# Euroopa Liidu L 47/18.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide18. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 47

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide18. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 265/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 266/2005, 17. veebruar 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 267/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 268/2005, 17. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 18. veebruarist 2005 | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 269/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 270/2005, 17. veebruar 2005, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 19. osaliseks pakkumismenetluseks | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 272/2005, 17. veebruar 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 273/2005, 17. veebruar 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetlusega | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 274/2005, 17. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 275/2005, 17. veebruar 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 276/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 277/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 278/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 23 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 265/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 266/2005, 17. veebruar 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 267/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 268/2005, 17. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 18. veebruarist 2005

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 269/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 270/2005, 17. veebruar 2005, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 19. osaliseks pakkumismenetluseks

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 272/2005, 17. veebruar 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 273/2005, 17. veebruar 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetlusega

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 274/2005, 17. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 275/2005, 17. veebruar 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 276/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 277/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 278/2005, 17. veebruar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

23

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/135/EÜ:Nõukogu otsus, 11. mai 2004, millega tühistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis | 24 |
| | * | 2005/136/EÜ:Nõukogu otsus, 2. juuni 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades | 26 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/137/EÜ:Komisjoni otsus, 15. oktoober 2003, mis käsitleb Vallooni regiooni kaasfinantseeringut ettevõttes Carsid SA
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3527 all)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2005/138/EÜ:Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2003/828/EÜ loomade liikumise osas Portugalis asuvast kitsendustega tsoonist välja ja selle sees seoses lammaste katarraalse palavikuga Portugalis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 335 all)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/135/EÜ:Nõukogu otsus, 11. mai 2004, millega tühistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

24

*

2005/136/EÜ:Nõukogu otsus, 2. juuni 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades

26

Komisjon

*

2005/137/EÜ:Komisjoni otsus, 15. oktoober 2003, mis käsitleb Vallooni regiooni kaasfinantseeringut ettevõttes Carsid SA
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3527 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3527 all)

1

28

*

2005/138/EÜ:Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2003/828/EÜ loomade liikumise osas Portugalis asuvast kitsendustega tsoonist välja ja selle sees seoses lammaste katarraalse palavikuga Portugalis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 335 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 335 all)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 265/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 17. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 129,3 |
| 204 | 79,1 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 146,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,0 |
| 068 | 129,2 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 121,6 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,6 |
| 204 | 226,8 |
| 999 | 197,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,1 |
| 204 | 48,6 |
| 212 | 45,3 |
| 220 | 38,7 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 44,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,5 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 42,6 |
| 204 | 91,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 77,6 |
| 464 | 124,1 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 65,7 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,9 |
| 404 | 101,6 |
| 508 | 87,5 |
| 512 | 129,4 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,8 |
| 400 | 90,1 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

129,3

204

79,1

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

146,4

0707 00 05

052

167,0

068

129,2

204

68,5

999

121,6

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

168,6

204

226,8

999

197,7

0805 10 20

052

48,1

204

48,6

212

45,3

220

38,7

421

30,9

448

35,8

624

63,2

999

44,4

0805 20 10

204

87,5

624

80,9

999

84,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

42,6

204

91,9

220

35,5

400

77,6

464

124,1

528

96,4

624

65,7

662

40,8

999

71,8

0805 50 10

052

51,8

999

51,8

0808 10 80

400

101,9

404

101,6

508

87,5

512

129,4

528

90,2

720

60,0

999

95,1

0808 20 50

388

79,8

400

90,1

512

70,8

528

89,4

720

55,6

999

77,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 266/2005,

17. veebruar 2005,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjustel liigitada 2. veerus näidatud CN-koodi alla. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjustel liigitada 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

| (4) | On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määruse sätetega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1989/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 5).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  CN-kood | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Varbaid ja jalapäkka katvad nahast jalatsid, mis jätavad kanna ja üle poole pöiast vabaks ning millel on tekstiilriidega vooderdatud nahast pealsed, nahast välistallad ja sisetallad pikkusega alla 24 cm. Sussi hoiavad jalas kaks kannatagust kummipaela.
  (rütmivõimlemise suss)
  (Vt foto nr 633 A ja 633 B) (1) | 6403 59 91 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 64 märkuse 3 punktiga b ning CN-koodide 6403, 6403 59 ja 6403 59 91 sõnastusega.
  Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 1 kohaldamisel tähistab termin “välistald” muu hulgas rubriigis 6403 jalatsi seda osa, mis kandmisel maapinnaga kokku puutub. Vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, grupp 64, üldosa, punkt C.
  Kuna rütmivõimlemises tohib maapinnaga kontaktis olla üksnes jalapäkk, on vastav jalatsiosa ainus, mis kandmisel maapinnaga kokku puutub, seega võib seda pidada grupi 64 mõistes “välistallaks”. Toote objektiivsete iseärasuste (nt lõige ja materjal) tõttu ei saa seda kasutada muu kui rütmivõimlemise jalatsina. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

CN-kood

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Varbaid ja jalapäkka katvad nahast jalatsid, mis jätavad kanna ja üle poole pöiast vabaks ning millel on tekstiilriidega vooderdatud nahast pealsed, nahast välistallad ja sisetallad pikkusega alla 24 cm. Sussi hoiavad jalas kaks kannatagust kummipaela.

(rütmivõimlemise suss)

(Vt foto nr 633 A ja 633 B) (1)

6403 59 91

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 64 märkuse 3 punktiga b ning CN-koodide 6403, 6403 59 ja 6403 59 91 sõnastusega.

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 1 kohaldamisel tähistab termin “välistald” muu hulgas rubriigis 6403 jalatsi seda osa, mis kandmisel maapinnaga kokku puutub. Vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, grupp 64, üldosa, punkt C.

Kuna rütmivõimlemises tohib maapinnaga kontaktis olla üksnes jalapäkk, on vastav jalatsiosa ainus, mis kandmisel maapinnaga kokku puutub, seega võib seda pidada grupi 64 mõistes “välistallaks”. Toote objektiivsete iseärasuste (nt lõige ja materjal) tõttu ei saa seda kasutada muu kui rütmivõimlemise jalatsina.

Image

Image

---

(1)  Fotod on üksnes illustratsiooniks.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 267/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 punkti a ja lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetega 1 ja 2 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena. Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (2) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetega 1 ja 2 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena. Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (2) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikega 3 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikega 3 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (4) | Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha.

| (5) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(5)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1520/2000 A lisas ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõigetes 1 ja 2 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruar 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 886/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 14).

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 18. veebruari 2005 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 36,75 | 36,75 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

36,75

36,75

---

(1)  Käesolevas lisa sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. oktoobrist 2004 Bulgaariase eksporditavate kaupade suhtes ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud, alates 1. veebruarist 2005 Šveitsi Konföderatsiooni või Liechtensteini eksporditavate kaupade suhtes.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 268/2005,

17. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 18. veebruarist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT L 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/1995.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 18. veebruarist 2005

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,35 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,74 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

10,35

—

0

1703 90 00 (2)

10,74

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 269/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruar 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 18. VEEBRUARIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,80 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,80 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,75 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

33,80 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

33,80 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

33,80 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

33,80 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

36,75

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

36,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

36,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 270/2005,

17. veebruar 2005,

milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest.

| (7) | Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (9) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(9)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (10) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (11) | Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktides d, f, g ja h loetletud töötlemata kujul eksporditavate toodete eksporditoetused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

3

---

LISA

18. VEEBRUARIST 2005 KOHALDATAVAD TÖÖTLEMATA SIIRUPITE JA TEATAVATE MUUDE SUHKRUSEKTORI TOODETE EKSPORDITOETUSED (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 36,75 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 36,75 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 69,82 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 36,75 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 36,75 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3675 (4) |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

36,75 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

36,75 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

69,82 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

36,75 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

36,75 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3675 (4)

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud toodete suhtes.

(3)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud toodete suhtes.

(4)  Põhisummat ei kohaldata siirupite suhtes, mille puhtusaste on alla 85 % (määrus (EÜ) nr 2135/95). Sahharoosisisaldus määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

(5)  Summat ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 3513/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12) lisa punktis 2 määratletud toodete suhtes.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 271/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 19. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 19. juuli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1327/2004 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2004/2005 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 19. juuli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1327/2004 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2004/2005 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1327/2004 seoses valge suhkruga avatud 19. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 39,889 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 23. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1685/2004 (ELT L 303, 30.9.2004, lk 21).

2

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 272/2005,

17. veebruar 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 17. veebruari 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 273/2005,

17. veebruar 2005,

millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1757/2004 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1757/2004 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

11.–17. veebruar 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse odra maksimaalseks eksporditoetuseks 13,97 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 313, 12.10.2004, lk 10.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 274/2005,

17. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1565/2004 Soomes ja Rootsis kaera suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2004/2005. turustusaastaks, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1565/2004 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1565/2004 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, peaks maksimaalse eksporditoetuse kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, peaks maksimaalse eksporditoetuse kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames 11.–17. veebruarini 2005 teatatud pakkumiste puhul kinnitatakse kaera maksimaalseks eksporditoetuseks 33,95 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  ELT L 285, 4.9.2004, lk 3.

3

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 275/2005,

17. veebruar 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 115/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 115/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

11.–17. veebruar 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 6,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 276/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäära kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäära kehtestamiseks.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 5 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada määrata imporditollimaksu vähenduse ülemmäär. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 5 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada määrata imporditollimaksu vähenduse ülemmäär. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 11.–17. veebruar 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär 23,85 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 78 900 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 32.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 277/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2277/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2277/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 11.–17. veebruarini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 31,44 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 30 000 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 35.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 278/2005,

17. veebruar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1783/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2276/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2276/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 11.–17. veebruarini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 32,47 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 26 000 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 34.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

11. mai 2004,

millega tühistatakse otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

(2005/135/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati nõukogu otsusega 2002/923/EÜ, (1) et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(1)

Järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati nõukogu otsusega 2002/923/EÜ, (1) et Portugalis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (2) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 esitas nõukogu Portugalile soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks. (2) Kõnealune soovitus koostoimes nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (3) artikli 3 lõikega 4 kehtestab tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis tuleks lõpule viia ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, seega hiljemalt aastal 2003. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 esitas nõukogu Portugalile soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks. (2) Kõnealune soovitus koostoimes nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (3) artikli 3 lõikega 4 kehtestab tähtaja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis tuleks lõpule viia ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, seega hiljemalt aastal 2003.

| (3) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tühistatakse nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta juhul, kui asjaomase liikmesriigi ülemäärane eelarvepuudujääk on nõukogu arvates korrigeeritud. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12 tühistatakse nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta juhul, kui asjaomase liikmesriigi ülemäärane eelarvepuudujääk on nõukogu arvates korrigeeritud.

| (4) | Mõisted “valitsemissektor” ja “eelarvepuudujääk” on määratletud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis, viidates Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) teisele väljaandele. Komisjon esitab andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Mõisted “valitsemissektor” ja “eelarvepuudujääk” on määratletud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis, viidates Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) teisele väljaandele. Komisjon esitab andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks.

| (5) | Andmete alusel, mille komisjon esitas pärast Portugali aruannet, mis edastati enne 1. märtsi 2004 vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) ja komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi alusel jõuti järgmistele järeldustele:






  — | Valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2003. aastal hinnanguliselt 2,8 % SKTst, võrreldes 2,7 %ga 2002. aastal ja 4,4 %ga 2001. aastal. 2003. aasta tulemus vastas nõukogu soovitusele, mis väljastati artikli 104 lõike 7 kohaselt, eelkõige selles osas, mis käsitles valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamist allapoole kontrollväärtust (3 % SKTst) hiljemalt 2003. aastaks. 2003. aastal jätkus fiskaalkohandamine esmaste jooksvate kulutuste kogukasvu aeglustumise najal, mis langes 8,9 %lt 2001. aastal 7,8 %ni 2002. aastal ja 4,1 %ni 2003. aastal. Siiski viis pidev tsükliline langus, mis lõppes 2003. aastal majanduslangusega, märkimisväärse 2,6protsendipunktilise kõrvalekaldeni SKT aastakasvu ja esialgse eelarveprognoosi vahel. Selle tulemusena tekkis 2003. aastal laiaulatuslik maksutulu alalaekumine, mida tuli kompenseerida kahe ühekordse meetme vastuvõtmisega, kokku 2,1 % ulatuses SKTst. |
| --- | --- | --- |

(5)

Andmete alusel, mille komisjon esitas pärast Portugali aruannet, mis edastati enne 1. märtsi 2004 vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) ja komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi alusel jõuti järgmistele järeldustele:

—

Valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2003. aastal hinnanguliselt 2,8 % SKTst, võrreldes 2,7 %ga 2002. aastal ja 4,4 %ga 2001. aastal. 2003. aasta tulemus vastas nõukogu soovitusele, mis väljastati artikli 104 lõike 7 kohaselt, eelkõige selles osas, mis käsitles valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamist allapoole kontrollväärtust (3 % SKTst) hiljemalt 2003. aastaks. 2003. aastal jätkus fiskaalkohandamine esmaste jooksvate kulutuste kogukasvu aeglustumise najal, mis langes 8,9 %lt 2001. aastal 7,8 %ni 2002. aastal ja 4,1 %ni 2003. aastal. Siiski viis pidev tsükliline langus, mis lõppes 2003. aastal majanduslangusega, märkimisväärse 2,6protsendipunktilise kõrvalekaldeni SKT aastakasvu ja esialgse eelarveprognoosi vahel. Selle tulemusena tekkis 2003. aastal laiaulatuslik maksutulu alalaekumine, mida tuli kompenseerida kahe ühekordse meetme vastuvõtmisega, kokku 2,1 % ulatuses SKTst.

| — | Portugali ametivõimude võetud struktuurimeetmed, millel on riigieelarvele otsesem mõju, käsitlevad peamiselt kolme valdkonda: i) avalik haldus, ii) tervishoid ja iii) haridus. Eelkõige peaks tulevikus positiivset alusmõju avaldama avaliku sektori palkade ja tööhõive osaline külmutamine ajavahemikul 2003–2004, omades seega märkimisväärset struktuurset mõju. Lisaks leiavad Portugali ametivõimud, et käimasolev põhjalik tervishoiureform on juba 2003. aastal avaldanud positiivset mõju nii kulutuste kokkuhoiule kui tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

—

Portugali ametivõimude võetud struktuurimeetmed, millel on riigieelarvele otsesem mõju, käsitlevad peamiselt kolme valdkonda: i) avalik haldus, ii) tervishoid ja iii) haridus. Eelkõige peaks tulevikus positiivset alusmõju avaldama avaliku sektori palkade ja tööhõive osaline külmutamine ajavahemikul 2003–2004, omades seega märkimisväärset struktuurset mõju. Lisaks leiavad Portugali ametivõimud, et käimasolev põhjalik tervishoiureform on juba 2003. aastal avaldanud positiivset mõju nii kulutuste kokkuhoiule kui tootlikkuse suurendamisele.

| — | Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,4 % SKTst, seega ületab see märkimisväärselt eelarvepuudujäägile seatud ametlikku piirmäära, mis on 2,8 % SKTst. Erinevust võib peamiselt selgitada järgmiste asjaoludega: i) eeldatust mõnevõrra madalam eelarvekasv, ii) 2003. aastal võetud ühekordsete meetmetega seotud alusmõjud ja iii) senine selliste ühekordsete meetmete eelnevalt kavandatud osaline asendamine. Seetõttu on vajalikud lisameetmed, et takistada valitsemissektori eelarvepuudujäägi kasvu üle 3 % SKT kontrollväärtusest 2004. aastal ja järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,4 % SKTst, seega ületab see märkimisväärselt eelarvepuudujäägile seatud ametlikku piirmäära, mis on 2,8 % SKTst. Erinevust võib peamiselt selgitada järgmiste asjaoludega: i) eeldatust mõnevõrra madalam eelarvekasv, ii) 2003. aastal võetud ühekordsete meetmetega seotud alusmõjud ja iii) senine selliste ühekordsete meetmete eelnevalt kavandatud osaline asendamine. Seetõttu on vajalikud lisameetmed, et takistada valitsemissektori eelarvepuudujäägi kasvu üle 3 % SKT kontrollväärtusest 2004. aastal ja järgnevatel aastatel.

| — | Pärast komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi aluseks olevate andmete esitamise tähtpäeva teatasid Portugali ametivõimud oma kavatsusest jätkata (kinnisvaraga seotud) tehinguid, et hoida eelarvepuudujääki jooksval aastal allpool 3 % SKTst. |
| --- | --- |

—

Pärast komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi aluseks olevate andmete esitamise tähtpäeva teatasid Portugali ametivõimud oma kavatsusest jätkata (kinnisvaraga seotud) tehinguid, et hoida eelarvepuudujääki jooksval aastal allpool 3 % SKTst.

| — | Vastavalt 2004. aasta esimeses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises esitatud väärtustele hoiti 2003. aastal valitsemissektori võla suhet 60 % SKT kontrollväärtuse piires ning seega vastab see nõukogu soovitusele, mis väljastati artikli 104 lõike 7 kohaselt, kuigi valitsemissektori võla suhe on alates 2001. aastast pidevalt kasvanud ja vastavalt komisjoni 2004. aasta kevadprognoosile eeldatakse, et 2004. aastal ületab valitsemissektori võla suhe SKT kontrollväärtuse. |
| --- | --- |

—

Vastavalt 2004. aasta esimeses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises esitatud väärtustele hoiti 2003. aastal valitsemissektori võla suhet 60 % SKT kontrollväärtuse piires ning seega vastab see nõukogu soovitusele, mis väljastati artikli 104 lõike 7 kohaselt, kuigi valitsemissektori võla suhe on alates 2001. aastast pidevalt kasvanud ja vastavalt komisjoni 2004. aasta kevadprognoosile eeldatakse, et 2004. aastal ületab valitsemissektori võla suhe SKT kontrollväärtuse.

| (6) | Seepärast tuleks otsus 2002/923/EÜ tühistada. Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosis esile tõstetud eelarveseisundi riske silmas pidades on ülimalt tähtis, et Portugali ametivõimud võtaksid kohaseid meetmeid, et tagada valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsimine allpool 3 % SKTst aastal 2004 ja edaspidi. Arvestades 2005. aastaks prognoositud jätkuvalt suurt negatiivset SKT lõhet ja selleks, et säilitada eelarve konsolideerimise kiirus, on lühemas perspektiivis vastuvõetav edasiste ajutiste meetmete kasutamine. Sellega seoses peaks Portugali ametivõimud avalikult kinnitama kavandatavad meetmed ja neile vastavad summad, kuni strukturaalsemat laadi meetmed hakkavad riigi rahandusele oma täielikku vabastavat mõju avaldama. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsus 2002/923/EÜ tühistada. Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosis esile tõstetud eelarveseisundi riske silmas pidades on ülimalt tähtis, et Portugali ametivõimud võtaksid kohaseid meetmeid, et tagada valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsimine allpool 3 % SKTst aastal 2004 ja edaspidi. Arvestades 2005. aastaks prognoositud jätkuvalt suurt negatiivset SKT lõhet ja selleks, et säilitada eelarve konsolideerimise kiirus, on lühemas perspektiivis vastuvõetav edasiste ajutiste meetmete kasutamine. Sellega seoses peaks Portugali ametivõimud avalikult kinnitama kavandatavad meetmed ja neile vastavad summad, kuni strukturaalsemat laadi meetmed hakkavad riigi rahandusele oma täielikku vabastavat mõju avaldama.

| (7) | Et tagada konsolideerimise jätkusuutlikkus ning kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega saavutada keskpikas perspektiivis tasakaalulähedane või ülejäägiga eelarveseisund, tuleks kõik ühekordsed meetmed järk-järgult asendada püsivama mõjuga meetmetega; samal ajal tuleks tsükliliselt korrigeeritud eelarveseisundit parandada igal aastal vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst, |
| --- | --- |

(7)

Et tagada konsolideerimise jätkusuutlikkus ning kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega saavutada keskpikas perspektiivis tasakaalulähedane või ülejäägiga eelarveseisund, tuleks kõik ühekordsed meetmed järk-järgult asendada püsivama mõjuga meetmetega; samal ajal tuleks tsükliliselt korrigeeritud eelarveseisundit parandada igal aastal vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine Portugalis viidi lõpule 2003. aastal vastavalt Portugalile 5. novembril 2002. aastal asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud soovituse tingimustele.

Artikkel 2

Otsus 2002/923/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 11. mai 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

---

(1)  EÜT L 322, 27.11.2002, lk 30.

1

(2)  Nõukogu 5. novembri 2002. aasta soovitus.

2

(3)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

3

(4)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

4

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. juuni 2004,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Madalmaades

(2005/136/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Madalmaade esitatud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta; asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta; asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjon on saatnud nõukogule sellekohase arvamuse Madalmaade kohta 19. mail 2004. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 19. mai 2004. aasta arvamuses, et Madalmaades on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjon on saatnud nõukogule sellekohase arvamuse Madalmaade kohta 19. mail 2004. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 19. mai 2004. aasta arvamuses, et Madalmaades on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkuseid, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkuseid, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (6) | Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Madalmaades moodustas 2003. aastal 3,2 % SKTst ja asutamislepingu kontrollväärtust (3 % SKTst) ületati vaatamata ametivõimude võetud olulistele säästumeetmetele. Komisjoni arvates on 3 % SKTst künnise ületamine tingitud peamiselt majanduskasvu aeglustumisest. Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud siiski Madalmaade ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses, mille all mõistetakse reaalse SKT vähenemist vähemalt 2 % võrra. Isegi pärast seda, kui on võetud arvesse ametivõimude 16. aprillil 2004 vastu võetud täiendavaid meetmeid, mis ei sisaldunud komisjoni 2004. aasta kevade prognoosis, eksisteerib oht, et valitsemissektori eelarvepuudujääk võib ka 2004. aastal olla üle 3 % SKTst. See annab alust arvata, et asutamislepingus eelarvepuudujäägile kehtestatud kontrollväärtuse (3 % SKTst) ületamine ei pruugi olla ajutine. Võla suhe, mis komisjoni kevadel esitatud prognoosi kohaselt kasvab 56,3 % tasemele SKTst 2004. aastal, on kõnealusel aastal jätkuvalt allpool asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst, |
| --- | --- |

(6)

Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Madalmaades moodustas 2003. aastal 3,2 % SKTst ja asutamislepingu kontrollväärtust (3 % SKTst) ületati vaatamata ametivõimude võetud olulistele säästumeetmetele. Komisjoni arvates on 3 % SKTst künnise ületamine tingitud peamiselt majanduskasvu aeglustumisest. Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud siiski Madalmaade ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses, mille all mõistetakse reaalse SKT vähenemist vähemalt 2 % võrra. Isegi pärast seda, kui on võetud arvesse ametivõimude 16. aprillil 2004 vastu võetud täiendavaid meetmeid, mis ei sisaldunud komisjoni 2004. aasta kevade prognoosis, eksisteerib oht, et valitsemissektori eelarvepuudujääk võib ka 2004. aastal olla üle 3 % SKTst. See annab alust arvata, et asutamislepingus eelarvepuudujäägile kehtestatud kontrollväärtuse (3 % SKTst) ületamine ei pruugi olla ajutine. Võla suhe, mis komisjoni kevadel esitatud prognoosi kohaselt kasvab 56,3 % tasemele SKTst 2004. aastal, on kõnealusel aastal jätkuvalt allpool asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust selgub, et Madalmaades on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Luxembourg, 2. juuni 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

Komisjon

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/28

---

KOMISJONI OTSUS,

15. oktoober 2003,

mis käsitleb Vallooni regiooni kaasfinantseeringut ettevõttes Carsid SA

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3527 all)

(Autentsed on üksnes prantsuse- ja hollandikeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/137/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu (1) artikli 93 kohaldamiseks,

olles palunud huvitatud pooltel esitada oma arvamused (2) ning nende arvamuste alusel,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Belgia teatas 17. oktoobri 2001. aasta kirjas komisjonile Vallooni regiooni interventsiooniprojektist uue raua- ja terasetööstuse ettevõtte Carsid SA kapitali. Belgia saatis komisjonile täiendavat informatsiooni oma 20. novembri 2001. aasta ja 14. veebruari 2002. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(1)

Belgia teatas 17. oktoobri 2001. aasta kirjas komisjonile Vallooni regiooni interventsiooniprojektist uue raua- ja terasetööstuse ettevõtte Carsid SA kapitali. Belgia saatis komisjonile täiendavat informatsiooni oma 20. novembri 2001. aasta ja 14. veebruari 2002. aasta kirjades.

| (2) | Komisjon teatas Belgiale 3. aprilli 2002. aasta kirjas oma otsusest algatada komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuse nr 2496/96/ESTÜ, millega kehtestatakse raua- ja terasetööstusele antava riigiabi reeglid, (3) artikli 6 lõikes 5 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas Belgiale 3. aprilli 2002. aasta kirjas oma otsusest algatada komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsuse nr 2496/96/ESTÜ, millega kehtestatakse raua- ja terasetööstusele antava riigiabi reeglid, (3) artikli 6 lõikes 5 sätestatud menetlus.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama oma arvamusi kõne all oleva meetme kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud pooli üles esitama oma arvamusi kõne all oleva meetme kohta.

| (4) | Komisjon sai huvitatud pooltelt vastava sisuga arvamused. Ta saatis need edasi Belgiale, et sellel oleks võimalus neid kommenteerida ja sai vastavad kommentaarid 17. juuni, 6. septembri, 22. oktoobri ja 25. novembri 2002. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai huvitatud pooltelt vastava sisuga arvamused. Ta saatis need edasi Belgiale, et sellel oleks võimalus neid kommenteerida ja sai vastavad kommentaarid 17. juuni, 6. septembri, 22. oktoobri ja 25. novembri 2002. aasta kirjadega.

II.   CARSID’IS OSALEVAD ETTEVÕTTED

| (5) | Vallooni valdus- ja finantsvaldusettevõte (Sogepa) on Vallooni regiooni valdusettevõte, kes võttis muu hulgas üle Vallooni raua- ja terasetööstusettevõtte (SWS) tegevused. Raua- ja terasetööstussektoris on tema eesmärgiks toetada Vallooni üldise majanduspoliitika raames ettevõtete loomist või laiendamist ning edendada avalikkuse tööstuslikku algatusvõimet. Komisjonile teatamise kuupäeval oli Sogepa osalus Belgia rauatootja Cockerill Sambre kapitalis 25 %. Talle kuulus sel hetkel ka 25 % ettevõtete Duferco Clabecq (vt käesoleva otsuse punkt 9), Duferco La Louvière (vt käesoleva otsuse punkt 11) ja Duferco Belgium (vt punkt 12) kapitalist. |
| --- | --- |

(5)

Vallooni valdus- ja finantsvaldusettevõte (Sogepa) on Vallooni regiooni valdusettevõte, kes võttis muu hulgas üle Vallooni raua- ja terasetööstusettevõtte (SWS) tegevused. Raua- ja terasetööstussektoris on tema eesmärgiks toetada Vallooni üldise majanduspoliitika raames ettevõtete loomist või laiendamist ning edendada avalikkuse tööstuslikku algatusvõimet. Komisjonile teatamise kuupäeval oli Sogepa osalus Belgia rauatootja Cockerill Sambre kapitalis 25 %. Talle kuulus sel hetkel ka 25 % ettevõtete Duferco Clabecq (vt käesoleva otsuse punkt 9), Duferco La Louvière (vt käesoleva otsuse punkt 11) ja Duferco Belgium (vt punkt 12) kapitalist.

| (6) | Sogepa osalus ettevõttes Cockerill Sambre vahetati 17. detsembril 2001. aastal 8 %-lise osaluse vastu ettevõtte Usinor kapitalis, mis omakorda muutus 2002. aasta alguses 4,25 %-lise osalusega osaks ettevõtte Arcelor kapitalist (vt punkt 7). Sogepa osalust ettevõttes Duferco Clabecq vähendati 5,91 %-ni kapitali vähenemise tulemusena kahjumi absorbtsiooni kaudu, mis toimus 8. augustil 2002. aastal, millele järgnes ettevõtte Duferco Investment poolt teostatud kapitali suurendamine. Samal ajal kaotas Sogepa otsese osaluse ettevõttes Duferco La Louvière kapitali vähenemise tulemusena kahjumi absorbtsiooni tõttu, mis toimus 8. novembril 2001. aastal, millele järgnes kapitali suurendamine ettevõte Duferco Belgium poolt. |
| --- | --- |

(6)

Sogepa osalus ettevõttes Cockerill Sambre vahetati 17. detsembril 2001. aastal 8 %-lise osaluse vastu ettevõtte Usinor kapitalis, mis omakorda muutus 2002. aasta alguses 4,25 %-lise osalusega osaks ettevõtte Arcelor kapitalist (vt punkt 7). Sogepa osalust ettevõttes Duferco Clabecq vähendati 5,91 %-ni kapitali vähenemise tulemusena kahjumi absorbtsiooni kaudu, mis toimus 8. augustil 2002. aastal, millele järgnes ettevõtte Duferco Investment poolt teostatud kapitali suurendamine. Samal ajal kaotas Sogepa otsese osaluse ettevõttes Duferco La Louvière kapitali vähenemise tulemusena kahjumi absorbtsiooni tõttu, mis toimus 8. novembril 2001. aastal, millele järgnes kapitali suurendamine ettevõte Duferco Belgium poolt.

| (7) | Ettevõte Usinor Belgium SA on kontserni Usinor en Belgique valdusettevõte. Usinori Prantsuse kontsern oli kuni 2001. aasta lõpuni üks Euroopa peamisi raua- ja terasetööstuse kontserne. Tema käive tõusis 2001. aastal ülemaailmsel tasandil 14 523 miljoni euroni. Komisjonile teatamise kuupäeval kuulus Usinorile 75 %-line osalus ettevõttes Cockerill Sambre. 2002. aasta alguses ühines Usinori kontsern Luksemburgi kontserniga Arbed ja Hispaania kontserniga Aceralia, asutades sel teel uue kontserni Arcelor, esimese ülemaailmse terasetootja. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõte Usinor Belgium SA on kontserni Usinor en Belgique valdusettevõte. Usinori Prantsuse kontsern oli kuni 2001. aasta lõpuni üks Euroopa peamisi raua- ja terasetööstuse kontserne. Tema käive tõusis 2001. aastal ülemaailmsel tasandil 14 523 miljoni euroni. Komisjonile teatamise kuupäeval kuulus Usinorile 75 %-line osalus ettevõttes Cockerill Sambre. 2002. aasta alguses ühines Usinori kontsern Luksemburgi kontserniga Arbed ja Hispaania kontserniga Aceralia, asutades sel teel uue kontserni Arcelor, esimese ülemaailmse terasetootja.

| (8) | Duferco Investment SA (Duferco Investment) on Duferco kontserni valdusettevõte. Viimane on Itaalia-Šveitsi eraettevõtte kontsern, mis on spetsialiseerunud raua- ja terasetoodete kaubandusele (kaasa arvatud tooraine), kuid toodab ka süsinikterasest pikki ja lamedaid slääbe. 2001. aastal oli kontserni ülemaailmne käive 3,2 miljardit USA dollarit (USD). Belgias juhib Duferco Investment kahte terase tootmise ettevõtet, ettevõtteid Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière. Need kaks firmat maksavad ettevõttele Duferco Investment tema poolt Belgia ettevõtetele osutatud teenuste eest iga-aastast komisjonitasu [...] (5) ulatuses oma käibest, mis koosneb vahendustasust ([...]) ja haldamistasust ([...]). |
| --- | --- |

(8)

Duferco Investment SA (Duferco Investment) on Duferco kontserni valdusettevõte. Viimane on Itaalia-Šveitsi eraettevõtte kontsern, mis on spetsialiseerunud raua- ja terasetoodete kaubandusele (kaasa arvatud tooraine), kuid toodab ka süsinikterasest pikki ja lamedaid slääbe. 2001. aastal oli kontserni ülemaailmne käive 3,2 miljardit USA dollarit (USD). Belgias juhib Duferco Investment kahte terase tootmise ettevõtet, ettevõtteid Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière. Need kaks firmat maksavad ettevõttele Duferco Investment tema poolt Belgia ettevõtetele osutatud teenuste eest iga-aastast komisjonitasu [...] (5) ulatuses oma käibest, mis koosneb vahendustasust ([...]) ja haldamistasust ([...]).

| (9) | Duferco Clabecq on Duferco kontserni ja Vallooni võimuorganite poolt loodud ettevõte (läbi SWS’i), mille eesmärgiks oli omandada alates 1997. aasta 3. jaanuarist pankrotis olev ettevõte Forges de Clabecq. (6) SWS aitas kaasa ettevõtte Duferco Clabecq kapitaliseerimisele ligikaudu 8,6 miljoni euro suuruse rahalise sissemaksega ning ligikaudu 13, 6 miljoni euro suuruse subordineeritud laenuga (75 %-line garantii Duferco kontsernilt). Duferco kontsern tegi umbes 25,9 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Komisjon leidis 25. novembri 1997. aasta otsuses, et selline sekkumine SWS-i poolt ei ole riigiabi. Komisjon märkis oma otsuses, et ettevõtte äriplaan nägi ette positiivse tasuvuskoefitsiendi alates teisest tegevusaastast ja kasumi teenimise viiendast tegevusaastast. |
| --- | --- |

(9)

Duferco Clabecq on Duferco kontserni ja Vallooni võimuorganite poolt loodud ettevõte (läbi SWS’i), mille eesmärgiks oli omandada alates 1997. aasta 3. jaanuarist pankrotis olev ettevõte Forges de Clabecq. (6) SWS aitas kaasa ettevõtte Duferco Clabecq kapitaliseerimisele ligikaudu 8,6 miljoni euro suuruse rahalise sissemaksega ning ligikaudu 13, 6 miljoni euro suuruse subordineeritud laenuga (75 %-line garantii Duferco kontsernilt). Duferco kontsern tegi umbes 25,9 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Komisjon leidis 25. novembri 1997. aasta otsuses, et selline sekkumine SWS-i poolt ei ole riigiabi. Komisjon märkis oma otsuses, et ettevõtte äriplaan nägi ette positiivse tasuvuskoefitsiendi alates teisest tegevusaastast ja kasumi teenimise viiendast tegevusaastast.

| (10) | Alljärgnev tabel näitab ettevõtte Duferco Clabecq mõningaid finantsindikaatoreid 2001. aasta 30. septembrini:









  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| Kapital + reservid | 34,7 | 34,7 | 34,7 | 34,7 |
| Käive | 229,7 | 171,3 | 309,7 | 292,7 |
| Tegevuskasum | 3,0 | – 7,0 | – 4,9 | – 6,0 |
| Maksustamiseelne kasum | 1,3 | – 7,5 | – 6,7 | – 0,7 |
| Kogukahju | | – 6,7 | – 14,3 | – 14,9 |
| Allikas: Ettevõtte raamatupidamise aastaaruanne. Deklareeritud eelarve alates 1.10 kuni 30.9. |

(10)

Alljärgnev tabel näitab ettevõtte Duferco Clabecq mõningaid finantsindikaatoreid 2001. aasta 30. septembrini:

(miljonit eurot)

1998

1999

2000

2001

Kapital + reservid

34,7

34,7

34,7

34,7

Käive

229,7

171,3

309,7

292,7

Tegevuskasum

3,0

– 7,0

– 4,9

– 6,0

Maksustamiseelne kasum

1,3

– 7,5

– 6,7

– 0,7

Kogukahju

– 6,7

– 14,3

– 14,9

Allikas: Ettevõtte raamatupidamise aastaaruanne. Deklareeritud eelarve alates 1.10 kuni 30.9.

| (11) | Duferco La Louvière on Duferco Investment’i ja Vallooni võimuorganite poolt loodud ettevõte (läbi SWS’i), mille eesmärgiks oli omandada ettevõte Hoogovens-Usines Gustave Boël, (7) mis oli alates 1998. aasta oktoobrist kohtuliku kokkuleppe alluvuses. SWS tegi ettevõtte Duferco La Louvière kapitaliseerimiseks ligikaudu 17,8 miljoni euro suuruse sissemakse ning andis ligikaudu 27,8 miljoni euro ulatuses subordineeritud laenu (75 %-lise tagatisega Duferco kontsernilt). Duferco kontsern tegi ligikaudu 53,3 miljoni euro suuruse sissemakse. Komisjon leidis oma 1. juuli 1999. aasta otsuses, et selline sekkumine SWS’i poolt ei ole riigiabi. Oma otsuses märkis komisjon, et ettevõtte äriplaan nägi ette kasumi saamise alates 2000. aastast. |
| --- | --- |

(11)

Duferco La Louvière on Duferco Investment’i ja Vallooni võimuorganite poolt loodud ettevõte (läbi SWS’i), mille eesmärgiks oli omandada ettevõte Hoogovens-Usines Gustave Boël, (7) mis oli alates 1998. aasta oktoobrist kohtuliku kokkuleppe alluvuses. SWS tegi ettevõtte Duferco La Louvière kapitaliseerimiseks ligikaudu 17,8 miljoni euro suuruse sissemakse ning andis ligikaudu 27,8 miljoni euro ulatuses subordineeritud laenu (75 %-lise tagatisega Duferco kontsernilt). Duferco kontsern tegi ligikaudu 53,3 miljoni euro suuruse sissemakse. Komisjon leidis oma 1. juuli 1999. aasta otsuses, et selline sekkumine SWS’i poolt ei ole riigiabi. Oma otsuses märkis komisjon, et ettevõtte äriplaan nägi ette kasumi saamise alates 2000. aastast.

| (12) | Lisaks asutasid Duferco Investment ja Sogepa ettevõtte Duferco La Louvière täiendavate investeeringute finantseerimise toetamiseks valdusettevõtte Duferco Belgium, mis pidi võtma osaluse ettevõtte Duferco La Louvière kapitalis. Sogepa toetas ettevõtte Duferco Belgium kapitaliseerimist ligikaudu 15,6 miljoni euro suuruse rahalise sissemaksega ning ligikaudu 24,3 miljoni euro suuruse subordineeritud laenuga (75 %-lise tagatisega Duferco kontsernilt). Duferco kontsern tegi ligikaudu 46,8 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. 30. septembril 2001. aastal loovutati 25 % kapitalist (15,6 miljonit eurot) ja Sogepa maksis tagasi kogu laenu. 20. septembril 2001. aastal nõustus Duferco Belgium andma ettevõtte Duferco La Louvière investeeringute finantseerimiseks ligikaudu 36 miljoni euro ulatuses laenu. Majandusaasta lõpus, 30. septembril deklareeris Duferco Belgium oma kahjumiks 31 209 eurot. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks asutasid Duferco Investment ja Sogepa ettevõtte Duferco La Louvière täiendavate investeeringute finantseerimise toetamiseks valdusettevõtte Duferco Belgium, mis pidi võtma osaluse ettevõtte Duferco La Louvière kapitalis. Sogepa toetas ettevõtte Duferco Belgium kapitaliseerimist ligikaudu 15,6 miljoni euro suuruse rahalise sissemaksega ning ligikaudu 24,3 miljoni euro suuruse subordineeritud laenuga (75 %-lise tagatisega Duferco kontsernilt). Duferco kontsern tegi ligikaudu 46,8 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. 30. septembril 2001. aastal loovutati 25 % kapitalist (15,6 miljonit eurot) ja Sogepa maksis tagasi kogu laenu. 20. septembril 2001. aastal nõustus Duferco Belgium andma ettevõtte Duferco La Louvière investeeringute finantseerimiseks ligikaudu 36 miljoni euro ulatuses laenu. Majandusaasta lõpus, 30. septembril deklareeris Duferco Belgium oma kahjumiks 31 209 eurot.

| (13) | Alljärgnev tabel näitab ettevõtte Duferco La Louvière mõningaid finantsindikaatoreid kuni 30. septembrini 2001:








  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Kapital + reservid | 111,6 | 111,6 | 111,6 |
| Käive | 216,7 | 487,7 | 476,1 |
| Tegevuskasum | – 49,4 | – 7,8 | – 43,1 |
| Maksustamiseelne kasum | 46,2 | – 1,0 | – 41,7 |
| Kogukahju | – 35,9 | – 36,9 | – 79,1 |
| Allikas: Ettevõtte raamatupidamise aastaaruanne. Deklareeritud eelarve alates 1.10 kuni 30.9. |

(13)

Alljärgnev tabel näitab ettevõtte Duferco La Louvière mõningaid finantsindikaatoreid kuni 30. septembrini 2001:

(miljonit eurot)

1999

2000

2001

Kapital + reservid

111,6

111,6

111,6

Käive

216,7

487,7

476,1

Tegevuskasum

– 49,4

– 7,8

– 43,1

Maksustamiseelne kasum

46,2

– 1,0

– 41,7

Kogukahju

– 35,9

– 36,9

– 79,1

Allikas: Ettevõtte raamatupidamise aastaaruanne. Deklareeritud eelarve alates 1.10 kuni 30.9.

III.   MEETME DETAILNE KIRJELDUS

| (14) | Kontserni Usinor Sacilor peadirektori 2001. aasta veebruaris tehtud ametliku teadaande järel, milles ta teatas oma kavatsusest lõpetada Charleroi’s ettevõtte Cockerill Sambre galvaanimisliini tegevus, algasid arutelud ettevõtete Usinor-Cockerill Sambre, Duferco kontserni ja Sogepa vahel, mille peamiseks eesmärgiks oli luua ühine slääbide tootmise ettevõte, mille tööstuslik aparatuur oleks moodustatud Charleroi’s asuva ettevõtte Cockerill Sambre kaasaegse tehase seadmetest, mis on komplekteeritud ettevõttelt Duferco Clabecq pärineva varustusega (pidevvalu). (8) Need arutelud viisid vastava kokkuleppe teel ettevõtte Carsidi asutamiseni 2001. aasta 12. oktoobril. |
| --- | --- |

(14)

Kontserni Usinor Sacilor peadirektori 2001. aasta veebruaris tehtud ametliku teadaande järel, milles ta teatas oma kavatsusest lõpetada Charleroi’s ettevõtte Cockerill Sambre galvaanimisliini tegevus, algasid arutelud ettevõtete Usinor-Cockerill Sambre, Duferco kontserni ja Sogepa vahel, mille peamiseks eesmärgiks oli luua ühine slääbide tootmise ettevõte, mille tööstuslik aparatuur oleks moodustatud Charleroi’s asuva ettevõtte Cockerill Sambre kaasaegse tehase seadmetest, mis on komplekteeritud ettevõttelt Duferco Clabecq pärineva varustusega (pidevvalu). (8) Need arutelud viisid vastava kokkuleppe teel ettevõtte Carsidi asutamiseni 2001. aasta 12. oktoobril.

| (15) | Vallooni regiooni sekkumine seisneb Sogepa kaasfinantseeringus uue raua- ja terasetööstusettevõtte, Carsid SA, aktsiakapitali. Algselt oli ette nähtud, et selle kaasfinantseeringu suuruseks on 20 miljonit eurot. Seejärel teavitas Belgia oma 14. mai 2002. aasta kirjaga Euroopa Komisjoni, et olenemata mittenõustumisest komisjoni poolt tema menetluse algatamise otsuses tehtud analüüsiga, arvestati Sogepa sissemakse ümber 9 miljoni euro suuruseks, eesmärgiga ületada komisjoni vastuväiteid, ülejäänud 11 miljonit eurot, mis olid algselt kavandatud sissemaksena, maksis (samuti rahalise sissmaksena) ettevõte Duferco Investment. |
| --- | --- |

(15)

Vallooni regiooni sekkumine seisneb Sogepa kaasfinantseeringus uue raua- ja terasetööstusettevõtte, Carsid SA, aktsiakapitali. Algselt oli ette nähtud, et selle kaasfinantseeringu suuruseks on 20 miljonit eurot. Seejärel teavitas Belgia oma 14. mai 2002. aasta kirjaga Euroopa Komisjoni, et olenemata mittenõustumisest komisjoni poolt tema menetluse algatamise otsuses tehtud analüüsiga, arvestati Sogepa sissemakse ümber 9 miljoni euro suuruseks, eesmärgiga ületada komisjoni vastuväiteid, ülejäänud 11 miljonit eurot, mis olid algselt kavandatud sissemaksena, maksis (samuti rahalise sissmaksena) ettevõte Duferco Investment.

| (16) | Komisjoni heakskiitva otsuse ootuses tegi Cockerill Sambre 27. detsembril 2001. aastal mitterahalise sissemakse, mille netoväärtuseks määrati 35 miljonit eurot ja Duferco tegi 25 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Seega määrati Carsid SA algkapitali suuruseks 60 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni heakskiitva otsuse ootuses tegi Cockerill Sambre 27. detsembril 2001. aastal mitterahalise sissemakse, mille netoväärtuseks määrati 35 miljonit eurot ja Duferco tegi 25 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Seega määrati Carsid SA algkapitali suuruseks 60 miljonit eurot.

| (17) | Ettevõtte Cockerill Sambre mitterahaliseks sissemakse sisaldas tootmisharu, mis vastas ligikaudselt Charleroi’s käivitatud tootmisliinile ja Marcinelle’is asuvale elektrilisele tootmisliinile. Need seadmed läbisid 2001. aasta oktoobris sõltumatu asutuse ekspertiisi, mis määratles nende tarbimisväärtuseks [...] miljonit eurot. Lisaks panustas Cockerill [...] miljoni euro väärtuses tarbevarusid ja passiva, mis sisaldas ettemakseid ([...] miljonit eurot), palgavõlgu ([...] miljonit eurot) ja võlgu tarnijatele ([...] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtte Cockerill Sambre mitterahaliseks sissemakse sisaldas tootmisharu, mis vastas ligikaudselt Charleroi’s käivitatud tootmisliinile ja Marcinelle’is asuvale elektrilisele tootmisliinile. Need seadmed läbisid 2001. aasta oktoobris sõltumatu asutuse ekspertiisi, mis määratles nende tarbimisväärtuseks [...] miljonit eurot. Lisaks panustas Cockerill [...] miljoni euro väärtuses tarbevarusid ja passiva, mis sisaldas ettemakseid ([...] miljonit eurot), palgavõlgu ([...] miljonit eurot) ja võlgu tarnijatele ([...] miljonit eurot).

| (18) | Duferco likviidse rahalise sissemakse eest osteti hädavajalik suurte terasplaatide pidevvalu ning teised Clabecq’le vajalikud seadeldised. Need seadeldised läbisid 2001. aasta novembris sõltumatu ettevõtte ekspertiisi, mis määras nende tarbimisväärtuseks 25 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(18)

Duferco likviidse rahalise sissemakse eest osteti hädavajalik suurte terasplaatide pidevvalu ning teised Clabecq’le vajalikud seadeldised. Need seadeldised läbisid 2001. aasta novembris sõltumatu ettevõtte ekspertiisi, mis määras nende tarbimisväärtuseks 25 miljonit eurot.

| (19) | Kohe pärast asutamist loovutas Cockerill 40 % oma osalusest ettevõttes Carsid ettevõttele Usinor Belgium ja 18,33 % Duferco kontsernile (hinnaga [...] miljonit eurot, mida tuli maksta alates [...]). Järelikult on Carsid’i kapital hetkel jagatud ettevõtte Usinor Belgium (40 %) ja Duferco kontserni (60 %) vahel. Pärast Sogepa ja Duferco Investment poolt tehtud ettenähtud sissemakseid oli Sogepa osalus ettevõttes Carsid 11,25 %, ning teiste osanike käes oli 58,75 % (Duferco Investment) ja 30 % (Usinor Belgium SA) ettevõtte Carsid kapitalist. |
| --- | --- |

(19)

Kohe pärast asutamist loovutas Cockerill 40 % oma osalusest ettevõttes Carsid ettevõttele Usinor Belgium ja 18,33 % Duferco kontsernile (hinnaga [...] miljonit eurot, mida tuli maksta alates [...]). Järelikult on Carsid’i kapital hetkel jagatud ettevõtte Usinor Belgium (40 %) ja Duferco kontserni (60 %) vahel. Pärast Sogepa ja Duferco Investment poolt tehtud ettenähtud sissemakseid oli Sogepa osalus ettevõttes Carsid 11,25 %, ning teiste osanike käes oli 58,75 % (Duferco Investment) ja 30 % (Usinor Belgium SA) ettevõtte Carsid kapitalist.

IV.   CARSID’I TEGEVUSPÕHIMÕTTED

| (20) | Carsid’ile kuulub kaks slääbide tootmisliini, teadmiseks, et sulatamisliin, mis oleks määratud Duferco kontsernile, tootmisvõimsusega 1,8 miljonit tonni aastas, ning teine elektriliin, mille toodangi oleks jaotatud ettevõtte Cockerill ([...]) ja Duferco kontserni Vallooni regiooni ettevõtete vahel ([...]). Siiski oleks üleminekuperioodil [...] suurem osa Carsid’i toodangust määratud ettevõttele Cockerill Sambre. |
| --- | --- |

(20)

Carsid’ile kuulub kaks slääbide tootmisliini, teadmiseks, et sulatamisliin, mis oleks määratud Duferco kontsernile, tootmisvõimsusega 1,8 miljonit tonni aastas, ning teine elektriliin, mille toodangi oleks jaotatud ettevõtte Cockerill ([...]) ja Duferco kontserni Vallooni regiooni ettevõtete vahel ([...]). Siiski oleks üleminekuperioodil [...] suurem osa Carsid’i toodangust määratud ettevõttele Cockerill Sambre.

| (21) | Tehingu tulemuseks on Clabecq’i kõrgahju lõplik sulgemine, mille terase tootmise võimsuseks on ligikaudu 1,5 miljonit tonni aastas. |
| --- | --- |

(21)

Tehingu tulemuseks on Clabecq’i kõrgahju lõplik sulgemine, mille terase tootmise võimsuseks on ligikaudu 1,5 miljonit tonni aastas.

| (22) | Carsid hakkab tootma üksnes Duferco ja Arcelor’i kontsernidesse kuuluvatele ettevõtetele ja ei hakka olema aktiivselt avatud turul. Selleks sõlmisid Cockerill Sambre ja Duferco kontsern Carsid’iga pikaajalised tarnelepingud kuni [...] lõpuni (Cockerill Sambre) või [...] lõpuni (Duferco). Kuid Cockerill Sambre võib selle esimest korda lõpetada [...]. Samuti, kui Cockerill Sambre kasutab Carsid’i aktsionäride kogu osakute tagasivõtmisõigust, võivad nii Cockerill Sambre, kui ka Duferco võivad lõpetada lepingud [...]. |
| --- | --- |

(22)

Carsid hakkab tootma üksnes Duferco ja Arcelor’i kontsernidesse kuuluvatele ettevõtetele ja ei hakka olema aktiivselt avatud turul. Selleks sõlmisid Cockerill Sambre ja Duferco kontsern Carsid’iga pikaajalised tarnelepingud kuni [...] lõpuni (Cockerill Sambre) või [...] lõpuni (Duferco). Kuid Cockerill Sambre võib selle esimest korda lõpetada [...]. Samuti, kui Cockerill Sambre kasutab Carsid’i aktsionäride kogu osakute tagasivõtmisõigust, võivad nii Cockerill Sambre, kui ka Duferco võivad lõpetada lepingud [...].

| (23) | Peale juba mainitud tootmisvahendite (vt punkt 20), loodab Carsid omandada toodete kvaliteedi parandamiseks uue sisseseade [...] ning asuda tegema keskkonnaalaseid investeeringuid ning investeeringuid ülejäänud seadmete hooldusremondiks. Pidevvalu Duferco Clabecq’ist Charleroi’sse üleviimise kuludeks hinnati [...] miljonit eurot. Usinor Belgium toetab Carsid’i krediidivajadust [...] suuruse laenuga ja sama suures summas krediidilimiidiga, mille intressi aastane protsendimäär on [...]. |
| --- | --- |

(23)

Peale juba mainitud tootmisvahendite (vt punkt 20), loodab Carsid omandada toodete kvaliteedi parandamiseks uue sisseseade [...] ning asuda tegema keskkonnaalaseid investeeringuid ning investeeringuid ülejäänud seadmete hooldusremondiks. Pidevvalu Duferco Clabecq’ist Charleroi’sse üleviimise kuludeks hinnati [...] miljonit eurot. Usinor Belgium toetab Carsid’i krediidivajadust [...] suuruse laenuga ja sama suures summas krediidilimiidiga, mille intressi aastane protsendimäär on [...].

| (24) | Tooraine tarnimiseks volitatakse tasu eest Arcelor’i ja Duferco kontserni pädevad osakonnad. Nii oleks metallijäätmete ostmine [...] kontserni kompetentsis ning maagid, süsi ja koks oleksid [...] kontserni pädevuses. |
| --- | --- |

(24)

Tooraine tarnimiseks volitatakse tasu eest Arcelor’i ja Duferco kontserni pädevad osakonnad. Nii oleks metallijäätmete ostmine [...] kontserni kompetentsis ning maagid, süsi ja koks oleksid [...] kontserni pädevuses.

| (25) | Carsid’i aktsionärid leppisid kokku, et ettevõtted, kellele tema slääbide toodang on määratud, katavad vastava tootmisliini tootmiskulud. Peale selle hakkavad slääbid moodustama + 1 % tootmiskuludest, tagades, et ettevõte ei jää kahjumisse. Alates [...] aastast leppisid aktsionärid kokku ka selles, et jaotada [...] kasumist dividendidena. |
| --- | --- |

(25)

Carsid’i aktsionärid leppisid kokku, et ettevõtted, kellele tema slääbide toodang on määratud, katavad vastava tootmisliini tootmiskulud. Peale selle hakkavad slääbid moodustama + 1 % tootmiskuludest, tagades, et ettevõte ei jää kahjumisse. Alates [...] aastast leppisid aktsionärid kokku ka selles, et jaotada [...] kasumist dividendidena.

| (26) | Duferco kannab sulatamisliini püsikulud ning Cockerill Sambre elektrilise liini püsikulud [...]tonnise võimsuse ulatuses. Kui elektrilise tootmisliini võimsus oleks viidud 1 miljoni tonnini, jääks Cockerill’i kanda üksnes [...], ülejäänud kulud jääksid Duferco kanda. Kuid partner, kes kasutab osaliselt või täies ulatuses teisele osapoolele määratud võimsust, tasub püsikulud proportsionaalselt oma kasutamisega. Muutuvkulud kannaks iga osapool vastavalt toodangule, mis oli talle määratud. Lepingus sätestati, et elektriliini inimtööjõud sõltub peamiselt tööseisakute abinõudest ja tegeliku koosseisu kasutamisest ning sulatamisliinil võimalikkuse piiridest. |
| --- | --- |

(26)

Duferco kannab sulatamisliini püsikulud ning Cockerill Sambre elektrilise liini püsikulud [...]tonnise võimsuse ulatuses. Kui elektrilise tootmisliini võimsus oleks viidud 1 miljoni tonnini, jääks Cockerill’i kanda üksnes [...], ülejäänud kulud jääksid Duferco kanda. Kuid partner, kes kasutab osaliselt või täies ulatuses teisele osapoolele määratud võimsust, tasub püsikulud proportsionaalselt oma kasutamisega. Muutuvkulud kannaks iga osapool vastavalt toodangule, mis oli talle määratud. Lepingus sätestati, et elektriliini inimtööjõud sõltub peamiselt tööseisakute abinõudest ja tegeliku koosseisu kasutamisest ning sulatamisliinil võimalikkuse piiridest.

V.   RAUA- JA TERASETÖÖSTUSE TURUSITUATSIOON 2001. AASTAL

| (27) | Ühenduse raua- ja terasetööstussektori jaoks väga hea 2000. aasta järel, rekordilise toodanguga 163,2 miljonit tonni terast, tuli juba 2001. aasta alguses nentida toodangu langustendentsi, mida kinnitas järgnev asjaolu. Üsna üldises plaanis aitas kõigis maailma piirkondades täheldatud juurdekasvu vähenemisele kaasa teadmatus majanduse arengu suhtes, mille kutsusid esile Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001. aastal toimunud sündmused. |
| --- | --- |

(27)

Ühenduse raua- ja terasetööstussektori jaoks väga hea 2000. aasta järel, rekordilise toodanguga 163,2 miljonit tonni terast, tuli juba 2001. aasta alguses nentida toodangu langustendentsi, mida kinnitas järgnev asjaolu. Üsna üldises plaanis aitas kõigis maailma piirkondades täheldatud juurdekasvu vähenemisele kaasa teadmatus majanduse arengu suhtes, mille kutsusid esile Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001. aastal toimunud sündmused.

| (28) | Selles osas, mis puudutab eriti süsinikterasest lametooteid, mis on ettevõtete Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière peamised tooted, oli ühenduse turusituatsioon 2001. aastal väga rahutukstegev, eriti importkauba tõttu (vt selles osas 2001. aasta vastavaid andmeid, mis sisalduvad komisjoni 27. märtsi 2002. aasta määruses (EÜ) nr 560/2002, mis kehtestab kaitsemeetmed teatud terastoodete sisseveole (9)). Maailma mastaabis ei olnud olukord sugugi mitte parem, nagu märkisid kõik 2001. aasta 17.–18. septembril toimunud OECD tippkohtumisel osalenud riigid. Teisalt lisasid teadmatust terastoodete rahvusvahelise kauplemise arenguperspektiivide suhtes Ameerika Ühendriikide poolt 2001. aasta jaanuaris ja juulis algatatud terase uurimused. |
| --- | --- |

(28)

Selles osas, mis puudutab eriti süsinikterasest lametooteid, mis on ettevõtete Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière peamised tooted, oli ühenduse turusituatsioon 2001. aastal väga rahutukstegev, eriti importkauba tõttu (vt selles osas 2001. aasta vastavaid andmeid, mis sisalduvad komisjoni 27. märtsi 2002. aasta määruses (EÜ) nr 560/2002, mis kehtestab kaitsemeetmed teatud terastoodete sisseveole (9)). Maailma mastaabis ei olnud olukord sugugi mitte parem, nagu märkisid kõik 2001. aasta 17.–18. septembril toimunud OECD tippkohtumisel osalenud riigid. Teisalt lisasid teadmatust terastoodete rahvusvahelise kauplemise arenguperspektiivide suhtes Ameerika Ühendriikide poolt 2001. aasta jaanuaris ja juulis algatatud terase uurimused.

| (29) | Belgia on terastoodete puhaseksportija. 2001. aastal oli rohkem kui 70 % tema toodangust suunatud ülejäänud Euroopa Liidule. |
| --- | --- |

(29)

Belgia on terastoodete puhaseksportija. 2001. aastal oli rohkem kui 70 % tema toodangust suunatud ülejäänud Euroopa Liidule.

VI.   KOMISJONI POOLT VÄLJENDATUD KAHTLUSED MENETLUSE ALGATAMISEL

| (30) | Komisjon väljendas kahtlusi selles osas, kas Sogepa käitumine, mida analüüsiti tema poolt varem tehtud investeeringute üldises kontekstis, vastab erainvestori omale, ning seda kahel järgmist tüüpi põhjusel:






  — | Carsid’i hüpoteetiline eraõiguslik aktsionär ei oleks valmis aktsepteerima seda, et üksnes tema peaks tegema oma kaasfinantseeringu likviidsena, et rahuldada ettevõtte uued vajadused, kuna seda tehes tõmbavad eraõiguslikud aktsionärid enda peale riskid ning Carsid’i avalik-õiguslikud aktsionärid ei oleks võrdväärsed. Oma osamaksega ei teeks eraõiguslikud osanikud muud kui paigutaks tootmise sisseseade kontsernisisestesse ettevõtetesse. Riik seevastu teeb ettevõttesse rahalisi kulutusi, järelikult uue riskiga; |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisjon väljendas kahtlusi selles osas, kas Sogepa käitumine, mida analüüsiti tema poolt varem tehtud investeeringute üldises kontekstis, vastab erainvestori omale, ning seda kahel järgmist tüüpi põhjusel:

—

Carsid’i hüpoteetiline eraõiguslik aktsionär ei oleks valmis aktsepteerima seda, et üksnes tema peaks tegema oma kaasfinantseeringu likviidsena, et rahuldada ettevõtte uued vajadused, kuna seda tehes tõmbavad eraõiguslikud aktsionärid enda peale riskid ning Carsid’i avalik-õiguslikud aktsionärid ei oleks võrdväärsed. Oma osamaksega ei teeks eraõiguslikud osanikud muud kui paigutaks tootmise sisseseade kontsernisisestesse ettevõtetesse. Riik seevastu teeb ettevõttesse rahalisi kulutusi, järelikult uue riskiga;

| — | ettevõttesse Carsid riigi poolt tehtud kapitali investeeringutest oodatav tasu ei pruugi olla läbimõeldud nii, et see oleks kooskõlas erainvestori ootustega, kuna selle investeeringu tasuvus sõltub ühelt poolt projektiga seotud ettevõtete spetsiifilisest seisundist ja teiselt poolt raua- ja terasetööstussektori arengust nii ülemaailmsel, Euroopa kui ka piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

ettevõttesse Carsid riigi poolt tehtud kapitali investeeringutest oodatav tasu ei pruugi olla läbimõeldud nii, et see oleks kooskõlas erainvestori ootustega, kuna selle investeeringu tasuvus sõltub ühelt poolt projektiga seotud ettevõtete spetsiifilisest seisundist ja teiselt poolt raua- ja terasetööstussektori arengust nii ülemaailmsel, Euroopa kui ka piirkondlikul tasandil.

VII.   HUVITATUD ISIKUTE ARVAMUSED

A.   Corus

| (31) | Terasetootja Corus on arvamusel, et Vallooni regiooni poolt Sogepa vahendusel Carsid’i tehtud investeeringute puhul on tegemist riigiabiga. Selle ettevõtte arvamus põhineb asjaolul, et erainvestor, kes soovib ellu viia tasuvat investeeringut, ei oleks omandanud osalust ettevõttes Carsid Sogepa poolt aktsepteeritud tingimustel. |
| --- | --- |

(31)

Terasetootja Corus on arvamusel, et Vallooni regiooni poolt Sogepa vahendusel Carsid’i tehtud investeeringute puhul on tegemist riigiabiga. Selle ettevõtte arvamus põhineb asjaolul, et erainvestor, kes soovib ellu viia tasuvat investeeringut, ei oleks omandanud osalust ettevõttes Carsid Sogepa poolt aktsepteeritud tingimustel.

| (32) | Esiteks arvab Corus, et Carsid ei ole konkurentsivõimeline ega saa seda olema ka tulevikus. Corus’e sõnul esineb ettevõttel Carsid sisemaise asukoha tõttu mitmeid ebasoodsaid konkurentsiolukordi kulutustes “sisenditesse”: tööjõud, süsiniku ja rauamaak, metallijäätmed, elektrienergia. Teiselt poolt on tema mastaabid väiksed selleks, et lõigata kasu majanduslikust mastaabisäästust. (10) Pigem vastupidi, Carsid’il ei ole erilisi konkurentsieeliseid: ta hakkab müüma harilikke pooltooteid, mille jaoks tal on liigne tootmisvõimsus sellal, kui teised tootjad asuvad väljaveo suhtes paremates kohtades. Charleroi’s on tootmiskulud praegu 15 % keskmise konkurendi omadest kõrgemad. Charleroi on oma 219 USD suuruste kulutustega tonni kohta tootja, kellel on Euroopas kõige suuremad kulutused (erandiks on Kreeka väiketootja Halyvourgiki). Ta asetseb 207 real 300 tootja hulgas, keda World Steel Dynamics on analüüsinud. |
| --- | --- |

(32)

Esiteks arvab Corus, et Carsid ei ole konkurentsivõimeline ega saa seda olema ka tulevikus. Corus’e sõnul esineb ettevõttel Carsid sisemaise asukoha tõttu mitmeid ebasoodsaid konkurentsiolukordi kulutustes “sisenditesse”: tööjõud, süsiniku ja rauamaak, metallijäätmed, elektrienergia. Teiselt poolt on tema mastaabid väiksed selleks, et lõigata kasu majanduslikust mastaabisäästust. (10) Pigem vastupidi, Carsid’il ei ole erilisi konkurentsieeliseid: ta hakkab müüma harilikke pooltooteid, mille jaoks tal on liigne tootmisvõimsus sellal, kui teised tootjad asuvad väljaveo suhtes paremates kohtades. Charleroi’s on tootmiskulud praegu 15 % keskmise konkurendi omadest kõrgemad. Charleroi on oma 219 USD suuruste kulutustega tonni kohta tootja, kellel on Euroopas kõige suuremad kulutused (erandiks on Kreeka väiketootja Halyvourgiki). Ta asetseb 207 real 300 tootja hulgas, keda World Steel Dynamics on analüüsinud.

| (33) | Kui sellele lisada asjaolu, et Carsid hakkab müüma oma slääbe kulutustele võrdse hinnaga pluss 1 %, siis asetuvad Duferco ja Arcelor ebasoodsasse konkurentsiolukorda, et müüa neist slääbidest toodetud valmistooteid. Erainvestor, kes kaalub osaleda Carsid’i aktsiakapitalis võib karta, järelikult, et sellise kokkuleppe jätkumine tagajärjeks on üksnes Duferco ja Arcelori poolt Carsid’i toodangu ostmise olulise vähenemise või uue üleandehinna uuesti kokkuleppimise. See kartus suunaks erainvestori suurendama riskipreemiat, mis on integreeritud tema investeerimisotsusesse, ja nõudma normaalsest suuremat kasumiprotsenti. |
| --- | --- |

(33)

Kui sellele lisada asjaolu, et Carsid hakkab müüma oma slääbe kulutustele võrdse hinnaga pluss 1 %, siis asetuvad Duferco ja Arcelor ebasoodsasse konkurentsiolukorda, et müüa neist slääbidest toodetud valmistooteid. Erainvestor, kes kaalub osaleda Carsid’i aktsiakapitalis võib karta, järelikult, et sellise kokkuleppe jätkumine tagajärjeks on üksnes Duferco ja Arcelori poolt Carsid’i toodangu ostmise olulise vähenemise või uue üleandehinna uuesti kokkuleppimise. See kartus suunaks erainvestori suurendama riskipreemiat, mis on integreeritud tema investeerimisotsusesse, ja nõudma normaalsest suuremat kasumiprotsenti.

| (34) | Ettevõtte Corus arvates on vähe lootust, et Carsid saavutab elujõulise kasumitaseme. Just see on põhjuseks, miks Usinor veebruaris avalikult teatas, et terasetootmisel ei ole Charleroi’s mingit tulevikku. Järelikult ei saa Sogepa poolt tehtud investeeringut pidada normaalse investori poolt tehtud toiminguks. Teistel aktsionäridel on teised motiivid – Usinor soovib Charleroi’st lahkuda ilma uuesti läbirääkimata kokkuleppeid, mille ta enda peale võttis, kui ta ostis Cockerill’i, ja see tehing varustab ta võimalusega teha seda väiksemate kuludega, või ilma mingite kuludeta; Duferco omalt poolt võib arvatavasti tagasi võita rohkem kui kantud kahjud, usaldades Carsid’i hoolde slääbide seadmestiku selle Belgias asuvates ettevõtetes vastutasuks valmistoote müümisel realiseeritud kasumi eest. Duferco peab seda tehingut ka võimaluseks vältida Clabecq’i kõrgahju remonti ning anda tootmine üle Charleroi’sse, või loodab ta kaotada vähem raha kui Clabecq’is. Ometi ei hakka see tehing kasu tooma. Sogepa investeerib üksnes selleks, et säilitada töökohti. |
| --- | --- |

(34)

Ettevõtte Corus arvates on vähe lootust, et Carsid saavutab elujõulise kasumitaseme. Just see on põhjuseks, miks Usinor veebruaris avalikult teatas, et terasetootmisel ei ole Charleroi’s mingit tulevikku. Järelikult ei saa Sogepa poolt tehtud investeeringut pidada normaalse investori poolt tehtud toiminguks. Teistel aktsionäridel on teised motiivid – Usinor soovib Charleroi’st lahkuda ilma uuesti läbirääkimata kokkuleppeid, mille ta enda peale võttis, kui ta ostis Cockerill’i, ja see tehing varustab ta võimalusega teha seda väiksemate kuludega, või ilma mingite kuludeta; Duferco omalt poolt võib arvatavasti tagasi võita rohkem kui kantud kahjud, usaldades Carsid’i hoolde slääbide seadmestiku selle Belgias asuvates ettevõtetes vastutasuks valmistoote müümisel realiseeritud kasumi eest. Duferco peab seda tehingut ka võimaluseks vältida Clabecq’i kõrgahju remonti ning anda tootmine üle Charleroi’sse, või loodab ta kaotada vähem raha kui Clabecq’is. Ometi ei hakka see tehing kasu tooma. Sogepa investeerib üksnes selleks, et säilitada töökohti.

| (35) | Teiseks kaalutleb Corus, et investeeringust oodatav tulu ei ole selle õigustamiseks piisav. Corus arvutas välja tegelike tulude netoväärtuse, mida Sogepa on valmis läbi oma investeeringu realiseerima. Coruse arvates võib Sogepa, kõige optimistlikumate hüpoteeside korral, loota kõige rohkem 4,9 %-list sisemist tasuvusläve (TRI). On ilmselge, et see on kindlalt madalam protsendimäärast, mida oleks nõudnud erasektori investor. Praktiliselt kõigi teiste hüpoteeside korral on tulu negatiivne. |
| --- | --- |

(35)

Teiseks kaalutleb Corus, et investeeringust oodatav tulu ei ole selle õigustamiseks piisav. Corus arvutas välja tegelike tulude netoväärtuse, mida Sogepa on valmis läbi oma investeeringu realiseerima. Coruse arvates võib Sogepa, kõige optimistlikumate hüpoteeside korral, loota kõige rohkem 4,9 %-list sisemist tasuvusläve (TRI). On ilmselge, et see on kindlalt madalam protsendimäärast, mida oleks nõudnud erasektori investor. Praktiliselt kõigi teiste hüpoteeside korral on tulu negatiivne.

| (36) | Kolmandaks on Corus arvamusel, et panustatud sisseseade väärtust on suuresti ülehinnatud. See tehing võimaldab tõepoolest ettevõttel Cockerill Charleroi’st ilma sulgemistasusid maksmata lahkuda. Kuna ei maksa oodata, et sisseseade toob kõne all olevas kontekstis mingisugust kasumit, on selle tõeline väärtus null. Igal juhul, kui kõne all olev sisseseade oleks müüdud oksjonil, ei oleks selle müügist saadud tulu ületanud metallijäätmete väärtust. Ettevõtte Corus kogemus selles valdkonnas on näidanud, et metallijäätmete väärtus katab parimal juhul maastiku koristamisega seotud keskkonnakulud. |
| --- | --- |

(36)

Kolmandaks on Corus arvamusel, et panustatud sisseseade väärtust on suuresti ülehinnatud. See tehing võimaldab tõepoolest ettevõttel Cockerill Charleroi’st ilma sulgemistasusid maksmata lahkuda. Kuna ei maksa oodata, et sisseseade toob kõne all olevas kontekstis mingisugust kasumit, on selle tõeline väärtus null. Igal juhul, kui kõne all olev sisseseade oleks müüdud oksjonil, ei oleks selle müügist saadud tulu ületanud metallijäätmete väärtust. Ettevõtte Corus kogemus selles valdkonnas on näidanud, et metallijäätmete väärtus katab parimal juhul maastiku koristamisega seotud keskkonnakulud.

| (37) | Neljandaks leiab Corus, et juhul, kui sisseseade väärtust oleks korrektselt hinnatud, oleks Sogepa enda peale võtnud tunduvalt kõrgema majandusliku riski, kui Carsid’i eraaktsionärid, olles ainuke aktsionär, kes toob kapitalikulutusi ettevõtmisesse, mis on rohkem kui ebamäärane. Arvestades, et kahe Carsid’i eraaktsionäri sissemakse on mitterahaline, kas otseselt või seetõttu, et tema panust kasutatakse kontserni ettevõtete käitise ostmiseks, kahtleb Corus, kas eraaktsionär oleks valmis tagama kogu ettevõtte uuteks vajadusteks vajaliku likviidsuse/rahalise panuse. |
| --- | --- |

(37)

Neljandaks leiab Corus, et juhul, kui sisseseade väärtust oleks korrektselt hinnatud, oleks Sogepa enda peale võtnud tunduvalt kõrgema majandusliku riski, kui Carsid’i eraaktsionärid, olles ainuke aktsionär, kes toob kapitalikulutusi ettevõtmisesse, mis on rohkem kui ebamäärane. Arvestades, et kahe Carsid’i eraaktsionäri sissemakse on mitterahaline, kas otseselt või seetõttu, et tema panust kasutatakse kontserni ettevõtete käitise ostmiseks, kahtleb Corus, kas eraaktsionär oleks valmis tagama kogu ettevõtte uuteks vajadusteks vajaliku likviidsuse/rahalise panuse.

| (38) | Viiendaks väidab Corus, et asjaolu tõttu, et terasesektorit iseloomustab struktuurne liigne tootmisvõimsus, eksisteerib võimalus eeldada riigiabi, kui selles sektoris tegutsevas ettevõttes on riigi osalus. |
| --- | --- |

(38)

Viiendaks väidab Corus, et asjaolu tõttu, et terasesektorit iseloomustab struktuurne liigne tootmisvõimsus, eksisteerib võimalus eeldada riigiabi, kui selles sektoris tegutsevas ettevõttes on riigi osalus.

| (39) | Kuuendaks, Coruse sõnul oleks Carsid’i tehing realiseeritav üksnes tänu Charleroi’le ja Clabecq’ile suunatud eelpensionide eriprogrammi tõttu. Coruse arvates vajab kõrvalekaldumine pensionile jäämise miinimumvanusest (58 aastat) võimuorganite diskretsiooniotsustust, mille tõttu tuleks kõik Charleroi’s töötavad töölised võtta Carsid’i tööle või peaks nende tööandja maksma neile terves ulatuses välja nende eelpensioni. Coruse arvates on ametiasutuste eelpensionide programmist osavõtu puhul tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(39)

Kuuendaks, Coruse sõnul oleks Carsid’i tehing realiseeritav üksnes tänu Charleroi’le ja Clabecq’ile suunatud eelpensionide eriprogrammi tõttu. Coruse arvates vajab kõrvalekaldumine pensionile jäämise miinimumvanusest (58 aastat) võimuorganite diskretsiooniotsustust, mille tõttu tuleks kõik Charleroi’s töötavad töölised võtta Carsid’i tööle või peaks nende tööandja maksma neile terves ulatuses välja nende eelpensioni. Coruse arvates on ametiasutuste eelpensionide programmist osavõtu puhul tegemist riigiabiga.

| (40) | Seitsmendaks leiab Corus, et üldine kontekst ei õigusta Sogepa investeeringut. Võttes arvesse Sogepa poolt varem läbiviidud interventsioonide tulemusi, ei nõustuks ükski erainvestor täiendava investeeringuga. Sogepaga samas olukorras olev erainvestor oleks pigem katkestanud kõik suhted Duferco/Cockerilli ettevõtetega, kui teinud Carsid’i kapitali investeerimiseks kulutusi. |
| --- | --- |

(40)

Seitsmendaks leiab Corus, et üldine kontekst ei õigusta Sogepa investeeringut. Võttes arvesse Sogepa poolt varem läbiviidud interventsioonide tulemusi, ei nõustuks ükski erainvestor täiendava investeeringuga. Sogepaga samas olukorras olev erainvestor oleks pigem katkestanud kõik suhted Duferco/Cockerilli ettevõtetega, kui teinud Carsid’i kapitali investeerimiseks kulutusi.

B.   Ühendkuningriik

| (41) | Ühendkuningriigi arvates asjaolu tõttu, et ettevõte, olgugi, et ta on sõltumatu, ei teosta oma tegevusi vabaturul, on vähetõenäoline, et erainvestor, kes soovib teha tulutoovat investeeringut, oleks oma raha esitatud osalemise tingimustel Carsid’i paigutanud. |
| --- | --- |

(41)

Ühendkuningriigi arvates asjaolu tõttu, et ettevõte, olgugi, et ta on sõltumatu, ei teosta oma tegevusi vabaturul, on vähetõenäoline, et erainvestor, kes soovib teha tulutoovat investeeringut, oleks oma raha esitatud osalemise tingimustel Carsid’i paigutanud.

VIII.   BELGIA KOMMENTAARID

| (42) | Esiteks väidavad Belgia ametiasutused, et Vallooni võimuorganid on juba aastakümneid järginud Vallooni raua- ja terasetööstussektorisse investeerimise poliitikat ja et seetõttu ei saa Sogepa’d lugeda sõltumatuks erainvestoriks, kuna tal on osalused ettevõtetes Duferco Clabecq, Duferco La Louvière ja Arcelor. Belgia võimud leiavad, et Sogepa toimimisviis vastab eravaldusettevõtte toimimisviisile või eraettevõtete kontserni toimimisviisile, kes järgib sektoripoliitikat ja juhindub pikaajalistest tasuvusperspektiividest, kuna ta teostab oma investeeringuid nagu nende kahe kontserni tööstusliku projekti aktsionär, milles tal on kaasfinantseeringud (kaudne tulu) ja mille tasuvus on tagatud (otsene tulu). |
| --- | --- |

(42)

Esiteks väidavad Belgia ametiasutused, et Vallooni võimuorganid on juba aastakümneid järginud Vallooni raua- ja terasetööstussektorisse investeerimise poliitikat ja et seetõttu ei saa Sogepa’d lugeda sõltumatuks erainvestoriks, kuna tal on osalused ettevõtetes Duferco Clabecq, Duferco La Louvière ja Arcelor. Belgia võimud leiavad, et Sogepa toimimisviis vastab eravaldusettevõtte toimimisviisile või eraettevõtete kontserni toimimisviisile, kes järgib sektoripoliitikat ja juhindub pikaajalistest tasuvusperspektiividest, kuna ta teostab oma investeeringuid nagu nende kahe kontserni tööstusliku projekti aktsionär, milles tal on kaasfinantseeringud (kaudne tulu) ja mille tasuvus on tagatud (otsene tulu).

| (43) | Teisest küljest vaidlustavad Belgia ametiasutused komisjoni kinnituse, mille kohaselt Sogepa on ainuke rahalisi kulutusi teinud aktsionär, kuna 27. detsembril 2001. aastal suurendas Duferco Investment Carsid’i kapitali 25 miljoni euro võrra. Kui on tõsi, et Duferco Clabecq’i pidevvalu müügileping sõlmiti kahe Carsid’i eraõigusliku partneri poolt teostatud sissemaksete jätkuna, õigustati selle lepingu lõpetamist asjaoluga, et Carsid pidi tootma Duferco kontsernile spetsiifilise mõõduga slääbe, milleks oli sel põhjusel vaja osta pidevvalu, mis vastaks selle pidevvalu kriteeriumitele, mis asub Clabecq’is. |
| --- | --- |

(43)

Teisest küljest vaidlustavad Belgia ametiasutused komisjoni kinnituse, mille kohaselt Sogepa on ainuke rahalisi kulutusi teinud aktsionär, kuna 27. detsembril 2001. aastal suurendas Duferco Investment Carsid’i kapitali 25 miljoni euro võrra. Kui on tõsi, et Duferco Clabecq’i pidevvalu müügileping sõlmiti kahe Carsid’i eraõigusliku partneri poolt teostatud sissemaksete jätkuna, õigustati selle lepingu lõpetamist asjaoluga, et Carsid pidi tootma Duferco kontsernile spetsiifilise mõõduga slääbe, milleks oli sel põhjusel vaja osta pidevvalu, mis vastaks selle pidevvalu kriteeriumitele, mis asub Clabecq’is.

| (44) | Selles osas, mis puutub riskide ekvivalentsusesse, mille Sogepa enda kanda võttis, leiavad Belgia võimud, et ta võttis riske oma sissemakse ulatuses. Kõik Carsid’i aktsionärid, kes panustasid sisseseadesse või tegid rahalise kulutuse, kannavad Belgia õiguse järgi samasugust riski. Komisjon ei saa kohustada Sogepa’t tegema mitterahalist sissemakset või eraosanikke asuma tegema uut kapitali suurendamist rahalise sissemaksena, olenemata nende poolt juba 60 miljoni euro ulatuses tehtud sissemaksetest. |
| --- | --- |

(44)

Selles osas, mis puutub riskide ekvivalentsusesse, mille Sogepa enda kanda võttis, leiavad Belgia võimud, et ta võttis riske oma sissemakse ulatuses. Kõik Carsid’i aktsionärid, kes panustasid sisseseadesse või tegid rahalise kulutuse, kannavad Belgia õiguse järgi samasugust riski. Komisjon ei saa kohustada Sogepa’t tegema mitterahalist sissemakset või eraosanikke asuma tegema uut kapitali suurendamist rahalise sissemaksena, olenemata nende poolt juba 60 miljoni euro ulatuses tehtud sissemaksetest.

| (45) | Panustatud sisseseade väärtuse suhtes on Belgia ametiasutused seisukohal, et see hinnang anti sõltumatu ekspertiisi teel. Mis puudutab eelkõige ettevõtte Cockerill Sambre sissemakset, siis selles osas näeb Belgia äriühingute koodeksi artikkel 444 ette komissar-revidendi määramise. Selles osas, milline on ettevõttele Duferco Clabecq ostetud sisseseade väärtus, kui mitte arvestada asjaolu, et Arcelor aktsepteeris ekspertiisiga kindlaksmääratud väärtust, siis maksaks hetkel uus pidevvalu, mis on Duferco Clabecq’i pidevvalu sarnane, 60 miljonit eurot ja selle käivitamine võtaks 18–24 kuud aega samas, kui Duferco Clabecq’i pidevvalu saab üle anda ja installeerida 12 kuuga. |
| --- | --- |

(45)

Panustatud sisseseade väärtuse suhtes on Belgia ametiasutused seisukohal, et see hinnang anti sõltumatu ekspertiisi teel. Mis puudutab eelkõige ettevõtte Cockerill Sambre sissemakset, siis selles osas näeb Belgia äriühingute koodeksi artikkel 444 ette komissar-revidendi määramise. Selles osas, milline on ettevõttele Duferco Clabecq ostetud sisseseade väärtus, kui mitte arvestada asjaolu, et Arcelor aktsepteeris ekspertiisiga kindlaksmääratud väärtust, siis maksaks hetkel uus pidevvalu, mis on Duferco Clabecq’i pidevvalu sarnane, 60 miljonit eurot ja selle käivitamine võtaks 18–24 kuud aega samas, kui Duferco Clabecq’i pidevvalu saab üle anda ja installeerida 12 kuuga.

| (46) | Carsid’i konkurentsivõime suhtes on Belgia ametiasutused seisukohal, et Carsid’il on arvukalt eeliseid, mille hulgas kulude vähendamine, (11) toodangu ülekandmise sujuvus sulatamisliini ja elektriliini vahel, mis võimaldavad kergesti kohanduda nõudlusega, suletud regionaalse turu loomine, mis võimaldab varustada Duferco ja Arcelori valtsimismasinaid. Hoolimata mereäärse asukoha eelistest, mis on olemas ettevõttel Corus, toodab Carsid, mis asub oma tootmispartnerite läheduses, slääbe hinnaga [...] eurot tonni kohta, mis on tublisti madalam kui 219 USD, mille Corus välja pakkus. |
| --- | --- |

(46)

Carsid’i konkurentsivõime suhtes on Belgia ametiasutused seisukohal, et Carsid’il on arvukalt eeliseid, mille hulgas kulude vähendamine, (11) toodangu ülekandmise sujuvus sulatamisliini ja elektriliini vahel, mis võimaldavad kergesti kohanduda nõudlusega, suletud regionaalse turu loomine, mis võimaldab varustada Duferco ja Arcelori valtsimismasinaid. Hoolimata mereäärse asukoha eelistest, mis on olemas ettevõttel Corus, toodab Carsid, mis asub oma tootmispartnerite läheduses, slääbe hinnaga [...] eurot tonni kohta, mis on tublisti madalam kui 219 USD, mille Corus välja pakkus.

| (47) | Mis puutub Carsid’i tootmiskuludesse, siis CRU International Limited uuringu kohaselt, olid Marcinelle’i kulud 2000. aastal 176,6 USD, mis tähendab, et need olid üksnes 3 % Euroopa keskmisest kõrgemad ning 4 % maailma keskmisest madalamad. See uurimus põhineb 1 650 kt (kilotonn) suurusel toodangul samas, kui Carsid’i toodangu praeguseks suuruseks on saavutatud 1 800 kt. Toodangu suurendamine ning tööviljakuse paranemine seletavad slääbide tootmiskulude vähenemist, mis on tänaseks tõusnud ligikaudu [...] euroni tonni kohta, mis tähendab Euroopas asuva slääbi turuhinnast suuresti madalamat kulu, umbes-täpselt 225 eurot tonni kohta (kaasa arvatud transport). |
| --- | --- |

(47)

Mis puutub Carsid’i tootmiskuludesse, siis CRU International Limited uuringu kohaselt, olid Marcinelle’i kulud 2000. aastal 176,6 USD, mis tähendab, et need olid üksnes 3 % Euroopa keskmisest kõrgemad ning 4 % maailma keskmisest madalamad. See uurimus põhineb 1 650 kt (kilotonn) suurusel toodangul samas, kui Carsid’i toodangu praeguseks suuruseks on saavutatud 1 800 kt. Toodangu suurendamine ning tööviljakuse paranemine seletavad slääbide tootmiskulude vähenemist, mis on tänaseks tõusnud ligikaudu [...] euroni tonni kohta, mis tähendab Euroopas asuva slääbi turuhinnast suuresti madalamat kulu, umbes-täpselt 225 eurot tonni kohta (kaasa arvatud transport).

| (48) | Tänu slääbide tarnele toodavad Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière spiraaltorusid ja terasplekki palju konkurentsivõimelisema hinnaga kui Euroopas keskmiselt. Carsid’ist pärinevate slääbide kasutamine viib kogukasumi suurenemisele ligikaudu [...] miljoni euro võrra aastas Duferco jaoks ning umbes [...] miljoni euro võrra aastas Duferco Clabecq’i jaoks. |
| --- | --- |

(48)

Tänu slääbide tarnele toodavad Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière spiraaltorusid ja terasplekki palju konkurentsivõimelisema hinnaga kui Euroopas keskmiselt. Carsid’ist pärinevate slääbide kasutamine viib kogukasumi suurenemisele ligikaudu [...] miljoni euro võrra aastas Duferco jaoks ning umbes [...] miljoni euro võrra aastas Duferco Clabecq’i jaoks.

| (49) | Teisest küljest ei tasu Belgia ametiasutuste sõnul karta, et Carsid’i sisseseadet ei kasutataks täielikult, kuna nii Arcelor kui ka Duferco kirjutasid alla pikaajalised tarnelepingud [...] ajani. Neis lepingutes on sätestatud, et osapool, kes ei kasuta oma õigusi, peab tasuma seadmetega seotud püsikulud, mis on temale määratud. |
| --- | --- |

(49)

Teisest küljest ei tasu Belgia ametiasutuste sõnul karta, et Carsid’i sisseseadet ei kasutataks täielikult, kuna nii Arcelor kui ka Duferco kirjutasid alla pikaajalised tarnelepingud [...] ajani. Neis lepingutes on sätestatud, et osapool, kes ei kasuta oma õigusi, peab tasuma seadmetega seotud püsikulud, mis on temale määratud.

| (50) | Mis puudutab investeeringu tasuvust, siis hindasid Belgia ametiasutused oma 7. mai 2002. aasta kirjas Carsid’i investeeritud omafondide tulukuseks perioodi [...] jooksul keskmiselt [...] aastas pärast kõigi maksude tasumist ([...] aastas enne kõigi maksude tasumist). |
| --- | --- |

(50)

Mis puudutab investeeringu tasuvust, siis hindasid Belgia ametiasutused oma 7. mai 2002. aasta kirjas Carsid’i investeeritud omafondide tulukuseks perioodi [...] jooksul keskmiselt [...] aastas pärast kõigi maksude tasumist ([...] aastas enne kõigi maksude tasumist).

| (51) | Teiselt poolt, et vastata ettevõtte Corus poolt tehtud arvutusele (vt käesoleva otsuse punkt 35) ettevõttest Carsid oodatavate tulude tegeliku netoväärtuse kohta, kasutasid Belgia võimud sama arvutusmeetodit, mida kasutas Corus, mõnede parandustega, eelkõige selles osas, mis puudutab Carsid’i sisseseade jääkväärtust ning oletust tegevuse jätkumise kohta. Carsid’i TRI (sisemine tasuvuslävi) oleks [...], (12) see, mis Belgia võimude sõnul oleks sarnase investeeringu puhul aktsepteeritav (võttes arvesse pikaajalist 5 %-list intressimäära, mida tuleb tõsta 3 % võrra raua- ja terasetööstusele omaste riskide tõttu). Hiljem esitatud kalkulatsioonide järgi oleks Carsidi TRI [...], kui võtta arvesse käitise normaalset jätkuvust üle [...], (13) või üle [...], kui võtta arvesse ettevõtte (14) likvideerimise tõenäosusest. |
| --- | --- |

(51)

Teiselt poolt, et vastata ettevõtte Corus poolt tehtud arvutusele (vt käesoleva otsuse punkt 35) ettevõttest Carsid oodatavate tulude tegeliku netoväärtuse kohta, kasutasid Belgia võimud sama arvutusmeetodit, mida kasutas Corus, mõnede parandustega, eelkõige selles osas, mis puudutab Carsid’i sisseseade jääkväärtust ning oletust tegevuse jätkumise kohta. Carsid’i TRI (sisemine tasuvuslävi) oleks [...], (12) see, mis Belgia võimude sõnul oleks sarnase investeeringu puhul aktsepteeritav (võttes arvesse pikaajalist 5 %-list intressimäära, mida tuleb tõsta 3 % võrra raua- ja terasetööstusele omaste riskide tõttu). Hiljem esitatud kalkulatsioonide järgi oleks Carsidi TRI [...], kui võtta arvesse käitise normaalset jätkuvust üle [...], (13) või üle [...], kui võtta arvesse ettevõtte (14) likvideerimise tõenäosusest.

| (52) | Igal juhul leiavad Belgia ametiasutused, et tulukuse tõestamist ülehinnatakse, kui riigi interventsioonile lisanduvad konkureerivad ja hinnatavad eraettevõtete interventsioonid, ja et Euroopa Komisjon ei saa asendada investori otsust, vaid peab mõistliku kindlusega konstateerima, et riigi poolt finantseeritud programm on turumajanduses tegutsevale investorile vastuvõetav. |
| --- | --- |

(52)

Igal juhul leiavad Belgia ametiasutused, et tulukuse tõestamist ülehinnatakse, kui riigi interventsioonile lisanduvad konkureerivad ja hinnatavad eraettevõtete interventsioonid, ja et Euroopa Komisjon ei saa asendada investori otsust, vaid peab mõistliku kindlusega konstateerima, et riigi poolt finantseeritud programm on turumajanduses tegutsevale investorile vastuvõetav.

| (53) | Selles osas, mis puudutab raua- ja terasetööstussektori olukorda, leiavad Belgia ametiasutused, et see sektor läbis tõepoolest üsna raske tsüklilise kriisi, selle, mis on osaks raua- ja terasetööstusele omasest arengutsüklist, aga Ameerika Ühendriikide poolt rakendatud meetmed tõid Euroopas ja Aasias kaasa suure hinnatõusu, mis näib jätkuvat hoolimata majanduse olukorrast ja tunduvalt väiksemast nõudlusest. Teiselt poolt ei ole slääbide turg Euroopas struktuuriliselt liigse tootmisvõimsusega turg. Vastupidi, Euroopa on slääbide puhasimportija ning see olukord ei muutu teistsuguseks ka tulevikus. |
| --- | --- |

(53)

Selles osas, mis puudutab raua- ja terasetööstussektori olukorda, leiavad Belgia ametiasutused, et see sektor läbis tõepoolest üsna raske tsüklilise kriisi, selle, mis on osaks raua- ja terasetööstusele omasest arengutsüklist, aga Ameerika Ühendriikide poolt rakendatud meetmed tõid Euroopas ja Aasias kaasa suure hinnatõusu, mis näib jätkuvat hoolimata majanduse olukorrast ja tunduvalt väiksemast nõudlusest. Teiselt poolt ei ole slääbide turg Euroopas struktuuriliselt liigse tootmisvõimsusega turg. Vastupidi, Euroopa on slääbide puhasimportija ning see olukord ei muutu teistsuguseks ka tulevikus.

| (54) | Ettevõtete Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière varasemate tulemuste osas kinnitavad Belgia ametiasutused, et nende põhjuseks on Duferco kontserni välised asjaolud (toorainete turg, vahetuskurss ja toodete turg) ja tootmise vähendamise ning ümberkorraldamise vajadus, mis mõjutasid nende tulemusi olulisel määral ning ei võimaldanud neil ettevõtetel saavutada äriplaanides algselt prognoositud tulemusi. |
| --- | --- |

(54)

Ettevõtete Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière varasemate tulemuste osas kinnitavad Belgia ametiasutused, et nende põhjuseks on Duferco kontserni välised asjaolud (toorainete turg, vahetuskurss ja toodete turg) ja tootmise vähendamise ning ümberkorraldamise vajadus, mis mõjutasid nende tulemusi olulisel määral ning ei võimaldanud neil ettevõtetel saavutada äriplaanides algselt prognoositud tulemusi.

| (55) | Viimaks, mis puutub eelpensionide programmi, siis väidavad Belgia ametiasutused, et see režiim ei võimalda mingit avalike ressursside üleandmist tööandja kasuks, ja teiselt poolt ei ole Belgia võimudel pädevust sellest režiimist kasusaava ettevõtte töötajate töölelubamise hindamiseks, kuna, kui see vastab seaduses nimetatud kriteeriumitele, tunnistatakse, et hageja ettevõte on majanduslikes raskustes või ümberkorraldamisel ja seega võivad töötajad sellest režiimist abi saada. |
| --- | --- |

(55)

Viimaks, mis puutub eelpensionide programmi, siis väidavad Belgia ametiasutused, et see režiim ei võimalda mingit avalike ressursside üleandmist tööandja kasuks, ja teiselt poolt ei ole Belgia võimudel pädevust sellest režiimist kasusaava ettevõtte töötajate töölelubamise hindamiseks, kuna, kui see vastab seaduses nimetatud kriteeriumitele, tunnistatakse, et hageja ettevõte on majanduslikes raskustes või ümberkorraldamisel ja seega võivad töötajad sellest režiimist abi saada.

IX.   MEETME HINDAMINE

| (56) | Kui ESTÜ lepingu alusel algatati menetlus, arvestades lõpliku otsuse vastuvõtmise praktilist võimatust enne 23. juulit 2002 (Belgia kommentaarid kolmandate isikute arvamuste kohta saabusid 17. juunil 2002 ja täiendav informatsioon esitati veel hiljem (vt käesoleva otsuse punkt 4), osutas komisjon oma teatises konkurentsi küsimuste teatud aspektide käsitlemise kohta, mis tuleneb ESTÜ lepingu (15) kehtivuse lõppemisest, et ta muudaks sellisel juhul EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel lõplikku otsust (teatise punkt 43). |
| --- | --- |

(56)

Kui ESTÜ lepingu alusel algatati menetlus, arvestades lõpliku otsuse vastuvõtmise praktilist võimatust enne 23. juulit 2002 (Belgia kommentaarid kolmandate isikute arvamuste kohta saabusid 17. juunil 2002 ja täiendav informatsioon esitati veel hiljem (vt käesoleva otsuse punkt 4), osutas komisjon oma teatises konkurentsi küsimuste teatud aspektide käsitlemise kohta, mis tuleneb ESTÜ lepingu (15) kehtivuse lõppemisest, et ta muudaks sellisel juhul EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel lõplikku otsust (teatise punkt 43).

| (57) | Igal juhul puudutasid menetluse algatamisel komisjoni poolt väljendatud kahtlused Belgia poolt ettenähtud meetme riigiabina iseloomustamist. Nagu ühenduse pretsedendiõiguse seda rõhutab, on Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuniku poolt esitatud selgitused EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi kohta olulised vastavate ESTÜ asutamislepingu sätete kohaldamisel, sedavõrd, kui need ei ole selle lepinguga vastuolus. (16) |
| --- | --- |

(57)

Igal juhul puudutasid menetluse algatamisel komisjoni poolt väljendatud kahtlused Belgia poolt ettenähtud meetme riigiabina iseloomustamist. Nagu ühenduse pretsedendiõiguse seda rõhutab, on Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuniku poolt esitatud selgitused EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi kohta olulised vastavate ESTÜ asutamislepingu sätete kohaldamisel, sedavõrd, kui need ei ole selle lepinguga vastuolus. (16)

| (58) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on ühisturuga kokkusobimatu, sedavõrd, kui see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubavahetust, riigipoolt antav või riigi ressursside kaudu antav abi ükskõik millistes erinevates vormides, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, andes eeliseid teatud ettevõtetele või teatud toodetele. |
| --- | --- |

(58)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on ühisturuga kokkusobimatu, sedavõrd, kui see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubavahetust, riigipoolt antav või riigi ressursside kaudu antav abi ükskõik millistes erinevates vormides, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, andes eeliseid teatud ettevõtetele või teatud toodetele.

A.   Riigiabi olemasolu

| (59) | Vaieldav ei ole, kas Sogepa poolt tehtud panus on riigiressurss ega ka see, kas oma esinduse tõttu on Sogepa toimingud omistatavad Vallooni regioonile. |
| --- | --- |

(59)

Vaieldav ei ole, kas Sogepa poolt tehtud panus on riigiressurss ega ka see, kas oma esinduse tõttu on Sogepa toimingud omistatavad Vallooni regioonile.

| (60) | Mis puutub riigiabi tunnustesse, siis tuleb kindlaks määrata, kas Carsid’i käsutusse antud riigiressursse võib lugeda tõsiseltvõetavaks riskikapitali sissemakseks vastavalt turumajanduses tegutseva investori tavapärasele toimimisviisile. |
| --- | --- |

(60)

Mis puutub riigiabi tunnustesse, siis tuleb kindlaks määrata, kas Carsid’i käsutusse antud riigiressursse võib lugeda tõsiseltvõetavaks riskikapitali sissemakseks vastavalt turumajanduses tegutseva investori tavapärasele toimimisviisile.

| (61) | Oma menetluse algatamise otsuses, arvestades seda, et Carsid’i kahe eraaktsionäri poolt tehti investeeringud mitterahalistena, kas otseselt või nende osaluse otsese loovutamisega kontserni ettevõttelt pärineva sisseseade ostmiseks, väljendas komisjon oma kahtlusi selles osas, kas Carsid’i hüpoteetiline eraaktsionär oleks valmis aktsepteerima, et üksnes tema üksi peab tegema oma sissemakse tervikuna likviidsena ettevõtte uute vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(61)

Oma menetluse algatamise otsuses, arvestades seda, et Carsid’i kahe eraaktsionäri poolt tehti investeeringud mitterahalistena, kas otseselt või nende osaluse otsese loovutamisega kontserni ettevõttelt pärineva sisseseade ostmiseks, väljendas komisjon oma kahtlusi selles osas, kas Carsid’i hüpoteetiline eraaktsionär oleks valmis aktsepteerima, et üksnes tema üksi peab tegema oma sissemakse tervikuna likviidsena ettevõtte uute vajaduste rahuldamiseks.

| (62) | Esiteks toob komisjon välja, et vastavalt raamatupidamise nõuetele ja Belgia seadusandluse kohaselt, on kapitali sissemakse materiaalse vara vormis võrdne vastavas väärtuses numbrilises vormis kapitali sissemaksega. Ometi tuleb selleks teha analüüs, mida komisjon tegi menetluse algatamisel, mille kohaselt ettevõtted Duferco Investment ja Usinor ei võtnud enda kanda uusi riske. |
| --- | --- |

(62)

Esiteks toob komisjon välja, et vastavalt raamatupidamise nõuetele ja Belgia seadusandluse kohaselt, on kapitali sissemakse materiaalse vara vormis võrdne vastavas väärtuses numbrilises vormis kapitali sissemaksega. Ometi tuleb selleks teha analüüs, mida komisjon tegi menetluse algatamisel, mille kohaselt ettevõtted Duferco Investment ja Usinor ei võtnud enda kanda uusi riske.

| (63) | Tegelikult, mis esiteks puudutab Duferco Investment’i 25 miljoni euro suurust sissemakset, siis kriipsutab komisjon alla, et see raha kanti viivitamatult üle Duferco Clabecq’ile pidevvalu ostmiseks (Carsid pidi kulutama veel [...] miljonit eurot selle üleandmiseks Clabecq’ist) ja lisatud sisseseade jaoks. Isegi kui formaalsest vaatevinklist on tegemist kahe erineva ettevõttega erinevate aktsionäridega, leiab komisjon, et majanduslikust vaatenurgast võttes kuuluvad need ettevõtted Duferco kontserni ja selle asjaolu tõttu ei võta kontsern enda peale uut riski. See on niisama palju tõsi kui, et 2002. aasta 8. augustist kuulub ettevõttele Duferco Investment 94,09 % ettevõtte Duferco Clabecq kapitalist (vt punkt 6). |
| --- | --- |

(63)

Tegelikult, mis esiteks puudutab Duferco Investment’i 25 miljoni euro suurust sissemakset, siis kriipsutab komisjon alla, et see raha kanti viivitamatult üle Duferco Clabecq’ile pidevvalu ostmiseks (Carsid pidi kulutama veel [...] miljonit eurot selle üleandmiseks Clabecq’ist) ja lisatud sisseseade jaoks. Isegi kui formaalsest vaatevinklist on tegemist kahe erineva ettevõttega erinevate aktsionäridega, leiab komisjon, et majanduslikust vaatenurgast võttes kuuluvad need ettevõtted Duferco kontserni ja selle asjaolu tõttu ei võta kontsern enda peale uut riski. See on niisama palju tõsi kui, et 2002. aasta 8. augustist kuulub ettevõttele Duferco Investment 94,09 % ettevõtte Duferco Clabecq kapitalist (vt punkt 6).

| (64) | Mis puutub Usinori sissemaksesse, siis märgib komisjon, et arvestades eriti tema avalikult välja öeldud otsust sulgeda Carsid’i toodud käitis, ei võta Usinor enda peale uut riski. Pigem vastupidi, Usinor võtab ettevõttelt Duferco Investment vastu [...] miljonit eurot justkui preemiana oma osaluse osalise loovutamise eest (vt punkt 19). Samuti vähendavad Carsid’i asutamislepingu tingimused (vt eelkõige punkt 26) Usinori võimalusi kulusid kanda, isegi, kui see ettevõte otsustaks elektriliini mitte kasutada. |
| --- | --- |

(64)

Mis puutub Usinori sissemaksesse, siis märgib komisjon, et arvestades eriti tema avalikult välja öeldud otsust sulgeda Carsid’i toodud käitis, ei võta Usinor enda peale uut riski. Pigem vastupidi, Usinor võtab ettevõttelt Duferco Investment vastu [...] miljonit eurot justkui preemiana oma osaluse osalise loovutamise eest (vt punkt 19). Samuti vähendavad Carsid’i asutamislepingu tingimused (vt eelkõige punkt 26) Usinori võimalusi kulusid kanda, isegi, kui see ettevõte otsustaks elektriliini mitte kasutada.

| (65) | Kuid võttes arvesse Sogepa sissemakse vähendamist ja ettevõtte Duferco Investment sissemakse suurendamist, et 20 miljonit eurot jääksid likviidsena alles, nagu algselt kavandatud (vt punkt 15), märgib komisjon, et üks eraettevõtetest võttis enda peale uue riski. |
| --- | --- |

(65)

Kuid võttes arvesse Sogepa sissemakse vähendamist ja ettevõtte Duferco Investment sissemakse suurendamist, et 20 miljonit eurot jääksid likviidsena alles, nagu algselt kavandatud (vt punkt 15), märgib komisjon, et üks eraettevõtetest võttis enda peale uue riski.

| (66) | Selles osas, mis puudutab Sogepa poolt investeeritud kapitalist oodatavat tulu, väljendas komisjon oma menetluse algatamise otsuses kahtlusi selle sissemakse vastavusest turumajanduses tegutseva erainvestori põhimõttele, eriti arvestades raua- ja terasetööstuse turusituatsiooni ning Duferco kontserni ettevõtete ja ettevõtte Cockerill Sambre olukorda. |
| --- | --- |

(66)

Selles osas, mis puudutab Sogepa poolt investeeritud kapitalist oodatavat tulu, väljendas komisjon oma menetluse algatamise otsuses kahtlusi selle sissemakse vastavusest turumajanduses tegutseva erainvestori põhimõttele, eriti arvestades raua- ja terasetööstuse turusituatsiooni ning Duferco kontserni ettevõtete ja ettevõtte Cockerill Sambre olukorda.

| (67) | Belgia ametiasutuste väidet, mille kohaselt tulukuse tõestamist ülehinnatakse, kui riigi interventsioonile lisanduvad konkureerivad ja olulised erainterventsioonid, ei saa kaitsta. Tegelikult on käesoleva otsuse punktis 64 toodud põhjustel ilmne, et Usinori otsus osaleda Carsid’is ei ole otseselt seotud Carsid’i tulukusega (vastupidi, võib järeldada, et panustatud seadmestik ei olnud Usinori jaoks piisavalt tulutoov). Peale selle väldib Usinor oma tehinguga kallist sotsiaalprogrammi. |
| --- | --- |

(67)

Belgia ametiasutuste väidet, mille kohaselt tulukuse tõestamist ülehinnatakse, kui riigi interventsioonile lisanduvad konkureerivad ja olulised erainterventsioonid, ei saa kaitsta. Tegelikult on käesoleva otsuse punktis 64 toodud põhjustel ilmne, et Usinori otsus osaleda Carsid’is ei ole otseselt seotud Carsid’i tulukusega (vastupidi, võib järeldada, et panustatud seadmestik ei olnud Usinori jaoks piisavalt tulutoov). Peale selle väldib Usinor oma tehinguga kallist sotsiaalprogrammi.

| (68) | Teisest küljest ei ole asjaolu, et Duferco kontsern on valmis võtma enda peale 11 miljoni euro suuruse riski, enam määrav hindamaks, kas Sogepa toimis nagu turumajanduses tegutsev tavapärane investor, järgnevalt esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(68)

Teisest küljest ei ole asjaolu, et Duferco kontsern on valmis võtma enda peale 11 miljoni euro suuruse riski, enam määrav hindamaks, kas Sogepa toimis nagu turumajanduses tegutsev tavapärane investor, järgnevalt esitatud põhjustel.

| (69) | Esiteks hakkab Duferco Carsid’ist otsest kasumit saama, mida Sogepa ei saa, nimelt komisjonitasu integreeritud liinil kasutatavate toorainete ostmise eest. Sellest vaatenurgast on Duferco investeeringu otsene tulukus suurem kui Sogepa oma. |
| --- | --- |

(69)

Esiteks hakkab Duferco Carsid’ist otsest kasumit saama, mida Sogepa ei saa, nimelt komisjonitasu integreeritud liinil kasutatavate toorainete ostmise eest. Sellest vaatenurgast on Duferco investeeringu otsene tulukus suurem kui Sogepa oma.

| (70) | Teiseks, mis puutub vahendus- ja haldamistasudesse, mille Duferco ettevõtetelt Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière välja nõudis ([...] käibe kohta), siis on investeeringu kaudne tulukus Duferco jaoks jätkuvalt suurem kui Sogepa jaoks. Isegi, kui need tasud olid vastavuses turu praktikatega nagu väitsid Belgia ametiasutused, (17) saab Duferco kasumit neist ettevõtetest, mida Sogepa ei saa. |
| --- | --- |

(70)

Teiseks, mis puutub vahendus- ja haldamistasudesse, mille Duferco ettevõtetelt Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière välja nõudis ([...] käibe kohta), siis on investeeringu kaudne tulukus Duferco jaoks jätkuvalt suurem kui Sogepa jaoks. Isegi, kui need tasud olid vastavuses turu praktikatega nagu väitsid Belgia ametiasutused, (17) saab Duferco kasumit neist ettevõtetest, mida Sogepa ei saa.

| (71) | Mis puutub Carsid’i investeeritud kapitali tulukusse, siis leiab komisjon, et see ei vasta sellele, mida võiks oodata turul normaaltingimustes tegutsev investor. Tõepoolest, vastavalt komisjoni hinnangutele, mis põhinevad Carsid’i eeldatavatel rahavoogudel, kõige optimistlikumate ja Carsid’i jaoks kõige soodsamate oletuste korral (võimsuse 100 %-lise kasutamine, püsikuludega [...], käitise jätkuvusega [...] järel) on investeeringu TRI (sisemine tasuvuslävi) [...], mis on suuresti väiksem minimaalsest nõutavast riski arvestavast protsendimäärast ja igal juhul väiksem sellest arvutusest, mille Belgia ametiasutused esitasid raua- ja terasetööstussektoris tehtud investeeringu kohta [...]. Veel enam, arvestades Carsid’i tundlikkust toodetud koguste suhtes, mis omakorda sõltuvad turusituatsioonist, on see protsendimäär väiksem. |
| --- | --- |

(71)

Mis puutub Carsid’i investeeritud kapitali tulukusse, siis leiab komisjon, et see ei vasta sellele, mida võiks oodata turul normaaltingimustes tegutsev investor. Tõepoolest, vastavalt komisjoni hinnangutele, mis põhinevad Carsid’i eeldatavatel rahavoogudel, kõige optimistlikumate ja Carsid’i jaoks kõige soodsamate oletuste korral (võimsuse 100 %-lise kasutamine, püsikuludega [...], käitise jätkuvusega [...] järel) on investeeringu TRI (sisemine tasuvuslävi) [...], mis on suuresti väiksem minimaalsest nõutavast riski arvestavast protsendimäärast ja igal juhul väiksem sellest arvutusest, mille Belgia ametiasutused esitasid raua- ja terasetööstussektoris tehtud investeeringu kohta [...]. Veel enam, arvestades Carsid’i tundlikkust toodetud koguste suhtes, mis omakorda sõltuvad turusituatsioonist, on see protsendimäär väiksem.

| (72) | Tegelikult on punktis 71 nimetatud [...] protsendimäär suurem, kui selle arvutuse tulemus, mille Belgia ametiasutused tegid, teistsugust arvutusmeetodit kasutades, oma 7. mai 2002. aasta kirjas (vt punkt 50). Komisjon ei saa aktsepteerida Belgia ametiasutuste poolt hiljem tehtud arvutusi (vt punkt 51), sedavõrd, kui nad märkimisväärselt ülehindavad investeeringu jääkväärtust. Tegelikult piirnevad Belgia ametiasutuste poolt kasutatud jääkväärtused, vastavalt TRI (sisemine tasuvuslävi) omadega [...], on saavutatud topeltarvutuste sooritamisega amortisatsioonilt, ettemaksudelt, investeeringult, kui aktiva jääkväärtus moodustub laos olevatest kaupadest; sest need on juba eeldatavatesse rahavoogudesse sissearvestatud. Veel enam, Belgia ametiasutuste arvutustes ei ole arvesse võetud, et ettevõtte oletatava likvideerimise korral ei saaks siseseadet realiseerida [...] suuruse arvestusliku algväärtusega nagu hindavad Belgia võimud. Tegelikkuses mõõdetakse investeeringu jääkväärtust eeldusliku pideva amortiseerumise korral ettevõtte tulupotentsiaali põhjal ja selle tulemusena arvestatakse diskonteerituna, sobiva protsendimääraga, ettevõtte viimane eeldatav rahavoog püsiva suurusega maksete lõpmatu jadana. |
| --- | --- |

(72)

Tegelikult on punktis 71 nimetatud [...] protsendimäär suurem, kui selle arvutuse tulemus, mille Belgia ametiasutused tegid, teistsugust arvutusmeetodit kasutades, oma 7. mai 2002. aasta kirjas (vt punkt 50). Komisjon ei saa aktsepteerida Belgia ametiasutuste poolt hiljem tehtud arvutusi (vt punkt 51), sedavõrd, kui nad märkimisväärselt ülehindavad investeeringu jääkväärtust. Tegelikult piirnevad Belgia ametiasutuste poolt kasutatud jääkväärtused, vastavalt TRI (sisemine tasuvuslävi) omadega [...], on saavutatud topeltarvutuste sooritamisega amortisatsioonilt, ettemaksudelt, investeeringult, kui aktiva jääkväärtus moodustub laos olevatest kaupadest; sest need on juba eeldatavatesse rahavoogudesse sissearvestatud. Veel enam, Belgia ametiasutuste arvutustes ei ole arvesse võetud, et ettevõtte oletatava likvideerimise korral ei saaks siseseadet realiseerida [...] suuruse arvestusliku algväärtusega nagu hindavad Belgia võimud. Tegelikkuses mõõdetakse investeeringu jääkväärtust eeldusliku pideva amortiseerumise korral ettevõtte tulupotentsiaali põhjal ja selle tulemusena arvestatakse diskonteerituna, sobiva protsendimääraga, ettevõtte viimane eeldatav rahavoog püsiva suurusega maksete lõpmatu jadana.

| (73) | Selles osas, mis puudutab Sogepa poolt Carsid’i kaudsete tulude arvestamist ettevõtete jaoks, kes hakkavad kasutama slääbe, mis on seal toodetud, leiab komisjon, et Sogepa positsioon vähemusaktsionärina nendes ettevõtetes ei õigusta enda sidumist uute kulutustega. |
| --- | --- |

(73)

Selles osas, mis puudutab Sogepa poolt Carsid’i kaudsete tulude arvestamist ettevõtete jaoks, kes hakkavad kasutama slääbe, mis on seal toodetud, leiab komisjon, et Sogepa positsioon vähemusaktsionärina nendes ettevõtetes ei õigusta enda sidumist uute kulutustega.

| (74) | Esiteks moodustaks Carsid’i toodang, mida Arcelor kasutaks, väga väikse protsendi Arcelor’i kontserni ülemaailmsest toodangust. Sel põhjusel saab Carsid’i asutamisel olla üksnes tähtsusetu mõju Arcelor’i konkurentsivõimele ja niisiis ka Sogepa tuludele. |
| --- | --- |

(74)

Esiteks moodustaks Carsid’i toodang, mida Arcelor kasutaks, väga väikse protsendi Arcelor’i kontserni ülemaailmsest toodangust. Sel põhjusel saab Carsid’i asutamisel olla üksnes tähtsusetu mõju Arcelor’i konkurentsivõimele ja niisiis ka Sogepa tuludele.

| (75) | Teiseks, selles osas, mis puudutab ettevõtteid Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière, siis kavandatud arvud, mille eesmärgiks oli parandada nende ettevõtete brutotulu (vt punkt 48) on kaugel nende saavutamisest. Tegelikult põhinevad need arvud nii Duferco Clabecq’i ja Duferco La Louvière’i, kui ka Carsid’i võimsuste maksimaalse kasutamise eeldustel. Turgudel, mida iseloomustab ülemaailmsel tasandil struktuuriline liigne tootmisvõimsus, lametoodete turgudel, on maksimaalsete tootmisvõimsuste kasutamine pigem erandlik. |
| --- | --- |

(75)

Teiseks, selles osas, mis puudutab ettevõtteid Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière, siis kavandatud arvud, mille eesmärgiks oli parandada nende ettevõtete brutotulu (vt punkt 48) on kaugel nende saavutamisest. Tegelikult põhinevad need arvud nii Duferco Clabecq’i ja Duferco La Louvière’i, kui ka Carsid’i võimsuste maksimaalse kasutamise eeldustel. Turgudel, mida iseloomustab ülemaailmsel tasandil struktuuriline liigne tootmisvõimsus, lametoodete turgudel, on maksimaalsete tootmisvõimsuste kasutamine pigem erandlik.

| (76) | Teisalt on Sogepal ettevõtetes Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière üksnes vähemusosalus, mille mõlema kumulatiivsed kahjud olid Carsid’i asutamise ajaks tõusnud 94 miljoni euroni ja kes, arvestades raua- ja terasetööstuse turusituatsiooni (vt punkt 28), ei võinud loota, vähemalt lühikese perioodi jooksul, oma olukorra erilist paranemist. Komisjon märgib muu hulgas ka, et Duferco Clabecq’i määratleti Belgia eelpensionide seadusandluses (18) raskustes või ümberkorraldamisel oleva ettevõttena. Neil asjaoludel leiab komisjon, et vähemusinvestor, kes oleks kaotanud suure osa oma algse investeeringu väärtusest, saamata sarnaseid eeliseid teistelt partneritelt ja, kriisiolukorras oleval turul, ei oleks valmis kohustuma tegema uusi kulutusi. |
| --- | --- |

(76)

Teisalt on Sogepal ettevõtetes Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière üksnes vähemusosalus, mille mõlema kumulatiivsed kahjud olid Carsid’i asutamise ajaks tõusnud 94 miljoni euroni ja kes, arvestades raua- ja terasetööstuse turusituatsiooni (vt punkt 28), ei võinud loota, vähemalt lühikese perioodi jooksul, oma olukorra erilist paranemist. Komisjon märgib muu hulgas ka, et Duferco Clabecq’i määratleti Belgia eelpensionide seadusandluses (18) raskustes või ümberkorraldamisel oleva ettevõttena. Neil asjaoludel leiab komisjon, et vähemusinvestor, kes oleks kaotanud suure osa oma algse investeeringu väärtusest, saamata sarnaseid eeliseid teistelt partneritelt ja, kriisiolukorras oleval turul, ei oleks valmis kohustuma tegema uusi kulutusi.

| (77) | Eelnevat arvestades leiab Euroopa Komisjon, et vähemusinvestor, kes tegutseb normaalsetes turutingimustes, ei oleks valmis tegema rahalist panust toimingu jaoks, mille sobivat tasuvust ei saa diskonteerida, ja mille teised osalised oleksid peamised tulusaajad. Vallooni regiooni osalemine ettevõttes Carsid käesolevas otsuses esitatud tingimustel annaks Carsid’ile paremuse. Võttes arvesse asjaolu, et raua- ja terasetööstussektorit iseloomustab elav konkurents ja et ühendusesisene raua- ja terasetoodete kaubavahetus on väga oluline, oleks selline abi aldis konkurentsi moonutama ja mõjutama ühendusesisest kaubavahetust. Seega on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 mõttes. |
| --- | --- |

(77)

Eelnevat arvestades leiab Euroopa Komisjon, et vähemusinvestor, kes tegutseb normaalsetes turutingimustes, ei oleks valmis tegema rahalist panust toimingu jaoks, mille sobivat tasuvust ei saa diskonteerida, ja mille teised osalised oleksid peamised tulusaajad. Vallooni regiooni osalemine ettevõttes Carsid käesolevas otsuses esitatud tingimustel annaks Carsid’ile paremuse. Võttes arvesse asjaolu, et raua- ja terasetööstussektorit iseloomustab elav konkurents ja et ühendusesisene raua- ja terasetoodete kaubavahetus on väga oluline, oleks selline abi aldis konkurentsi moonutama ja mõjutama ühendusesisest kaubavahetust. Seega on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 mõttes.

X.   KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

| (78) | See abi ei ole ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 toodud rikkumiste kohaselt, sest tegu ei ole sotsiaalse iseloomuga abiga, mis on tagatud üksikisikust tarbijatele ja seda ei ole määratud ka looduskatastroofidest või teistest erandlikest sündmustest tekitatud kahju hüvitamiseks. Samas ei saa seda pidada ühisturuga kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punktide b ja d sätete alusel. Tegelikult ei ole see abi suunatud Euroopa ühise huvi elluviimise edendamiseks või liikmesriigi tõsise majandusliku rahutuse heastamiseks ega ka kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. Selle tõttu peab komisjon analüüsima abi vastavust artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud rikkumisele. |
| --- | --- |

(78)

See abi ei ole ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 toodud rikkumiste kohaselt, sest tegu ei ole sotsiaalse iseloomuga abiga, mis on tagatud üksikisikust tarbijatele ja seda ei ole määratud ka looduskatastroofidest või teistest erandlikest sündmustest tekitatud kahju hüvitamiseks. Samas ei saa seda pidada ühisturuga kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punktide b ja d sätete alusel. Tegelikult ei ole see abi suunatud Euroopa ühise huvi elluviimise edendamiseks või liikmesriigi tõsise majandusliku rahutuse heastamiseks ega ka kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. Selle tõttu peab komisjon analüüsima abi vastavust artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud rikkumisele.

| (79) | Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière on osaks raua- ja terasetööstussektorist nii nagu määratleb suurte investeerimisprojektide huvides multistrukturaalse piirkondliku abi andmise juhendi B lisa. (19) Selle juhendi punkti 27 alusel ei ole regionaalabi raua- ja terasetööstusele ühisturuga kokkusobiv. Sedavõrd, kui Belgia ametiasutused väidaksid, et tegemist on abiga ettevõtte ümberkorraldamiseks, tuleneb komisjoni teatise punktist 1, mis käsitleb ettevõtte päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning sulgemisabi raua- ja terasetööstussektoris, (20) et raua- ja terasetööstussektoris ei ole raskustes olevale ettevõttele päästmisabi ja ümberkorraldamisabi andmine ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(79)

Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière on osaks raua- ja terasetööstussektorist nii nagu määratleb suurte investeerimisprojektide huvides multistrukturaalse piirkondliku abi andmise juhendi B lisa. (19) Selle juhendi punkti 27 alusel ei ole regionaalabi raua- ja terasetööstusele ühisturuga kokkusobiv. Sedavõrd, kui Belgia ametiasutused väidaksid, et tegemist on abiga ettevõtte ümberkorraldamiseks, tuleneb komisjoni teatise punktist 1, mis käsitleb ettevõtte päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning sulgemisabi raua- ja terasetööstussektoris, (20) et raua- ja terasetööstussektoris ei ole raskustes olevale ettevõttele päästmisabi ja ümberkorraldamisabi andmine ühisturuga kokkusobivad.

| (80) | Komisjon rõhutab, et ESTÜ asutamislepingu kehtivuse tähtaja möödumine teavitatud meetme ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks sedavõrd, kui muudatused materiaalõiguses, mis selle kehtivuse tähtaja möödumise tõttu toimusid (vt eelkõige punktis 56 viidatud teatise punkt 19), ei ole mõjutanud investeeringu jaoks piirkondliku abi andmise keelamist. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon rõhutab, et ESTÜ asutamislepingu kehtivuse tähtaja möödumine teavitatud meetme ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks sedavõrd, kui muudatused materiaalõiguses, mis selle kehtivuse tähtaja möödumise tõttu toimusid (vt eelkõige punktis 56 viidatud teatise punkt 19), ei ole mõjutanud investeeringu jaoks piirkondliku abi andmise keelamist.

XI.   JÄRELDUS

| (81) | Kokkuvõttes on komisjon seisukohal, et Sogepa osalemise puhul Carsid’i kapitalis on tegemist riigiabiga, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(81)

Kokkuvõttes on komisjon seisukohal, et Sogepa osalemise puhul Carsid’i kapitalis on tegemist riigiabiga, mis ei ole ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vallooni regiooni valdus- ja finantsvaldusettevõtte (Sogepa) üheksa miljoni euro suuruse kaasfinantseeringu puhul ettevõttesse Carsid SA, mille Belgia ette nägi, on tegemist riigiabiga, mis on ühisturuga kokkusobimatu. Sel põhjusel ei saa seda abivahendit rakendada.

Artikkel 2

Belgia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul käesolevast otsusest teatamisest meetmetest, mida on rakendatud sellega kooskõla saavutamiseks/täitmiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 15. oktober 2003

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT C 95, 19.4.2002, lk 2.

2

(3)  EÜT L 338, 28.12.1996, lk 42.

3

(4)  Vt märkust 2.

4

(5)  Konfidentsiaalne informatsioon

5

(6)  1996. aasta alguses sattus ettevõte väga raskesse majanduslikku ja finantsolukorda, mis sundis Vallooni võimuorganeid, SWS-i vahendusel, üle võtma 100 %lise kontrolli ja rakendama rea meetmeid, et ettevõtet päästa, mille hulgas suurendati ettevõtte kapitali 1,5 miljardi Belgia frangi võrra. 18. detsembril 1996. aastal võttis Euroopa Komisjon vastu lõpliku negatiivse otsuse nende sekkumiste suhtes ja nõudis juba makstud abi tagastamist (komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsus 97/271/ESTÜ – Teras ESTÜ – Forges de Clabecq, EÜT L 106, 24.4.1997, lk 30). Selle otsuse tagajärjel kuulutas Belgia vastava pädevusega kohus 3. jaanuaril 1997. aastal välja ettevõtte pankroti.

6

(7)  Kontsern Hoogovens Staal omandas ettevõtte, mis oli majanduslikes raskustes, 1997. aasta aprillis. Koostati ka ettevõtte saneerimiskava, kuid selle olukord halvenes jätkuvalt.

7

(8)  Belgia ametiasutuste kiri, 31. mai 2001 toimikus NN 121/2000 Duferco Belgium.

8

(9)  EÜT L 85, 28.3.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1287/2002 (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 25).

9

(10)  Carsid peab transportima oma tooraine ookeanilaevadelt praamidega, seejärel transportima selle läbi jõgede ja kanalite võrgustiku enne, kui saab selle tehases maha laadida. See sisaldab endas topeltasjaajamist ja täiendavaid kulutusi transpordile. Kui arvestada, et ühe tonni slääbide tootmiseks on vaja umbes 550 kilogrammi sütt ja 1 550 kilogrammi rauamaaki, ning täiendav kulutus 5 kuni 10 eurot ühe tonni materjali kohta tõstab slääbide hinda 10 kuni 20 euro võrra ühe tonni kohta, see tähendab 6 % kuni 12 %. Peale selle on tööjõukulud Belgias kõrgemad kui suuremas osas ühenduse teistes piirkondades ning tööviljakus on madal, osaliselt kasutamise mastaabi tõttu, ning see on see, mis suurendab kulutusi 20 euro võrra tonni kohta.

10

(11)  Üks ainuke hoolduspersonal kahe tootmisliini kohta, üks ainuke tagavarade ladu, kokkuhoid teadus- ja arendustegevuse pealt, vigade otsimise ja kõrvaldamise “protsessi” lihtsustamine ning logistika koostoime.

11

(12)  Belgia ametiasutused kasutasid Carsid’i eeldatavaid rahavooge ning otsustasid [...] lõpus jääkväärtuse [...] miljonit eurot, mis tuleneb seadmete jääkväärtusest [...] arvestuslikust algväärtusest, see tähendab[...] miljonit eurot, millele nad lisasid kolme kuu tarbevarude väärtuse.

12

(13)  Ettevõte kasutas ühe osa Carsid’i eeldatavatest rahavoogudest ja võttis [...] lõpus arvesse jääkväärtuse [...] miljonit eurot, mis tulenes märgitud aktsiate lisamisest, jaotamata kasumist, amortisatsioonikuludest ja investeerimise vajadusest suurematest ettemaksetest ja [...] sisseseade arvestuslikust algväärtusest.

13

(14)  Jääkväärtusest, mis on kindlaks määratud märkes 12, lahutasid nad koondamiskulutused.

14

(15)  EÜT C 152, 26.6.2002, lk 5.

15

(16)  Liidetud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96 [1999] ECR II-17, lõige 100.

16

(17)  Belgia võimude sõnul olid vahenduslepingutes, mille sõlmisid nii Clabecq kui ka La Louvière, ettenähtud komisjonitasud, enne Duferco saabumist [...] vahel. Mis puutub haldamistasudesse, siis tuuakse konsultatsioonifirmade ja tuntud investeerimispankade poolt rahvusvahelisel tasandil läbi viidud uuringutes välja, et haldamistasud jäävad viie- kuni kümneaastase perioodi jooksul 2,5 % ja 5 % vahele, alates ettevõtte saneerimise alustamisest.

17

(18)  Käesolevas otsuses ei võta Euroopa Komisjon seisukohta selle režiimi suhtes.

18

(19)  EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8.

19

(20)  EÜT C 70, 19.3.2002, lk 21.

20

---

| 18.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 47/38

---

KOMISJONI OTSUS,

16. veebruar 2005,

millega muudetakse otsust 2003/828/EÜ loomade liikumise osas Portugalis asuvast kitsendustega tsoonist välja ja selle sees seoses lammaste katarraalse palavikuga Portugalis

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 335 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/138/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 punkti d, artikli 9 lõike 1 punkti c ja artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 25. novembri 2003. aasta otsuse 2003/828/EÜ ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kohta seoses lammaste katarraalse palavikuga (2) vastuvõtmisel peeti silmas ühenduse kannatanud piirkondades valitsevat olukorda seoses lammaste katarraalse palavikuga. Kõnealuse otsusega piiritletakse ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (“kitsendustega tsoonid”), mis vastavad konkreetsele epidemioloogilisele olukorrale, ning sätestatakse tingimused direktiiviga 2000/75/EÜ kehtestatud väljaviimiskeelu suhtes erandite tegemiseks teatavate loomade, nende seemnerakkude, munarakkude ja embrüote liikumisel kõnealustest tsoonidest välja ja nendest läbi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 25. novembri 2003. aasta otsuse 2003/828/EÜ ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kohta seoses lammaste katarraalse palavikuga (2) vastuvõtmisel peeti silmas ühenduse kannatanud piirkondades valitsevat olukorda seoses lammaste katarraalse palavikuga. Kõnealuse otsusega piiritletakse ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (“kitsendustega tsoonid”), mis vastavad konkreetsele epidemioloogilisele olukorrale, ning sätestatakse tingimused direktiiviga 2000/75/EÜ kehtestatud väljaviimiskeelu suhtes erandite tegemiseks teatavate loomade, nende seemnerakkude, munarakkude ja embrüote liikumisel kõnealustest tsoonidest välja ja nendest läbi.

| (2) | Otsusega 2003/828/EÜ, mida on viimati muudetud otsusega 2004/898/EÜ, kehtestati kitsendustega tsoon (“tsoon F”), mis vastab otsuse 2004/898/EÜ vastuvõtmise ajal Hispaanias ja Portugalis valitsenud lammaste katarraalse palavikuga seotud olukorrale. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2003/828/EÜ, mida on viimati muudetud otsusega 2004/898/EÜ, kehtestati kitsendustega tsoon (“tsoon F”), mis vastab otsuse 2004/898/EÜ vastuvõtmise ajal Hispaanias ja Portugalis valitsenud lammaste katarraalse palavikuga seotud olukorrale.

| (3) | Portugal on informeerinud komisjoni lammaste katarraalse palaviku puhangust Idanha-a-Nova concelho’s. |
| --- | --- |

(3)

Portugal on informeerinud komisjoni lammaste katarraalse palaviku puhangust Idanha-a-Nova concelho’s.

| (4) | Otsuse 2003/828/EÜ kohase kitsendustega tsoonidest väljaviimiskeelu erandeid tuleks kohaldada ka Portugali kannatanud piirkondade suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2003/828/EÜ kohase kitsendustega tsoonidest väljaviimiskeelu erandeid tuleks kohaldada ka Portugali kannatanud piirkondade suhtes.

| (5) | Lisaks tuleks tsooni F laiendada ja täpsemalt määratleda, et võtta arvesse Portugali kannatanud piirkondade lammaste katarraalse palavikuga seotud geograafilisi, ökoloogilisi ja episotoloogilisi tegureid. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks tsooni F laiendada ja täpsemalt määratleda, et võtta arvesse Portugali kannatanud piirkondade lammaste katarraalse palavikuga seotud geograafilisi, ökoloogilisi ja episotoloogilisi tegureid.

| (6) | Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 2003/828/EÜ. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 2003/828/EÜ.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2003/828/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 1 ning lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  “1.   Siseriiklikele loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote saadetistele I lisas sätestatud kitsendustega tsoonist tehakse väljumiskeelu erandeid üksnes siis, kui loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad II lisas sätestatud tingimustele, või Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul, kui nad vastavad lõikele 2, või Kreeka puhul, kui nad vastavad lõikele 3.
  2.   Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis teeb pädev asutus väljaviimiskeelu erandeid ka siseriiklikele saadetistele lõike 1 alusel, kui:”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 1 ning lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

“1.   Siseriiklikele loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote saadetistele I lisas sätestatud kitsendustega tsoonist tehakse väljumiskeelu erandeid üksnes siis, kui loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad II lisas sätestatud tingimustele, või Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul, kui nad vastavad lõikele 2, või Kreeka puhul, kui nad vastavad lõikele 3.

2.   Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis teeb pädev asutus väljaviimiskeelu erandeid ka siseriiklikele saadetistele lõike 1 alusel, kui:”.

| 2. | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2.

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 21. veebruarist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74. Otsust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  ELT L 311, 27.11.2003, lk 41. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/898/EÜ (ELT L 379, 24.12.2004, lk 105).

2

---

LISA

Otsuse 2003/828/EÜ I lisas asendatakse kitsendustega tsoon F järgmisega:

“Tsoon F

HISPAANIA:

| — | Cádizi, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceresi, Badajozi provintsid, |
| --- | --- |

—

Cádizi, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceresi, Badajozi provintsid,

| — | Jaeni provints (Jaeni ja Andujari piirkonnad), |
| --- | --- |

—

Jaeni provints (Jaeni ja Andujari piirkonnad),

| — | Toledo provints (Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara ja Los Navalmoralesi piirkonnad), |
| --- | --- |

—

Toledo provints (Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara ja Los Navalmoralesi piirkonnad),

| — | Ciudad Reali provints (Horcajo de los Montesi, Piedrabuena, Almadéni ja Almodóvar del Campo piirkonnad). |
| --- | --- |

—

Ciudad Reali provints (Horcajo de los Montesi, Piedrabuena, Almadéni ja Almodóvar del Campo piirkonnad).

PORTUGAL:

| — | Alentejo piirkondlik põllumajandusamet: järgmised concelho’d: Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (A2-st ida pool asuvad freguesia’d Santa Susana, Santiago ja Torrão), ja Gavião; |
| --- | --- |

—

Alentejo piirkondlik põllumajandusamet: järgmised concelho’d: Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (A2-st ida pool asuvad freguesia’d Santa Susana, Santiago ja Torrão), ja Gavião;

| — | Ribatejo e Oeste piirkondlik põllumajandusamet: järgmised concelho’d: Montijo (freguesia’d Canha, S. Isidoro de Pegões ja Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes ja Sardoal; |
| --- | --- |

—

Ribatejo e Oeste piirkondlik põllumajandusamet: järgmised concelho’d: Montijo (freguesia’d Canha, S. Isidoro de Pegões ja Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes ja Sardoal;

| — | Beira Interior piirkondlik põllumajandusamet: concelho’d: Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei ja Mação.” |
| --- | --- |

—

Beira Interior piirkondlik põllumajandusamet: concelho’d: Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei ja Mação.”

---