluloosi, paberi ja paberitoodete valmistamisel ning kirjastamisel, trükinduses ja salvestiste paljundamisel, sealhulgas heitmed, mis tekivad põlemisel, kui toodetakse elektrit ja soojust (IPCC allikate kategooria1A2d).

Paberitoodangu füüsiline maht, kt

Paberitoodangu füüsiline maht (NACE 21) (Allikas: tootmisstatistika)

14

TÖÖSTUS

CO2 heitkogused tööstussektoris, kt

Heitkogused, mis tekivad fossiilse kütuse põletamisel tootvas tööstuses, ehitus- ja mäetööstuses (välja arvatud söekaevandused ja nafta ning gaasi tootmine), sealhulgas põletamisel, kui toodetakse elektrit ja soojust (IPCC allikate kategooria 1A2). Tööstuses vedudeks kasutatav energia ei peaks olema siin, vaid transpordi näitajate juures. Maastikul liikuvad ja muud liikurmasinad peaksid kuuluma antud sektorisse.

Summaarne lõppenergiatarbimine tööstuses, PJ

Hõlmab tööstuse summaarset lõppenergiatarbimist kõigist energiaallikatest (sealhulgas biomassi ja elektri tarbimine) (allikas: energiabilanss)

15

MAJAPIDAMISED

Kodumajapidamiste CO2 heitkogused, kt

CO2 heitkogused, mis tekivad kodumajapidamistes kütuse põlemisel (IPCC allikate kategooria 1A4b).

Summaarne lõppenergiatarbimine kodumajapidamistes, PJ

Hõlmab kodumajapidamiste summaarset lõppenergiatarbimist kõigist energiaallikatest (sealhulgas biomassi ja elektri tarbimine) (Allikas: energiabilanss)

---

(1)  Liikmesriigid teatavad lugeja ja nimetaja, kui need CRFis puuduvad.

(2)  Liikmesriigid peaksid käesolevaid juhendeid järgima. Kui nad ei suuda neid täpselt järgida või kui lugeja ja nimetaja ei vasta täielikult teineteisele, peaks liikmesriik seda selgelt näitama.

(3)  Viited IPCC allikate kategooriatele viitavad IPCC (1996) dokumendile “IPCC 1996. aasta ülevaadatud juhendid kasvuhoonegaaside riiklike inventuuriaruannete kohta”.

(4)  Liikmesriigid teatavad lugeja ja nimetaja, kui need CRFis puuduvad.

(5)  Liikmesriigid peaksid käesolevaid juhendeid järgima. Kui nad ei suuda neid täpselt järgida või kui lugeja ja nimetaja ei vasta täielikult teineteisele, peaks liikmesriigid seda selgelt näitama.

---

III LISA

Poliitika ja meetmete (1) edusammude seires ja hindamisel kasutatavad prognoosimisnäitajad

| Nr | Eurostati sektor | Näitaja | Lugeja/nimetaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | MAKROMAJANDUS | CO2 intensiivsus SKT kohta, t/mln eurot | Summaarsed CO2 heitkogused, kt |
| SKT, mld eurot (EÜ95) |
| 2 | TRANSPORT C0 | Sõiduautode CO2 heitkogused, kt | |
| Sõiduautode läbisõit, mln km | |
| 3 | TRANSPORT D0 | CO2 heitkogused kaubaveol (kõik viisid), kt | |
| Kaubavedu (kõik viisid), mln t km | |
| 4 | TÖÖSTUS A1 | Energiaga seotud CO2 intensiivsus tööstuses, t/mln eurot | Tööstuse CO2 heitkogused fossiilse kütuse kasutamisest kt |
| Kogu tööstuse kogulisandväärtus, mld eurot (EÜ95) |
| 5 | KODUMAJAPIDAMISED A1 | CO2 eriheitkogused kodumajapidamistest, t/eluase | Kodumajapidamiste CO2 heitkogused fossiilse kütuse kasutamisest, kt |
| Püsivalt asustatud eluasemete arv, 1 000 |
| 6 | TEENUSED A0 | CO2 intensiivsus teenindussektoris, t/mln eurot | Teeninduse CO2 heitkogused fossiilse kütuse kasutamisest, kt |
| Kogulisandväärtus - teenused, mld eurot (EÜ95) |
| 7 | ÜLEKANNE B0 | CO2 eriheitkogused avalikes ja omaks tarbeks tootvatest elektrijaamadest, t/TJ | Avalike ja omaks tarbeks tootvate soojuselektrijaamade CO2 heitkogused, kt |
| Kõik tooted – avalike ja oma tarbeks tootvate soojuselektrijaamade kogutoodang, PJ |
| 8 | PÕLLUMAJANDUS | N2O eriheitkogused väetiste ja sõnniku kasutamisel, kg/kg | N2O heitkogused kunstväetiste ja kunstsõnniku kasutamisest, kt |
| Kunstväetiste ja -sõnniku kasutamine, kt lämmastikku |
| 9 | PÕLLUMAJANDUS | CH4 eriheitkogused loomakasvatusest, kg/pea | Veiste CH4 heitkogused, kt |
| Veisekari, 1 000 pead |
| 10 | JÄÄTMED | CH4 eriheitkogused pinnase täitmisest, kt/kt | CH4 heitkogused pinnase täitmisest, kt |
| Tahkete olmejäätmete kasutamine pinnase täitmiseks, kt |

Nr

Eurostati sektor

Näitaja

Lugeja/nimetaja

1

MAKROMAJANDUS

CO2 intensiivsus SKT kohta, t/mln eurot

Summaarsed CO2 heitkogused, kt

SKT, mld eurot (EÜ95)

2

TRANSPORT C0

Sõiduautode CO2 heitkogused, kt

Sõiduautode läbisõit, mln km

3

TRANSPORT D0

CO2 heitkogused kaubaveol (kõik viisid), kt

Kaubavedu (kõik viisid), mln t km

4

TÖÖSTUS A1

Energiaga seotud CO2 intensiivsus tööstuses, t/mln eurot

Tööstuse CO2 heitkogused fossiilse kütuse kasutamisest kt

Kogu tööstuse kogulisandväärtus, mld eurot (EÜ95)

5

KODUMAJAPIDAMISED A1

CO2 eriheitkogused kodumajapidamistest, t/eluase

Kodumajapidamiste CO2 heitkogused fossiilse kütuse kasutamisest, kt

Püsivalt asustatud eluasemete arv, 1 000

6

TEENUSED A0

CO2 intensiivsus teenindussektoris, t/mln eurot

Teeninduse CO2 heitkogused fossiilse kütuse kasutamisest, kt

Kogulisandväärtus - teenused, mld eurot (EÜ95)

7

ÜLEKANNE B0

CO2 eriheitkogused avalikes ja omaks tarbeks tootvatest elektrijaamadest, t/TJ

Avalike ja omaks tarbeks tootvate soojuselektrijaamade CO2 heitkogused, kt

Kõik tooted – avalike ja oma tarbeks tootvate soojuselektrijaamade kogutoodang, PJ

8

PÕLLUMAJANDUS

N2O eriheitkogused väetiste ja sõnniku kasutamisel, kg/kg

N2O heitkogused kunstväetiste ja kunstsõnniku kasutamisest, kt

Kunstväetiste ja -sõnniku kasutamine, kt lämmastikku

9

PÕLLUMAJANDUS

CH4 eriheitkogused loomakasvatusest, kg/pea

Veiste CH4 heitkogused, kt

Veisekari, 1 000 pead

10

JÄÄTMED

CH4 eriheitkogused pinnase täitmisest, kt/kt

CH4 heitkogused pinnase täitmisest, kt

Tahkete olmejäätmete kasutamine pinnase täitmiseks, kt

---

(1)  Täpsemate juhendite/mõistete leidmiseks näitajate 1–7 kohta vaata II lisa. Võimaluse korral peaksid näitajad 1–7 olema kooskõlas II lisa samaväärsete näitajatega; näitajad 8–10 peaksid olema kooskõlas CRFis esitatud teabega.

---

IV LISA

PROGNOOSIDEKS KASUTATAVATE PARAMEETRITE LOETELU

1.   Prognooside kohustuslikud parameetrid

Oletused üldiste majanduslike parameetrite kohta

| — | sisemajanduse kogutoodang (SKT) (väärtus antud aastatel või aastane kasvumäär ja baasaasta) |
| --- | --- |

—

sisemajanduse kogutoodang (SKT) (väärtus antud aastatel või aastane kasvumäär ja baasaasta)

| — | rahvastik (väärtus antud aastatel või aastane kasvumäär ja baasaasta) |
| --- | --- |

—

rahvastik (väärtus antud aastatel või aastane kasvumäär ja baasaasta)

| — | rahvusvaheline kivisöe hind antud aastatel eurodes tonni või gigadžauli (GJ) kohta |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline kivisöe hind antud aastatel eurodes tonni või gigadžauli (GJ) kohta

| — | rahvusvaheline nafta hind antud aastatel eurodes barreli või GJ kohta |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline nafta hind antud aastatel eurodes barreli või GJ kohta

| — | rahvusvaheline maagaasi hind antud aastatel eurodes m3 või GJ kohta; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline maagaasi hind antud aastatel eurodes m3 või GJ kohta;

Oletused energiasektori kohta

| — | kogu sisetarbimine petadžaulides (PJ) (nafta, maagaasi, kivisöe, taastuva energia, tuumaenergia ja muude energialiikide kaupa) |
| --- | --- |

—

kogu sisetarbimine petadžaulides (PJ) (nafta, maagaasi, kivisöe, taastuva energia, tuumaenergia ja muude energialiikide kaupa)

| — | elektri kogutoodang kütuse liikide kaupa (nafta, maagaas, kivisüsi, taastuv energia, tuumaenergia ja muud energialiigid) |
| --- | --- |

—

elektri kogutoodang kütuse liikide kaupa (nafta, maagaas, kivisüsi, taastuv energia, tuumaenergia ja muud energialiigid)

| — | energia tarbimine sektorite ja kütuseliikide kaupa (tarnitud) (soovitatavad sektorid energeetikatööstus, tööstus, kaubandus- või teenindussektor, elamusektor ja transport) |
| --- | --- |

—

energia tarbimine sektorite ja kütuseliikide kaupa (tarnitud) (soovitatavad sektorid energeetikatööstus, tööstus, kaubandus- või teenindussektor, elamusektor ja transport)

| — | oletused ilmastiku parameetrite kohta, eelkõige kütmise ja jahutamise kraadpäevade kohta. |
| --- | --- |

—

oletused ilmastiku parameetrite kohta, eelkõige kütmise ja jahutamise kraadpäevade kohta.

Oletused tööstussektori kohta

Makromajanduslikke mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | tööstussektori osakaal SKT-s ja kasvumäär |
| --- | --- |

—

tööstussektori osakaal SKT-s ja kasvumäär

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | tööstussektori toodanguindeks (on soovitatav jagada füüsilisel tootmisel põhineva energiamahuka tööstuse ja rahalisel väärtusel põhineva töötleva tööstuse kaupa) |
| --- | --- |

—

tööstussektori toodanguindeks (on soovitatav jagada füüsilisel tootmisel põhineva energiamahuka tööstuse ja rahalisel väärtusel põhineva töötleva tööstuse kaupa)

Oletused transpordisektori kohta

Makromajanduslikke mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | transpordi kasv SKT suhtes |
| --- | --- |

—

transpordi kasv SKT suhtes

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | sõitjakilomeetrite kasv |
| --- | --- |

—

sõitjakilomeetrite kasv

| — | tonnkilomeetrite kasv |
| --- | --- |

—

tonnkilomeetrite kasv

Oletused ehitiste kohta (elamusektoris ja kaubandus- või teenindussektoris)

Makromajanduslikke mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | eratarbimise tase (välja arvatud eratransport) |
| --- | --- |

—

eratarbimise tase (välja arvatud eratransport)

| — | teenindussektori osakaal SKT-s ja kasvumäär |
| --- | --- |

—

teenindussektori osakaal SKT-s ja kasvumäär

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | teenindushoonete ja elumajade põrandapinna muutumise määr |
| --- | --- |

—

teenindushoonete ja elumajade põrandapinna muutumise määr

| — | elumajade arv ja teenindussektoris hõivatud töötajate arv |
| --- | --- |

—

elumajade arv ja teenindussektoris hõivatud töötajate arv

Oletused põllumajandussektori kohta

Makromajanduslikke mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | põllumajandussektori osakaal SKTs ja suhteline kasv |
| --- | --- |

—

põllumajandussektori osakaal SKTs ja suhteline kasv

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | kariloomade arv loomaliikide kaupa (soolesisese fermentatsiooni osas lihakarja ja lüpsilehmade kaupa, sõnnikukäitluse osas ka sigade ja kodulindude kaupa) |
| --- | --- |

—

kariloomade arv loomaliikide kaupa (soolesisese fermentatsiooni osas lihakarja ja lüpsilehmade kaupa, sõnnikukäitluse osas ka sigade ja kodulindude kaupa)

| — | kultuuride all olev pindala kultuuride kaupa |
| --- | --- |

—

kultuuride all olev pindala kultuuride kaupa

| — | heitmekoefitsiendid kariloomaliikide kaupa soolesisese fermentatsiooni ja sõnnikukäitluse osas ning kultuuride ja väetise kasutuse (tonnides) kaupa |
| --- | --- |

—

heitmekoefitsiendid kariloomaliikide kaupa soolesisese fermentatsiooni ja sõnnikukäitluse osas ning kultuuride ja väetise kasutuse (tonnides) kaupa

Oletused jäätmesektori kohta

| — | jäätmete teke elaniku kohta või tonnid tahkeid olmejäätmeid |
| --- | --- |

—

jäätmete teke elaniku kohta või tonnid tahkeid olmejäätmeid

| — | tahkete olmejäätmete orgaaniline osa |
| --- | --- |

—

tahkete olmejäätmete orgaaniline osa

| — | prügilatesse ladustatud, põletatud või kompostitud tahked olmejäätmed (tonnides või %) |
| --- | --- |

—

prügilatesse ladustatud, põletatud või kompostitud tahked olmejäätmed (tonnides või %)

Oletused metsandussektori kohta

| — | metsa määratlused |
| --- | --- |

—

metsa määratlused

| — | pindala:






  — | majandatud metsad |
| --- | --- | --- |

—

pindala:

—

majandatud metsad

| — | majandamata metsad |
| --- | --- |

—

majandamata metsad

2.   Prognooside soovitatavad parameetrid

Oletused üldiste majanduslike parameetrite kohta

| — | SKT kasvutempo tööstussektorite kaupa võrrelduna 2000. aastaga |
| --- | --- |

—

SKT kasvutempo tööstussektorite kaupa võrrelduna 2000. aastaga

| — | oletuslike andmete võrdlus ametlike prognoosidega |
| --- | --- |

—

oletuslike andmete võrdlus ametlike prognoosidega

Oletused energiasektori kohta

| — | riiklikud kivisöe, nafta ja gaasienergia hinnad sektorite kaupa (koos maksudega) – soovituslikud sektorid on elektri- ja soojatootmine, tööstus, kaubandus, elamusektor ja transport. Püsivhinnad tuleb ära märkida. |
| --- | --- |

—

riiklikud kivisöe, nafta ja gaasienergia hinnad sektorite kaupa (koos maksudega) – soovituslikud sektorid on elektri- ja soojatootmine, tööstus, kaubandus, elamusektor ja transport. Püsivhinnad tuleb ära märkida.

| — | riiklikud elektrihinnad sektorite kaupa nagu eespoolgi (võib olla tüüpvõimsus) |
| --- | --- |

—

riiklikud elektrihinnad sektorite kaupa nagu eespoolgi (võib olla tüüpvõimsus)

| — | kaugkütte kogutoodang kütuseliikide kaupa |
| --- | --- |

—

kaugkütte kogutoodang kütuseliikide kaupa

Oletused tööstussektori kohta

| — | Oletused fluoritud gaaside kohta:






  — | alumiiniumi tootmine ja heitmekoefitsiendid |
| --- | --- | --- |

—

Oletused fluoritud gaaside kohta:

—

alumiiniumi tootmine ja heitmekoefitsiendid

| — | magneesiumi tootmine ja heitmekoefitsiendid |
| --- | --- |

—

magneesiumi tootmine ja heitmekoefitsiendid

| — | vahu tootmine ja heitmekoefitsiendid |
| --- | --- |

—

vahu tootmine ja heitmekoefitsiendid

| — | külmutusainete varu ja lekkekiirused |
| --- | --- |

—

külmutusainete varu ja lekkekiirused

Makromajanduslikke mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | erinevate sektorite ja kasvutempode osakaal SKTs |
| --- | --- |

—

erinevate sektorite ja kasvutempode osakaal SKTs

| — | energiaintensiivsuse vähendamise kiirus (1990 = 100) |
| --- | --- |

—

energiaintensiivsuse vähendamise kiirus (1990 = 100)

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | erinevate sektorite toodanguindeksid |
| --- | --- |

—

erinevate sektorite toodanguindeksid

| — | vähendamise kiirus või energiatõhususe tegur |
| --- | --- |

—

vähendamise kiirus või energiatõhususe tegur

Oletused ehitiste kohta (elamusektoris ja kaubandus- või teenindussektoris)

Makromajanduslikke mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | teenindussektori ja leibkondade sektori osakaal SKTs |
| --- | --- |

—

teenindussektori ja leibkondade sektori osakaal SKTs

| — | energiaintensiivsuse vähendamise tempo |
| --- | --- |

—

energiaintensiivsuse vähendamise tempo

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | leibkondade arv |
| --- | --- |

—

leibkondade arv

| — | uute ehitiste arv |
| --- | --- |

—

uute ehitiste arv

| — | energiaintensiivsuse vähendamise tempo (1990 = 100) |
| --- | --- |

—

energiaintensiivsuse vähendamise tempo (1990 = 100)

Oletused transpordisektori kohta

Ökonomeetrilisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | transpordi kasv SKT suhtes – reisijate ja kaupade kaupa |
| --- | --- |

—

transpordi kasv SKT suhtes – reisijate ja kaupade kaupa

| — | energiatõhususe suurendamise tempo – sõidukiliikide kaupa |
| --- | --- |

—

energiatõhususe suurendamise tempo – sõidukiliikide kaupa

| — | energiatõhususe suurendamise tempo – sõidukiliikide kaupa, märkida, kas kehtib kõikide või üksnes uute autode puhul |
| --- | --- |

—

energiatõhususe suurendamise tempo – sõidukiliikide kaupa, märkida, kas kehtib kõikide või üksnes uute autode puhul

| — | transpordiliikide osatähtsuse muutumiskiirus (reisijate ja kaupade kaupa) |
| --- | --- |

—

transpordiliikide osatähtsuse muutumiskiirus (reisijate ja kaupade kaupa)

| — | sõitjakilomeetrite kasv maanteedel |
| --- | --- |

—

sõitjakilomeetrite kasv maanteedel

| — | sõitjakilomeetrite kasv raudteedel |
| --- | --- |

—

sõitjakilomeetrite kasv raudteedel

| — | sõitjakilomeetrite kasv õhutranspordil |
| --- | --- |

—

sõitjakilomeetrite kasv õhutranspordil

| — | tonnkilomeetrite kasv maanteedel |
| --- | --- |

—

tonnkilomeetrite kasv maanteedel

| — | tonnkilomeetrite kasv raudteedel |
| --- | --- |

—

tonnkilomeetrite kasv raudteedel

| — | tonnkilomeetrite kasv meretranspordis |
| --- | --- |

—

tonnkilomeetrite kasv meretranspordis

Oletused põllumajandussektori kohta

Ökonomeetrilisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | põllumajandustoodete kaubandus (import/eksport) |
| --- | --- |

—

põllumajandustoodete kaubandus (import/eksport)

| — | siseriiklik tarbimine (nt piima/veiseliha tarbimine) |
| --- | --- |

—

siseriiklik tarbimine (nt piima/veiseliha tarbimine)

Teisi mudeleid kasutavate liikmesriikide puhul:

| — | kultuuride ja rohumaade all olevate maade, viljelusmaade, tootmisest kõrvaldatud maade, metsade alla pandud maade jne arendamine |
| --- | --- |

—

kultuuride ja rohumaade all olevate maade, viljelusmaade, tootmisest kõrvaldatud maade, metsade alla pandud maade jne arendamine

| — | põllumajandusliku tegevuse prognooside taga olevad makromajanduslikud oletused |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku tegevuse prognooside taga olevad makromajanduslikud oletused

| — | kariloomade kirjeldus (nt sisend/toitainete tasakaalu, väljund/loomsete saaduste, piima tootmiskvoodid/kariloomade tootlikkus) |
| --- | --- |

—

kariloomade kirjeldus (nt sisend/toitainete tasakaalu, väljund/loomsete saaduste, piima tootmiskvoodid/kariloomade tootlikkus)

| — | põllumajanduse tüüpide arendamine (nt intensiivne tavapõllundus, mahepõllundus) |
| --- | --- |

—

põllumajanduse tüüpide arendamine (nt intensiivne tavapõllundus, mahepõllundus)

| — | laudaspidamise/karjatussüsteemide ja laudaspidamise/karjatusaja jaotus |
| --- | --- |

—

laudaspidamise/karjatussüsteemide ja laudaspidamise/karjatusaja jaotus

| — | väetamisrežiimi parameetrid:






  — | väetiste kasutamise üksikasjad (väetise tüüp, tarvitamise aeg, anorgaanilise/orgaanilise aine suhe) |
| --- | --- | --- |

—

väetamisrežiimi parameetrid:

—

väetiste kasutamise üksikasjad (väetise tüüp, tarvitamise aeg, anorgaanilise/orgaanilise aine suhe)

| — | ammoniaagi lendumise määr pärast sõnniku laotamist pinnasele |
| --- | --- |

—

ammoniaagi lendumise määr pärast sõnniku laotamist pinnasele

| — | sõnniku kasutamise efektiivsus |
| --- | --- |

—

sõnniku kasutamise efektiivsus

| — | sõnnikukäitlussüsteemi parameetrid:






  — | ladustamiseks mõeldud rajatiste jaotus (nt kattega ja katteta):






  — | sõnnikus sisalduva lämmastiku eritumiskiirus |
| --- | --- | --- | --- |

—

sõnnikukäitlussüsteemi parameetrid:

—

ladustamiseks mõeldud rajatiste jaotus (nt kattega ja katteta):

—

sõnnikus sisalduva lämmastiku eritumiskiirus

| — | sõnniku laotamise meetodid |
| --- | --- |

—

sõnniku laotamise meetodid

| — | kontrollmeetmete kehtestamisperioodi pikendamine (ladustamistehnikad, sõnniku laotamine), parimate võimalike tehnikate kasutamine |
| --- | --- |

—

kontrollmeetmete kehtestamisperioodi pikendamine (ladustamistehnikad, sõnniku laotamine), parimate võimalike tehnikate kasutamine

| — | põllumajandusmaast erituva lämmastikoksiidiga seotud parameetrid (nt leostunud lämmastiku fraktsioon, otseste heitmete heitmekoefitsiendid, lämmastiku sisaldus põllukultuuride jääkides) |
| --- | --- |

—

põllumajandusmaast erituva lämmastikoksiidiga seotud parameetrid (nt leostunud lämmastiku fraktsioon, otseste heitmete heitmekoefitsiendid, lämmastiku sisaldus põllukultuuride jääkides)

| — | sõnniku käitlemise ulatus |
| --- | --- |

—

sõnniku käitlemise ulatus

---

V LISA

Küsimustik Kyoto protokolli mehhanismide kasutamise kohta, saavutamaks aastateks 2008–2012 seatud eesmärkide

| 1. | Kas teie liikmesriik kavatseb kasutada Kyoto protokolli (Kyoto mehhanismide) kohast ühist rakendamist (JI), puhta arengu mehhanismi (CDM) ning rahvusvahelist heitmetega kauplemist (IET) heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise saavutamiseks vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 2 ning Kyoto protokollile? Kui jah, siis milliseid edusamme on tehtud rakendussätete (rakenduskavade, institutsioonide otsuste) ning asjaomaste siseriiklike õigusaktide osas? |
| --- | --- |

1.

Kas teie liikmesriik kavatseb kasutada Kyoto protokolli (Kyoto mehhanismide) kohast ühist rakendamist (JI), puhta arengu mehhanismi (CDM) ning rahvusvahelist heitmetega kauplemist (IET) heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise saavutamiseks vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 2 ning Kyoto protokollile? Kui jah, siis milliseid edusamme on tehtud rakendussätete (rakenduskavade, institutsioonide otsuste) ning asjaomaste siseriiklike õigusaktide osas?

| 2. | Kas teie liikmesriik on kindlaks määranud ja UNFCCC sekretariaadile teatanud puhta arengu mehhanismi projektide jaoks määratud siseriikliku asutuse ning ühise rakendamise projektide jaoks määratud teabekeskuse? Kui jah, palun märkige üksikasjad. |
| --- | --- |

2.

Kas teie liikmesriik on kindlaks määranud ja UNFCCC sekretariaadile teatanud puhta arengu mehhanismi projektide jaoks määratud siseriikliku asutuse ning ühise rakendamise projektide jaoks määratud teabekeskuse? Kui jah, palun märkige üksikasjad.

| 3. | Millist kolmest Kyoto mehhanismist teie liikmesriik kasutab või kavatseb kasutada? |
| --- | --- |

3.

Millist kolmest Kyoto mehhanismist teie liikmesriik kasutab või kavatseb kasutada?

| 4. | Millist kvantitatiivset kasu ootab teie liikmesriik Kyoto mehhanismidelt 2008.–2012. aastani kestvaks esimeseks heitkoguste kvantifitseeritud piiramise ja vähendamise kohustuse perioodiks, et saavutada heitkoguste kvantifitseeritud piiramist või vähendamist vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 2 ning Kyoto protokollile? (Palun kasutage allpool toodud tabelit.)
  TABEL 1
  Kyoto mehhanismide kvantitatiivsed panused esimeseks kohustusteperioodiks






  Kyoto mehhanism | Esimeseks kohustusteperioodiks prognoositud kogused kokku
  (Gg CO2 ekvivalent) |
| --- | --- | --- |
| Kõik Kyoto mehhanismid kokku (1) | |
| Rahvusvaheline heitmetega kauplemine | |
| Kõik projektipõhised toimingud | |
| ühine rakendamine | |
| puhta arengu mehhanism | |

4.

Millist kvantitatiivset kasu ootab teie liikmesriik Kyoto mehhanismidelt 2008.–2012. aastani kestvaks esimeseks heitkoguste kvantifitseeritud piiramise ja vähendamise kohustuse perioodiks, et saavutada heitkoguste kvantifitseeritud piiramist või vähendamist vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 2 ning Kyoto protokollile? (Palun kasutage allpool toodud tabelit.)

TABEL 1

Kyoto mehhanismide kvantitatiivsed panused esimeseks kohustusteperioodiks

Kyoto mehhanism

Esimeseks kohustusteperioodiks prognoositud kogused kokku

(Gg CO2 ekvivalent)

Kõik Kyoto mehhanismid kokku (1)

Rahvusvaheline heitmetega kauplemine

Kõik projektipõhised toimingud

ühine rakendamine

puhta arengu mehhanism

| 5. | Iseloomustage Kyoto mehhanismide kasutamiseks ette nähtud eelarvet eurodes ning, kui võimalik, siis mehhanismide ja algatuste, kavade või fondide kaupa, hõlmates ka ajavahemikku, mida eelarve peaks katma. |
| --- | --- |

5.

Iseloomustage Kyoto mehhanismide kasutamiseks ette nähtud eelarvet eurodes ning, kui võimalik, siis mehhanismide ja algatuste, kavade või fondide kaupa, hõlmates ka ajavahemikku, mida eelarve peaks katma.

| 6. | Milliste riikidega on teie liikmesriik sõlminud kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või võtnud vastu vastastikuse mõistmise memorandumeid või sõlminud lepinguid projektipõhiste toimingute rakendamiseks? |
| --- | --- |

6.

Milliste riikidega on teie liikmesriik sõlminud kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või võtnud vastu vastastikuse mõistmise memorandumeid või sõlminud lepinguid projektipõhiste toimingute rakendamiseks?

| 7. | Iga planeeritava, käimasoleva ja lõpetatud puhta arengu mehhanismi ja ühise rakendamise projekti kohta, milles teie liikmesriik osaleb, andke järgmist teavet:






  a) | projekti pealkiri ja kategooria (JI/CDM); |
| --- | --- | --- |

7.

Iga planeeritava, käimasoleva ja lõpetatud puhta arengu mehhanismi ja ühise rakendamise projekti kohta, milles teie liikmesriik osaleb, andke järgmist teavet:

a)

projekti pealkiri ja kategooria (JI/CDM);

| b) | vastuvõtjariik; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtjariik;

| c) | rahastamine: andke lühiülevaade valitsuse ja erasektori võimalikust osalusest, kasutades selliseid liigitusi nagu “erasektor”, “avalik sektor”, “avaliku ja erasektori partnerlus”; |
| --- | --- |

c)

rahastamine: andke lühiülevaade valitsuse ja erasektori võimalikust osalusest, kasutades selliseid liigitusi nagu “erasektor”, “avalik sektor”, “avaliku ja erasektori partnerlus”;

| d) | projekti tüüp: kirjeldada lühidalt, näiteks:







  Energia ja energeetika | : | teatud kütustest loobumine, taastuva energia kasutamine, energiatõhususe suurendamine, kütustest lähtuvate lenduvate heitmete vähendamine, muud (palun täpsustada) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tööstuslikud protsessid | : | materjali asendamine, protsessi või seadmete muutmine, jäätmete käitlemine, taaskasutamine või ringlussevõtt, muud (palun täpsustada) |
| Maakasutus, muudatused maa kasutamises ning metsandus | : | metsastamine, metsa uuendamine, metsa majandamine, põllumaa majandamine, karjamaade majandamine, taastumine |
| Transport | : | teatud kütustest loobumine, energiatõhususe suurendamine, muud (palun täpsustada) |
| Põllumajandus | : | sõnnikukäitlus, muud (palun täpsustada) |
| Jäätmed | : | tahkete jäätmete käitlus, metaani taaskasutamine prügilates, reoveekäitlus, muud (palun täpsustada) |
| Muud | : | palun kirjeldada lühidalt teisi projektitüüpe |

d)

projekti tüüp: kirjeldada lühidalt, näiteks:

Energia ja energeetika

:

teatud kütustest loobumine, taastuva energia kasutamine, energiatõhususe suurendamine, kütustest lähtuvate lenduvate heitmete vähendamine, muud (palun täpsustada)

Tööstuslikud protsessid

:

materjali asendamine, protsessi või seadmete muutmine, jäätmete käitlemine, taaskasutamine või ringlussevõtt, muud (palun täpsustada)

Maakasutus, muudatused maa kasutamises ning metsandus

:

metsastamine, metsa uuendamine, metsa majandamine, põllumaa majandamine, karjamaade majandamine, taastumine

Transport

:

teatud kütustest loobumine, energiatõhususe suurendamine, muud (palun täpsustada)

Põllumajandus

:

sõnnikukäitlus, muud (palun täpsustada)

Jäätmed

:

tahkete jäätmete käitlus, metaani taaskasutamine prügilates, reoveekäitlus, muud (palun täpsustada)

Muud

:

palun kirjeldada lühidalt teisi projektitüüpe

| e) | olek: kasutada järgmisi liigitusi:






  — | kavandatud |
| --- | --- | --- |

e)

olek: kasutada järgmisi liigitusi:

—

kavandatud

| — | heakskiidetud (asjaomased valitsused on heaks kiitnud ning teostatavusuuringud lõpetatud) |
| --- | --- |

—

heakskiidetud (asjaomased valitsused on heaks kiitnud ning teostatavusuuringud lõpetatud)

| — | teostamisel (alustamise või teostamise etapp) |
| --- | --- |

—

teostamisel (alustamise või teostamise etapp)

| — | töös |
| --- | --- |

—

töös

| — | lõpetatud |
| --- | --- |

—

lõpetatud

| — | peatatud |
| --- | --- |

—

peatatud

| f) | kestus: anda järgmist teavet:






  — | ametlik heakskiitmise kuupäev (nt juhatuse heakskiitmine puhta arengu mehhanismide puhul, vastuvõtjariigi heakskiitmine ühise rakendamise projektide puhul) |
| --- | --- | --- |

f)

kestus: anda järgmist teavet:

—

ametlik heakskiitmise kuupäev (nt juhatuse heakskiitmine puhta arengu mehhanismide puhul, vastuvõtjariigi heakskiitmine ühise rakendamise projektide puhul)

| — | projekti alustamise kuupäev (algab töö) |
| --- | --- |

—

projekti alustamise kuupäev (algab töö)

| — | projekti lõpetamise eeldatav kuupäev (kestus) |
| --- | --- |

—

projekti lõpetamise eeldatav kuupäev (kestus)

| — | krediteerimisperiood (millisteks aastateks heitkoguste vähendamise ühikud (ERU) või tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) antakse) |
| --- | --- |

—

krediteerimisperiood (millisteks aastateks heitkoguste vähendamise ühikud (ERU) või tõendatud heitkoguste vähendamine (CER) antakse)

| — | kuupäev(ad), mil vastuvõtjariik väljastab heitkoguste vähendamise ühikud (ERU) või CDMi juhatus väljastab tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) ühikud |
| --- | --- |

—

kuupäev(ad), mil vastuvõtjariik väljastab heitkoguste vähendamise ühikud (ERU) või CDMi juhatus väljastab tõendatud heitkoguste vähendamise (CER) ühikud

| g) | esimene või teine kinnitamiskord (ainult ühise rakendamise projektide puhul) |
| --- | --- |

g)

esimene või teine kinnitamiskord (ainult ühise rakendamise projektide puhul)

| h) | kogu prognoositud heitkoguste vähendamine ja iga-aastane vähendamine, mis lisanduvad kuni esimese kohustusteperioodi lõpuni |
| --- | --- |

h)

kogu prognoositud heitkoguste vähendamine ja iga-aastane vähendamine, mis lisanduvad kuni esimese kohustusteperioodi lõpuni

| i) | projektist saadud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU) või tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), mille liikmesriik endale saab |
| --- | --- |

i)

projektist saadud heitkoguste vähendamise ühikud (ERU) või tõendatud heitkoguste vähendamine (CER), mille liikmesriik endale saab

| j) | aruandlusaasta lõpuni laekuv krediit: andke teavet krediidi (kogu ja iga-aastaste) kohta, mis on saadud ühise rakendamise projektidest, puhta arengu projektidest ning mis on saadud maakasutusest, muudatustest maa kasutamises ning metsandusest. |
| --- | --- |

j)

aruandlusaasta lõpuni laekuv krediit: andke teavet krediidi (kogu ja iga-aastaste) kohta, mis on saadud ühise rakendamise projektidest, puhta arengu projektidest ning mis on saadud maakasutusest, muudatustest maa kasutamises ning metsandusest.

---

(1)  Võimalusel palun lüüa andmed lahku vastavalt kursiivkirjas toodule

---

VI LISA

Kasvuhoonegaaside kohta käiva ühenduse inventuuriaruande ja inventuuriaruande seletuskirja koostamise kord ja ajakava

| Meede | Kes | Millal | Kuidas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Iga-aastaste inventuuriaruannete (täieliku ühtse aruandlusvormi (CRF) ning riikliku inventuuriaruande seletuskirja osade) esitamine liikmesriikide poolt vastavalt otsusele 280/2004/EÜ. |

Meede

Kes

Millal

Kuidas

1.

Iga-aastaste inventuuriaruannete (täieliku ühtse aruandlusvormi (CRF) ning riikliku inventuuriaruande seletuskirja osade) esitamine liikmesriikide poolt vastavalt otsusele 280/2004/EÜ.

Liikmesriigid

Igal aastal 15. jaanuariks

Otsuse 280/2004/EÜ artikli 3 lõikes 1 loetletud osad vastavalt artiklites 2–7 täpsustatule.

Prognooside parandamiseks võetud sammud valdkondades, mille suhtes varem kohaldati Kyoto protokolli artiklit 5.2 (aruandluseks vastavalt Kyoto protokollile).

| 2. | Liikmesriikide esitatud aruande esialgne kontroll. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikide esitatud aruande esialgne kontroll.

Komisjon (kaasa arvatud statistikaamet (Eurostat), Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)), keda abistab Euroopa Keskkonnaagentuur (EKA)

Niipea kui võimalik pärast liikmesriikidelt andmete saamist, hiljemalt 1. aprilliks

Esialgsed kontrollid ja järjepidevuse kontrollid (teostab EKA). Liikmesriikide poolt IPCC standardlähenemise alusel edastatud energiaalaste andmete võrdlemine Eurostati energiaalaste andmetega (teostavad Eurostat ja liikmesriigid) ning liikmesriikide põllumajanduse ja maakasutuse, maa kasutamises toimunud muudatuste ning metsanduse (LULUCF) inventuuriaruannete kontroll, mida teostab JRC (koostöös liikmesriikidega).

| 3. | Ühenduse inventuuriaruande eelnõu koostamine. |
| --- | --- |

3.

Ühenduse inventuuriaruande eelnõu koostamine.

Komisjon (kaasa arvatud Eurostat, JRC), keda abistab (EKA)

Kuni 28. veebruarini

Ühenduse inventuuriaruande eelnõu (koostab EKA), mis põhineb liikmesriikide inventuuridel, ja vajadusel lisateabel.

| 4. | Ühenduse inventuuriaruande eelnõu laialijagamine. |
| --- | --- |

4.

Ühenduse inventuuriaruande eelnõu laialijagamine.

Komisjon, keda abistab EKA

28. veebruar

Ühenduse inventuuriaruande eelnõu laialijagamine liikmesriikidele 28. veebruaril. Liikmesriigid kontrollivad andmeid.

| 5. | Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid ning esitavad lõplikud riiklikud inventuuriaruanded koos seletuskirjaga. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid ning esitavad lõplikud riiklikud inventuuriaruanded koos seletuskirjaga.

Liikmesriigid

15. märts

Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid (et kõrvaldada ebakõlasid või täita lünki) ning esitavad lõplikud riiklikud inventuuriaruanded koos seletuskirjaga.

| 6. | Hinnangud riiklikest inventuuriaruannetest puuduvate andmete kohta. |
| --- | --- |

6.

Hinnangud riiklikest inventuuriaruannetest puuduvate andmete kohta.

Komisjon, keda abistab EKA

31. märts

Pärast konsulteerimist asjaomaste liikmesriikidega valmistab komisjon ette hinnangud puuduvate andmete kohta aruandeaasta 31. märtsiks ning edastab need liikmesriikidele.

| 7. | Liikmesriikide märkused puuduvate andmete kohta koostatud komisjoni hinnangute kohta. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriikide märkused puuduvate andmete kohta koostatud komisjoni hinnangute kohta.

Liikmesriigid

8. aprill

Liikmesriigid esitavad komisjonile ülevaatamiseks märkused komisjoni poolt puuduvate andmete kohta koostatud hinnangute suhtes.

| 8. | Lõplik iga-aastane ühenduse inventuuriaruanne (kaasa arvatud ühenduse inventuuriaruande seletuskiri). |
| --- | --- |

8.

Lõplik iga-aastane ühenduse inventuuriaruanne (kaasa arvatud ühenduse inventuuriaruande seletuskiri).

Komisjon, keda abistab EKA

15. aprill

Lõpliku iga-aastase ühenduse inventuuriaruande esitamine UNFCCCle. Inventuuriaruannet kasutatakse ka järelevalvemehhanismi osana edusammude hindamiseks.

| 9. | Ühenduse poolt liikmesriikidele aruande esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine. |
| --- | --- |

9.

Ühenduse poolt liikmesriikidele aruande esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine.

Komisjon, keda abistab EKA

Niipea kui võimalik pärast esialgse kontrolli tulemuste laekumist.

Komisjon jagab niipea, kui võimalik liikmesriikidele, keda esialgsed kontrollid mõjutavad, laiali ühenduse aruande esialgse kontrollimise tulemused pärast nende laekumist.

| 10. | Asjaomase liikmesriigi vastus ühenduse aruande esialgse kontrolli tulemustele. |
| --- | --- |

10.

Asjaomase liikmesriigi vastus ühenduse aruande esialgse kontrolli tulemustele.

Liikmesriigid

Ühe nädala jooksul tulemuste saamisest.

Liikmesriigid, kellel oli esialgse kontrolli põhjal probleeme või ebakõlasid, annavad esialgse kontrolli tulemuste kohta komisjonile tagasisidet.

| 11. | Liikmesriikide parandatud aruannete esitamine vastuseks UNFCCC esialgsetele kontrollidele. |
| --- | --- |

11.

Liikmesriikide parandatud aruannete esitamine vastuseks UNFCCC esialgsetele kontrollidele.

Liikmesriigid

Iga liikmesriigi jaoks sama, mis UNFCCC esialgse kontrolli etapis.

Vastavalt Kyoto protokollile: kohandatud aruanne tuleb esitada komisjonile viie nädala jooksul alates esialgse esitamise kuupäevast.

Liikmesriigid edastavad komisjonile kohandatud aruanded, mille nad esitavad UNFCCC sekretariaadile vastuseks UNFCCC esialgsetele kontrollidele. Liikmesriigid peavad täpselt märkima, milliseid osi on muudetud, et hõlbustada selle kasutamist ühenduse kohandatud aruandes.

Kuna ühenduse kohandatud aruande puhul tuleb kinni pidada Kyoto protokolli artiklis 8 sätestatud tähtajast, tuleb kohandatud aruanne saata komisjonile varem, kui Kyoto protokolli artikli 8 kohastes juhendites on ette nähtud, tingimusel, et kohandatud aruandega parandatakse andmeid või teavet, mida on kasutatud ühenduse inventuuriaruande koostamisel.

| 12. | Muude kohandatud aruannete esitamine pärast esialgse kontrollietapi lõppu. |
| --- | --- |

12.

Muude kohandatud aruannete esitamine pärast esialgse kontrollietapi lõppu.

Liikmesriigid

Kui kohandatud aruandeid esineb.

Liikmesriigid edastavad komisjonile muid kohandatud aruandeid (CRF või riiklike inventuuriaruannete seletuskirju), mille nad esitavad UNFCCC sekretariaadile pärast esialgse kontrollietapi lõppu.

---

VII LISA

Liikmesriikide ja ühenduse lubatud koguste määramise kord ja ajakava

| Millal | Mis | Kelle ülesanne |
| --- | --- | --- |
| 15. jaanuar 2006 | Liikmesriikide lubatud koguseid kehtestavate aruannete eelnõude esitamine komisjonile vastavalt artiklile 23 nende liikmesriikide poolt, mis on kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas toodud nimekirja | Liikmesriigid, mis on kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas toodud nimekirja |
| märts 2006 | Kliimamuutuste komiteele saadetud komisjoni otsuse eelnõu, millega määratakse ühendusele ja igale otsuse 2002/358/EÜ II lisas loetletud liikmesriigile eraldatud vastavad heitkoguste tasemed vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 3 | Komisjon |
| aprill 2006 | Arvamus komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega määratakse ühendusele ja igale otsuse 2002/358/EÜ II lisas loetletud liikmesriigile eraldatud vastavad heitkoguste tasemed vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 3 | Kliimamuutuste komitee |
| 15. juuni 2006 | Liikmesriikide lubatud koguseid kehtestavate aruannete eelnõude esitamine komisjonile vastavalt artiklile 23 nende liikmesriikide poolt, keda ei ole kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas olevasse nimekirja | Liikmesriigid, keda ei ole kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas toodud nimekirja |
| august 2006 | Liikmesriikidele edastatakse aruande eelnõu, millega määratakse ühenduse lubatud kogused. | Komisjon |
| september 2006 | Kommentaaride edastamine komisjonile aruande eelnõu kohta, millega määratakse ühenduse lubatud kogused | Liikmesriigid |
| 31. detsembriks 2006 | UNFCCC sekretariaadile saadetud liikmesriikide ja komisjoni aruanded nende lubatud koguste määramise kohta | Liikmesriigid ja komisjon |

Millal

Mis

Kelle ülesanne

15. jaanuar 2006

Liikmesriikide lubatud koguseid kehtestavate aruannete eelnõude esitamine komisjonile vastavalt artiklile 23 nende liikmesriikide poolt, mis on kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas toodud nimekirja

Liikmesriigid, mis on kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas toodud nimekirja

märts 2006

Kliimamuutuste komiteele saadetud komisjoni otsuse eelnõu, millega määratakse ühendusele ja igale otsuse 2002/358/EÜ II lisas loetletud liikmesriigile eraldatud vastavad heitkoguste tasemed vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 3

Komisjon

aprill 2006

Arvamus komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega määratakse ühendusele ja igale otsuse 2002/358/EÜ II lisas loetletud liikmesriigile eraldatud vastavad heitkoguste tasemed vastavalt otsuse 2002/358/EÜ artiklile 3

Kliimamuutuste komitee

15. juuni 2006

Liikmesriikide lubatud koguseid kehtestavate aruannete eelnõude esitamine komisjonile vastavalt artiklile 23 nende liikmesriikide poolt, keda ei ole kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas olevasse nimekirja

Liikmesriigid, keda ei ole kantud otsuse 2002/358/EÜ II lisas toodud nimekirja

august 2006

Liikmesriikidele edastatakse aruande eelnõu, millega määratakse ühenduse lubatud kogused.

Komisjon

september 2006

Kommentaaride edastamine komisjonile aruande eelnõu kohta, millega määratakse ühenduse lubatud kogused

Liikmesriigid

31. detsembriks 2006

UNFCCC sekretariaadile saadetud liikmesriikide ja komisjoni aruanded nende lubatud koguste määramise kohta

Liikmesriigid ja komisjon

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/92 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/92

---

KOMISJONI OTSUS,

28. veebruar 2005,

2004. aasta veebruaris toimunud ja loomade heaolu käsitlenud rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi materjalide CD-ROMil avaldamiseks antava ühenduse rahalise toetuse kohta

(2005/167/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ võtab ühendus või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ võtab ühendus või aitab liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (2) | Rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsiga seotud tehnilise ja teadusliku materjali väljatöötamine ja levitamine ühenduse poolt on osa ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamisest. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsiga seotud tehnilise ja teadusliku materjali väljatöötamine ja levitamine ühenduse poolt on osa ühenduse veterinaaria-alaste õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamisest.

| (3) | Komisjoni 5. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/72/EÜ (2004. aastal toimuva loomade heaolu käsitleva rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi korraldamiseks antava ühenduse rahalise toetuse kohta) (2) kiideti heaks 2004. aastal toimuva loomade heaolu käsitleva rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi materjalide avaldamise ja levitamise finantseerimine Euroopa Liidu 2003. aasta eelarve eelarverealt B1-331 kuni 40 000 euro ulatuses. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 5. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/72/EÜ (2004. aastal toimuva loomade heaolu käsitleva rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi korraldamiseks antava ühenduse rahalise toetuse kohta) (2) kiideti heaks 2004. aastal toimuva loomade heaolu käsitleva rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi materjalide avaldamise ja levitamise finantseerimine Euroopa Liidu 2003. aasta eelarve eelarverealt B1-331 kuni 40 000 euro ulatuses.

| (4) | Kuigi konverentsi materjalide trükitud väljaanne toodeti ja seda levitati 2004. aasta mais, ei ole CD-ROM versioon eeldatavasti kättesaadav ja selle eest ei esitata arvet enne 2005. aasta veebruari. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi konverentsi materjalide trükitud väljaanne toodeti ja seda levitati 2004. aasta mais, ei ole CD-ROM versioon eeldatavasti kättesaadav ja selle eest ei esitata arvet enne 2005. aasta veebruari.

| (5) | Selleks meetmeks eraldatud jaotamata makseassigneeringud kaotasid kehtivuse 31. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(5)

Selleks meetmeks eraldatud jaotamata makseassigneeringud kaotasid kehtivuse 31. detsembril 2004.

| (6) | Seepärast on asjakohane finantseerida konverentsi materjalide CD-ROM versiooni väljaandmist Euroopa Liidu 2005. aasta eelarve eelarverealt 17.04.02 kuni 25 000 euro ulatuses. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on asjakohane finantseerida konverentsi materjalide CD-ROM versiooni väljaandmist Euroopa Liidu 2005. aasta eelarve eelarverealt 17.04.02 kuni 25 000 euro ulatuses.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Assigneeringuid Euroopa Liidu 2005. aasta eelarve eelarverealt 17.04.02 võib kuni 25 000 euro ulatuses kasutada lõppmaksete tegemiseks komisjoni poolt 5. detsembril 2003 heakskiidetud meetme “2004. aasta veebruaris toimuva loomade heaolu käsitleva rahvusvahelise episootiaameti ülemaailmse konverentsi tehniliste ja teaduslike materjalide CD-ROMil avaldamine ja levitamine” raames.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/99/EÜ (ELT L 325, 12.12.2003, lk 31).

1

(2)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 56.

2

---

| 1.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 55/93 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 55/93

---

Asutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu artikli 89 lõike 3 alusel ning nimetatud loomade ja loomsete saaduste, taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning loomade heaolu suhtes kohaldatavaid meetmeid käsitleva lepingu artiklis 16, mis on IV lisana lisatud assotsiatsioonilepingule, edaspidi “sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping”.

Artikkel 1

Eesistuja

1.   Ühise korralduskomitee eesistujaks on kordamööda kaheteistkuuliste perioodide kaupa Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel Euroopa Ühenduste Komisjoni esindaja ning Tšiili valitsuse esindaja kõrgemate ametnike tasandil.

2.   Esimene periood algab assotsiatsiooninõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Sellel ajavahemikul ja seejärel igal kaheteistkuulisel perioodil juhatab ühise korralduskomitee koosolekuid assotsiatsiooninõukogu eesistujaks olev lepinguosaline.

Artikkel 2

Koosolekud

1.   Eesistujaks olev lepinguosaline kutsub ühise korralduskomitee koosolekud kokku lepinguosaliste poolt kokkulepitud ajal ja kohas nii sageli, nagu on ette nähtud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu artikli 16 lõikes 1.

2.   Mõlema lepinguosalise nõusolekul võivad ühise korralduskomitee koosolekud toimuda video- või telekonverentsina.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku, et koosolekutevahelisel ajal võib ühine korralduskomitee käsitleda küsimusi kirjavahetuse teel. Teabevahetus toimub sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu artikli 12 lõikega 5 ettenähtud korras.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teatatakse ühise korralduskomitee eesistujale kõigi lepinguosaliste delegatsioonide kavandatav koosseis.

Artikkel 4

Teabevahetus

Kõik ühise korralduskomitee käesoleva töökorra artiklites 6, 7 ja 9 ettenähtud dokumendid edastatakse Tšiili Euroopa Liidu esindusele ja komisjoni delegatsioonile Tšiilis ning assotsiatsiooninõukogu sekretäridele ja eesistujale.

Artikkel 5

Avaldamine

Ühise korralduskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei otsustata teisiti.

Artikkel 6

Koosoleku päevakord

1.   Lepinguosalised lepivad ühiselt kokku iga koosoleku päevakorraprojektis. Päevakorraprojekt edastatakse eesistujale hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust.

2.   Ühine korralduskomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

3.   Muu kui päevakorraprojektis esitatud punkti võib päevakorda arvata mõlema lepinguosalise nõusolekul.

4.   Eesistuja võib teise lepinguosalise nõusolekul kutsuda koosolekutele eksperte andma teavet teatavates küsimustes.

5.   Lepinguosalised lepivad koosoleku alguses kokku, millist keelt koosolekul ja koosoleku protokollis kasutatakse.

Artikkel 7

Protokoll

1.   Lepinguosalised koostavad iga koosoleku kohta ühiselt ja võimalikult kiiresti protokolli projekti.

2.   Üldjuhul märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| a) | ühisele korralduskomiteele esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

a)

ühisele korralduskomiteele esitatud dokumendid,

| b) | kõik avaldused, mida ühise korralduskomitee liikmed on palunud protokolli kanda, |
| --- | --- |

b)

kõik avaldused, mida ühise korralduskomitee liikmed on palunud protokolli kanda,

| c) | tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastuvõetud otsused. |
| --- | --- |

c)

tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastuvõetud otsused.

3.   Protokollis on ka koosolekul osalejate nimekiri.

4.   Mõlemad lepinguosalised kiidavad protokolli kirjalikult heaks kahe kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kinnitamise korral allkirjastavad eesistuja ning teise lepinguosalise vastav esindaja kaks protokolli autentset eksemplari ja kummalegi lepinguosalisele antakse hoiule üks algeksemplar. Protokolli koopia edastatakse assotsiatsiooninõukogu eesistujale ja sekretäridele.

Artikkel 8

Tegevuskava

Ühine korralduskomitee võtab vastu tegevuskava, milles kajastuvad lepinguosaliste poolt koosolekul kokkulepitud meetmed. Ühine korralduskomitee kontrollib oma järgmisel koosolekul, kuidas lepinguosalised on kõnealust tegevuskava rakendanud.

Artikkel 9

Otsused ja soovitused

1.   Kui ühine korralduskomitee on assotsiatsioonilepingu IV lisa alusel volitatud vastu võtma otsuseid või soovitusi, pealkirjastatakse need vastavalt “Otsus” või “Soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Igas otsuses määratakse kindlaks selle jõustumise kuupäev.

2.   Iga ühise korralduskomitee otsuse puhul kohaldatakse assotsiatsiooninõukogu töökorra artikleid 10, 11 ja 12 mutatis mutandis.

3.   Ühise korralduskomitee otsused ja soovitused edastatakse artikli 4 lõikes 1 nimetatud aadressidel.

Artikkel 10

Kulud

1.   Tšiili Vabariik ja Euroopa Ühendus kannavad kõik ühise korralduskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas tööjõu-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute praktilise korraldamise, suulise tõlke ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.   Kulud, mis tekivad koosolekutel suulisest tõlkest ja dokumentide tõlkimisest hispaania ja inglise keelde või nendest keeltest, kannab lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis tekivad seoses suulise või kirjaliku tõlkega ühenduse mõnesse teise ametlikku keelde või mõnest teisest ühenduse ametlikust keelest, kannab ühendus.

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Image

Macarena Vidal Ogueta

Dirección General de Relaciones Económicas Internacionales

Ministerio de Relaciones Exteriores

Image

Alejandro Checchi Lang

European Commission, DG SANCO

Food Safety, plant health, animal health and welfare, international questions

---