# Eiropas Savienības L 21/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 21 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 25. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 21

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 25. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 108/2005 (2005. gada 24. janvāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 109/2005 (2005. gada 24. janvāris) par dalībvalstu ekonomiskās teritorijas definīciju, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 110/2005 (2005. gada 24. janvāris), kurā paredzēts piešķirt ražotāju organizācijām kompensācijas par tunzivīm, kas piegādātas pārstrādes rūpniecībai no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 108/2005 (2005. gada 24. janvāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 109/2005 (2005. gada 24. janvāris) par dalībvalstu ekonomiskās teritorijas definīciju, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 110/2005 (2005. gada 24. janvāris), kurā paredzēts piešķirt ražotāju organizācijām kompensācijas par tunzivīm, kas piegādātas pārstrādes rūpniecībai no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

5

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Eiropas Parlaments |
| | * | 2005/46/EK, Euratom:Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 11. janvāris) par Eiropas ombuda iecelšanu | 8 |
| | | Padome |
| | * | 2005/47/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris), ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos un Eiropas kaimiņu politiku | 9 |
| | * | 2005/48/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju attiecībā uz kredītlīdzekļu zaudējumiem noteiktu veidu projektos Krievijā, Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā | 11 |
| | * | 2005/49/EK, Euratom:Padomes Lēmums (2005. gada 18. janvāris) attiecībā uz Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumiem | 13 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/50/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 17. janvāris) par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 34)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/51/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 21. janvāris), ar ko dalībvalstīm uz pagaidu laiku ļauj paredzēt atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz tādas augsnes ievešanu, kas ir piesārņota ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, atsārņošanas nolūkā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 92) | 21 |
| | | Eiropas Savienības vispārējam budžetam pievienotie dokumenti |
| | * | 2005/52/EK, Euratom:Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) otrais 2004. gada budžeta grozījums | 25 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments

*

2005/46/EK, Euratom:Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 11. janvāris) par Eiropas ombuda iecelšanu

8

Padome

*

2005/47/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris), ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos un Eiropas kaimiņu politiku

9

*

2005/48/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju attiecībā uz kredītlīdzekļu zaudējumiem noteiktu veidu projektos Krievijā, Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā

11

*

2005/49/EK, Euratom:Padomes Lēmums (2005. gada 18. janvāris) attiecībā uz Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumiem

13

Komisija

*

2005/50/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 17. janvāris) par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 34)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 34)

1

15

*

2005/51/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 21. janvāris), ar ko dalībvalstīm uz pagaidu laiku ļauj paredzēt atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz tādas augsnes ievešanu, kas ir piesārņota ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, atsārņošanas nolūkā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 92)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 92)

21

Eiropas Savienības vispārējam budžetam pievienotie dokumenti

*

2005/52/EK, Euratom:Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) otrais 2004. gada budžeta grozījums

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 108/2005

(2005. gada 24. janvāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 25. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 24. janvāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 102,8 |
| 204 | 84,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 221,4 |
| 999 | 142,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 148,4 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 188,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 165,8 |
| 204 | 169,4 |
| 999 | 167,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,0 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,8 |
| 220 | 46,5 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,4 |
| 999 | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,9 |
| 204 | 88,7 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 69,6 |
| 999 | 89,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,1 |
| 999 | 53,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 110,5 |
| 404 | 91,2 |
| 720 | 77,6 |
| 999 | 93,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,4 |
| 400 | 85,6 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 79,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

102,8

204

84,6

212

169,4

248

157,0

608

118,9

624

221,4

999

142,4

0707 00 05

052

148,4

220

229,0

999

188,7

0709 90 70

052

165,8

204

169,4

999

167,6

0805 10 20

052

53,0

204

49,6

212

51,8

220

46,5

448

34,2

999

47,0

0805 20 10

204

64,4

999

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,9

204

88,7

400

78,4

464

142,4

624

69,6

999

89,4

0805 50 10

052

53,1

999

53,1

0808 10 80

400

110,5

404

91,2

720

77,6

999

93,1

0808 20 50

388

94,4

400

85,6

720

59,5

999

79,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 109/2005

(2005. gada 24. janvāris)

par dalībvalstu ekonomiskās teritorijas definīciju, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK, Euratom) 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2) 2. panta 7. punkts nosaka, ka nacionālais kopprodukts tirgus cenās (NKP) jāpielīdzina nacionālajam kopienākumam tirgus cenās (NKI), kā noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas kontu sistēmu Kopienā (EKS). Aizstājot divas iepriekšējās, attiecīgi 1970. un 1979. gada sistēmas, ar Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (3), izveidoja 1995. gada EKS (EKS 95), kas izklāstīta šīs regulas pielikumā. NKI saskaņā ar EKS 95 aizstāja NKP kā kritēriju pašu resursiem, sākot ar 2002. budžeta gadu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2) 2. panta 7. punkts nosaka, ka nacionālais kopprodukts tirgus cenās (NKP) jāpielīdzina nacionālajam kopienākumam tirgus cenās (NKI), kā noteikusi Komisija, piemērojot Eiropas kontu sistēmu Kopienā (EKS). Aizstājot divas iepriekšējās, attiecīgi 1970. un 1979. gada sistēmas, ar Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (3), izveidoja 1995. gada EKS (EKS 95), kas izklāstīta šīs regulas pielikumā. NKI saskaņā ar EKS 95 aizstāja NKP kā kritēriju pašu resursiem, sākot ar 2002. budžeta gadu.

| (2) | Padomes Regula (EK, Euratom) 1287/2003 nosaka procedūras dalībvalstīm NKI datu pārsūtīšanai un NKI aprēķināšanas procedūras un pārbaudes, kā arī izveido NKI komiteju. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EK, Euratom) 1287/2003 nosaka procedūras dalībvalstīm NKI datu pārsūtīšanai un NKI aprēķināšanas procedūras un pārbaudes, kā arī izveido NKI komiteju.

| (3) | Lai definētu nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI) saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 1. pantu, jāprecizē EKS 95 ekonomiskās teritorijas definīcijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai definētu nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI) saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 1. pantu, jāprecizē EKS 95 ekonomiskās teritorijas definīcijas.

| (4) | Lai īstenotu 1. pantu Padomes Direktīvā 89/130/EEK par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām (4), dalībvalstu ekonomiskā teritorija ir definēta ar Komisijas Lēmumu 91/450/EEK, Euratom (5). Tagad atbilstošā definīcija jānosaka attiecībā uz NKI. |
| --- | --- |

(4)

Lai īstenotu 1. pantu Padomes Direktīvā 89/130/EEK par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām (4), dalībvalstu ekonomiskā teritorija ir definēta ar Komisijas Lēmumu 91/450/EEK, Euratom (5). Tagad atbilstošā definīcija jānosaka attiecībā uz NKI.

| (5) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar NKI komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar NKI komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK, Euratom) 1287/2003 piemērošanai terminu “ekonomiskā teritorija” lieto Regulas (EK) 2223/96 A pielikuma 2.05 un 2.06 punktos minētā termina “ģeogrāfiskā teritorija” nozīmē, kā lietots šajos punktos, ko saprot, ietverot to dalībvalstu teritorijas, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

2

(3)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 49, 21.2.1989., 26. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 240, 29.8.1991., 36. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

5

---

PIELIKUMS

Dalībvalstu teritorija:

| — | Beļģijas Karalistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Beļģijas Karalistes teritorija,

| — | Čehijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikas teritorija,

| — | Dānijas Karalistes teritorija, izņemot Farēru salas un Grenlandi, |
| --- | --- |

—

Dānijas Karalistes teritorija, izņemot Farēru salas un Grenlandi,

| — | Vācijas Federatīvās Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Vācijas Federatīvās Republikas teritorija,

| — | Igaunijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republikas teritorija,

| — | Grieķijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Grieķijas Republikas teritorija,

| — | Spānijas Karalistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Spānijas Karalistes teritorija,

| — | Francijas Republikas teritorija, izņemot aizjūras zemes un teritorijas, kuras ir suverēnas, kā noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumā, |
| --- | --- |

—

Francijas Republikas teritorija, izņemot aizjūras zemes un teritorijas, kuras ir suverēnas, kā noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumā,

| — | Īrijas teritorija, |
| --- | --- |

—

Īrijas teritorija,

| — | Itālijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Itālijas Republikas teritorija,

| — | Kipras Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Kipras Republikas teritorija,

| — | Latvijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Latvijas Republikas teritorija,

| — | Lietuvas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republikas teritorija,

| — | Luksemburgas Lielhercogistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Luksemburgas Lielhercogistes teritorija,

| — | Ungārijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republikas teritorija,

| — | Maltas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Maltas Republikas teritorija,

| — | Nīderlandes Karalistes teritorija, izņemot aizjūras zemes un teritorijas, kuras ir suverēnas, kā noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumā, |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Karalistes teritorija, izņemot aizjūras zemes un teritorijas, kuras ir suverēnas, kā noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma II pielikumā,

| — | Austrijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Austrijas Republikas teritorija,

| — | Polijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Polijas Republikas teritorija,

| — | Portugāles Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Portugāles Republikas teritorija,

| — | Slovēnijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republikas teritorija,

| — | Slovākijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republikas teritorija,

| — | Somijas Republikas teritorija, |
| --- | --- |

—

Somijas Republikas teritorija,

| — | Zviedrijas Karalistes teritorija, |
| --- | --- |

—

Zviedrijas Karalistes teritorija,

| — | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes teritorija. |
| --- | --- |

—

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes teritorija.

---

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 110/2005

(2005. gada 24. janvāris),

kurā paredzēts piešķirt ražotāju organizācijām kompensācijas par tunzivīm, kas piegādātas pārstrādes rūpniecībai no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgu organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Kompensācijas pabalstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. pantā, ir paredzēts ar dažiem nosacījumiem piešķirt Kopienas tunzivju ražotāju organizācijām par tunzivju daudzumiem, kuri piegādāti pārstrādes rūpniecībai kalendāra ceturksnī, kuram reģistrētas cenas, ja gan vidējā reģistrētā ceturkšņa pārdošanas cena Kopienas tirgū, gan ievešanas cena kopā ar jebkādu piemēroto kompensācijas maksu ir zemāka nekā 87% no attiecīgā produkta Kopienas ražotāju cenas. |
| --- | --- |

(1)

Kompensācijas pabalstu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. pantā, ir paredzēts ar dažiem nosacījumiem piešķirt Kopienas tunzivju ražotāju organizācijām par tunzivju daudzumiem, kuri piegādāti pārstrādes rūpniecībai kalendāra ceturksnī, kuram reģistrētas cenas, ja gan vidējā reģistrētā ceturkšņa pārdošanas cena Kopienas tirgū, gan ievešanas cena kopā ar jebkādu piemēroto kompensācijas maksu ir zemāka nekā 87% no attiecīgā produkta Kopienas ražotāju cenas.

| (2) | Kopienas tirgus situācijas analīze ļauj secināt, ka laikā no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim gan vidējā ceturkšņa pārdošanas cena, gan ievešanas cena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. pantā dzeltenspuru tunzivīm (Thunnus albacares), kas gabalā sver vairāk nekā 10 kg, bijusi zemāka nekā 87 % no spēkā esošās Kopienas ražotāju cenas, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 2346/2002 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kopienas tirgus situācijas analīze ļauj secināt, ka laikā no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim gan vidējā ceturkšņa pārdošanas cena, gan ievešanas cena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. pantā dzeltenspuru tunzivīm (Thunnus albacares), kas gabalā sver vairāk nekā 10 kg, bijusi zemāka nekā 87 % no spēkā esošās Kopienas ražotāju cenas, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 2346/2002 (2).

| (3) | Tiesības uz kompensācijas pabalstu jānosaka, pamatojoties uz pārdošanas apjomiem, uz ko attiecas faktūrrēķini, kuru datumi atbilst attiecīgajam ceturksnim, un kas izmantoti, lai aprēķinātu Komisijas Regulas (EK) Nr. 2183/2001 (3) 4. pantā minēto mēneša vidējo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(3)

Tiesības uz kompensācijas pabalstu jānosaka, pamatojoties uz pārdošanas apjomiem, uz ko attiecas faktūrrēķini, kuru datumi atbilst attiecīgajam ceturksnim, un kas izmantoti, lai aprēķinātu Komisijas Regulas (EK) Nr. 2183/2001 (3) 4. pantā minēto mēneša vidējo pārdošanas cenu.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 2. punktā paredzētais kompensācijas apjoms nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt starpību starp kontrolslieksni un attiecīgā produkta pārdošanas cenu Kopienas tirgū, vai vienotas likmes summu, kura vienāda ar 12 % no minētā sliekšņa. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 2. punktā paredzētais kompensācijas apjoms nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt starpību starp kontrolslieksni un attiecīgā produkta pārdošanas cenu Kopienas tirgū, vai vienotas likmes summu, kura vienāda ar 12 % no minētā sliekšņa.

| (5) | Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 1. punktu ir izmaksājama kompensācija, nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt ierobežojumus, kas noteikti attiecīgajam ceturksnim minētā panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 1. punktu ir izmaksājama kompensācija, nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt ierobežojumus, kas noteikti attiecīgajam ceturksnim minētā panta 3. punktā.

| (6) | Dzeltenspuru tunzivju (Thunnus albacares), kas gabalā sver vairāk nekā 10 kg, daudzumi, kas pārdoti un piegādāti Kopienas muitas teritorijā reģistrētai pārstrādes rūpniecībai, attiecīgajā ceturksnī bija lielāki nekā daudzumi, kurus pārdeva un piegādāja tajā pašā ceturksnī iepriekšējos trijos zvejas gados. Tā kā šie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 3. punktā noteikto ierobežojumu, jāierobežo minēto produktu kopējie daudzumi, par kuriem pienākas kompensācija. |
| --- | --- |

(6)

Dzeltenspuru tunzivju (Thunnus albacares), kas gabalā sver vairāk nekā 10 kg, daudzumi, kas pārdoti un piegādāti Kopienas muitas teritorijā reģistrētai pārstrādes rūpniecībai, attiecīgajā ceturksnī bija lielāki nekā daudzumi, kurus pārdeva un piegādāja tajā pašā ceturksnī iepriekšējos trijos zvejas gados. Tā kā šie daudzumi pārsniedz Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 3. punktā noteikto ierobežojumu, jāierobežo minēto produktu kopējie daudzumi, par kuriem pienākas kompensācija.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 4. punktā paredzētajām augšējām robežām, lai aprēķinātu katrai ražotāju organizācijai piešķiramā pabalsta summu, daudzumi, par kuriem ir maksājams pabalsts, jāsadala attiecīgo ražotāju organizāciju starpā proporcionāli to saražotajiem daudzumiem 2000., 2001. un 2002. zvejas gada tajā pašā ceturksnī. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 4. punktā paredzētajām augšējām robežām, lai aprēķinātu katrai ražotāju organizācijai piešķiramā pabalsta summu, daudzumi, par kuriem ir maksājams pabalsts, jāsadala attiecīgo ražotāju organizāciju starpā proporcionāli to saražotajiem daudzumiem 2000., 2001. un 2002. zvejas gada tajā pašā ceturksnī.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. pantā paredzēto kompensācijas maksājumu piešķir par laika posmu no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecībā uz šādiem produktiem:

| Produkts | Maksimālā kompensācijas summa
  (EUR par tonnu) |
| --- | --- |
| Dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), kas sver vairāk nekā 10 kg gabalā | 24 |

Produkts

Maksimālā kompensācijas summa

(EUR par tonnu)

Dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), kas sver vairāk nekā 10 kg gabalā

24

2. pants

1.   Kopējie daudzumi šai sugai, par kuriem ir izmaksājama kompensācija:

| — | dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), kas sver vairāk nekā 10 kg gabalā: 11 433,536 tonnas. |
| --- | --- |

—

dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), kas sver vairāk nekā 10 kg gabalā: 11 433,536 tonnas.

2.   Kopējā daudzuma sadalījums attiecīgo ražotāju organizāciju starpā ir noteikts šīs regulas pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005 gada 24. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

1

(2)  OV L 351, 28.12.2002., 3. lpp.

2

(3)  OV L 293, 10.11.2001., 11. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Tunzivju daudzums, par ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 104/2000 27. panta 4. punktu izmaksājams kompensācijas maksājums par laika posmu no 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, sadalījums ražotāju organizāciju starpā, norādot kompensācijas procentuālo daļu katram daudzumam

| (tonnās) |
| --- |
| Dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), kas sver vairāk nekā 10 kg gabalā | Daudzumi, par kuriem var saņemt kompensāciju 100 % apmērā
  (27. panta 4. punkta pirmais ievilkums) | Daudzumi, par kuriem var saņemt kompensāciju 50 % apmērā
  (27. panta 4. punkta otrais ievilkums) | Kopejie daudzumi, par kuriem ir izmaksājama kompensācija
  (27. panta 4. punkta pirmais un otrais ievilkums) |
| OPAGAC | 1 880,530 | 0 | 1 880,530 |
| OPTUC | 3 837,843 | 445,778 | 4 283,621 |
| OP 42 (CAN.) | 0 | 0 | 0 |
| ORTHONGEL | 4 720,123 | 549,262 | 5 269,385 |
| APASA | 0 | 0 | 0 |
| MADEIRA | 0 | 0 | 0 |
| ES kopā | 10 438,496 | 995,040 | 11 433,536 |

(tonnās)

Dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), kas sver vairāk nekā 10 kg gabalā

Daudzumi, par kuriem var saņemt kompensāciju 100 % apmērā

(27. panta 4. punkta pirmais ievilkums)

Daudzumi, par kuriem var saņemt kompensāciju 50 % apmērā

(27. panta 4. punkta otrais ievilkums)

Kopejie daudzumi, par kuriem ir izmaksājama kompensācija

(27. panta 4. punkta pirmais un otrais ievilkums)

OPAGAC

1 880,530

0

1 880,530

OPTUC

3 837,843

445,778

4 283,621

OP 42 (CAN.)

0

0

0

ORTHONGEL

4 720,123

549,262

5 269,385

APASA

0

0

0

MADEIRA

0

0

0

ES kopā

10 438,496

995,040

11 433,536

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/8

---

EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

(2005. gada 11. janvāris)

par Eiropas ombuda iecelšanu

(2005/46/EK, Euratom)

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 21. panta otro daļu un 195. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 107.d pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta lēmumu par statūtiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), kurā grozījumi tika izdarīti ar tās 2002. gada 14. marta lēmumu (2),

ņemot vērā Reglamenta 194. pantu,

ņemot vērā uzaicinājumu iesniegt pieteikumus (3),

ņemot vērā 2005. gada 11. janvāra balsojumu,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

Iecelt Nikiforos DIAMANDOUROS par Eiropas ombudu.

Strasbūrā, 2005. gada 11. janvārī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Josep BORRELL FONTELLES

---

(1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

1

(2)  OV L 92, 9.4.2002., 13. lpp.

2

(3)  OV C 213, 25.8.2004., 9. lpp.

3

---

Padome

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/9

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 22. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos un Eiropas kaimiņu politiku

(2005/47/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 181.A pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Pievienošanās līgumi, kas parakstīti 2003. gada 16. aprīlī, stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Pievienošanās līgumi, kas parakstīti 2003. gada 16. aprīlī, stājās spēkā 2004. gada 1. maijā.

| (2) | Ziņojumā (1), ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar 1. panta 1. punkta trešo daļu Padomes Lēmumā 2000/24/EK (1999. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Investīciju bankai (EIB) piešķir Kopienas garantiju pret zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā, un Dienvidāfrikas Republikā) (2), secināts, ka ir lietderīgi izdarīt dažus grozījumus šajā lēmumā, īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos. |
| --- | --- |

(2)

Ziņojumā (1), ko Komisija sagatavojusi saskaņā ar 1. panta 1. punkta trešo daļu Padomes Lēmumā 2000/24/EK (1999. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Investīciju bankai (EIB) piešķir Kopienas garantiju pret zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā, un Dienvidāfrikas Republikā) (2), secināts, ka ir lietderīgi izdarīt dažus grozījumus šajā lēmumā, īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos.

| (3) | Kopenhāgenas Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī secināja, ka no 2004. gada pirmspievienošanās atbalstu Turcijai finansēs no budžeta pozīcijas “pirmspievienošanās izdevumi”. |
| --- | --- |

(3)

Kopenhāgenas Eiropadome 2002. gada 12. un 13. decembrī secināja, ka no 2004. gada pirmspievienošanās atbalstu Turcijai finansēs no budžeta pozīcijas “pirmspievienošanās izdevumi”.

| (4) | Kopš Lēmuma 2000/24/EK pieņemšanas Eiropas Investīciju bankas pieredze attiecībā uz mainīgajām praksēm investīciju aizsardzības garantiju jomā ir rādījusi, ka jāpārskata politiskā riska raksturs, ko sedz Kopienas garantija, un komerciālais risks, kas rodas Eiropas Investīciju bankai. |
| --- | --- |

(4)

Kopš Lēmuma 2000/24/EK pieņemšanas Eiropas Investīciju bankas pieredze attiecībā uz mainīgajām praksēm investīciju aizsardzības garantiju jomā ir rādījusi, ka jāpārskata politiskā riska raksturs, ko sedz Kopienas garantija, un komerciālais risks, kas rodas Eiropas Investīciju bankai.

| (5) | Saskaņā ar riska sadales sistēmu budžeta garantijām papildu politiskajam riskam, kas rodas no valūtas pārvedumu pārtraukumiem, atsavināšanas, kara vai pilsoņu nemieriem, būtu jāsedz arī tāds risks, kas rodas no tiesiskuma neievērošanas tādos gadījumos, kad trešās valsts valdība vai citas iestādes lauž atsevišķus līgumus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar riska sadales sistēmu budžeta garantijām papildu politiskajam riskam, kas rodas no valūtas pārvedumu pārtraukumiem, atsavināšanas, kara vai pilsoņu nemieriem, būtu jāsedz arī tāds risks, kas rodas no tiesiskuma neievērošanas tādos gadījumos, kad trešās valsts valdība vai citas iestādes lauž atsevišķus līgumus.

| (6) | Saskaņā ar riska sadales sistēmu Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošinās pret komerciālajiem riskiem, izmantojot nesuverēnu trešo personu galvojumu vai jebkuru citu garantiju vai nodrošinājumu, kā arī izvērtējot debitora finansiālās iespējas saskaņā ar tās parastajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar riska sadales sistēmu Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošinās pret komerciālajiem riskiem, izmantojot nesuverēnu trešo personu galvojumu vai jebkuru citu garantiju vai nodrošinājumu, kā arī izvērtējot debitora finansiālās iespējas saskaņā ar tās parastajiem kritērijiem.

| (7) | Finanšu plāns laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam saskaņā ar 1999. gada 6. maija starpiestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3), paredz aizdevumu garantijas rezerves maksimālo apmēru Kopienas budžetā 200 miljonus euro gadā (atbilstīgi 1999. gada cenām). |
| --- | --- |

(7)

Finanšu plāns laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam saskaņā ar 1999. gada 6. maija starpiestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3), paredz aizdevumu garantijas rezerves maksimālo apmēru Kopienas budžetā 200 miljonus euro gadā (atbilstīgi 1999. gada cenām).

| (8) | Ciešai sadarbībai starp EIB un Komisiju būtu jānodrošina konsekvence un sinerģija ar Eiropas Savienības ģeogrāfiskās sadarbības programmām, kā arī jānodrošina tas, ka EIB aizdevumu finansētās aktivitātes papildina un stiprina Eiropas Savienības politiku šajos reģionos. |
| --- | --- |

(8)

Ciešai sadarbībai starp EIB un Komisiju būtu jānodrošina konsekvence un sinerģija ar Eiropas Savienības ģeogrāfiskās sadarbības programmām, kā arī jānodrošina tas, ka EIB aizdevumu finansētās aktivitātes papildina un stiprina Eiropas Savienības politiku šajos reģionos.

| (9) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2000/24/EK, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2000/24/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2000/24/EK groza šādi.

| 1) | Šādi groza 1. pantu.






  a) | Lēmuma 1. punktu groza šādi:






  i) | pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:
  “Kopiena piešķir Eiropas Investīciju bankai (EIB) vispārējo garantiju attiecībā uz visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas attiecībā uz kredītiem, kuri piešķirti saskaņā ar tās parastajiem kritērijiem un ar ko atbalsta attiecīgos Kopienas ārējās politikas mērķus par ieguldījumu projektiem, ko veic kaimiņvalstīs dienvidaustrumos, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā, un Dienvidāfrikas Republikā.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Šādi groza 1. pantu.

a)

Lēmuma 1. punktu groza šādi:

i)

pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“Kopiena piešķir Eiropas Investīciju bankai (EIB) vispārējo garantiju attiecībā uz visiem maksājumiem, ko EIB nav saņēmusi, bet kas tai pienākas attiecībā uz kredītiem, kuri piešķirti saskaņā ar tās parastajiem kritērijiem un ar ko atbalsta attiecīgos Kopienas ārējās politikas mērķus par ieguldījumu projektiem, ko veic kaimiņvalstīs dienvidaustrumos, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā, un Dienvidāfrikas Republikā.”

| ii) | otrā apakšpunkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Piešķirto kredītu kopējais maksimālais apmērs ir vienāds ar 19 460 miljoniem EUR, kas iedalīti šādi:






  — | kaimiņiem dienvidaustrumos
  9 185 miljoni EUR, |
| --- | --- | --- |

ii)

otrā apakšpunkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Piešķirto kredītu kopējais maksimālais apmērs ir vienāds ar 19 460 miljoniem EUR, kas iedalīti šādi:

—

kaimiņiem dienvidaustrumos

9 185 miljoni EUR,

| — | Vidusjūras valstīm
  6 520 miljoni EUR, |
| --- | --- |

—

Vidusjūras valstīm

6 520 miljoni EUR,

| — | Latīnamerikai un Āzijai
  2 480 miljoni EUR, |
| --- | --- |

—

Latīnamerikai un Āzijai

2 480 miljoni EUR,

| — | Dienvidāfrikas Republikai
  825 miljoni EUR, |
| --- | --- |

—

Dienvidāfrikas Republikai

825 miljoni EUR,

| — | Īpašajai rīcībai, ar ko atbalsta EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju:
  450 miljoni EUR; |
| --- | --- |

—

Īpašajai rīcībai, ar ko atbalsta EK un Turcijas Muitas savienības konsolidāciju un intensifikāciju:

450 miljoni EUR;

un to var izmantot vēlākais līdz 2007. gada 31. janvārim. Jāņem vērā jau piešķirtie kredīti un tie jāatskaita no reģionālā maksimālā kredītu apmēra.”

| b) | Lēmuma 2. punktu groza šādi:






  i) | Pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “— | kaimiņiem dienvidaustrumos: Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, bijušajai Dienvidslāvijas Republikai Maķedonijai, Bulgārijai, Horvātijai, Rumānijai, Serbijai un Melnkalnei, Turcijai;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Lēmuma 2. punktu groza šādi:

i)

Pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

kaimiņiem dienvidaustrumos: Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, bijušajai Dienvidslāvijas Republikai Maķedonijai, Bulgārijai, Horvātijai, Rumānijai, Serbijai un Melnkalnei, Turcijai;”

| ii) | otrajā ievilkumā svītro vārdus “Kipra”, “Malta” un “Turcija”. |
| --- | --- |

ii)

otrajā ievilkumā svītro vārdus “Kipra”, “Malta” un “Turcija”.

| 2) | Lēmuma 2. pantam pievieno šādu apakšpunktu:
  “Komisija ziņo par šā lēmuma piemērošanu vēlākais līdz 2006. gada 31. jūlijam.” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 2. pantam pievieno šādu apakšpunktu:

“Komisija ziņo par šā lēmuma piemērošanu vēlākais līdz 2006. gada 31. jūlijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  COM(2003) 603.

1

(2)  OV L 9, 13.1.2000., 24. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2001/778/EK (OV L 292, 9.11.2001., 43. lpp.).

2

(3)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.

3

---

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/11

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 22. decembris),

ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju attiecībā uz kredītlīdzekļu zaudējumiem noteiktu veidu projektos Krievijā, Ukrainā, Moldovā un Baltkrievijā

(2005/48/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 181.A pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Atbalstot Eiropas Savienības Eiropas kaimiņattiecību politiku, Padome vēlas radīt Eiropas Investīciju bankai (EIB) iespēju piešķirt aizdevumus noteiktu veidu projektiem Krievijā un Rietumu jaunajās neatkarīgajās valstīs (“RJNV”), respektīvi, Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā. |
| --- | --- |

(1)

Atbalstot Eiropas Savienības Eiropas kaimiņattiecību politiku, Padome vēlas radīt Eiropas Investīciju bankai (EIB) iespēju piešķirt aizdevumus noteiktu veidu projektiem Krievijā un Rietumu jaunajās neatkarīgajās valstīs (“RJNV”), respektīvi, Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā.

| (2) | Atbalstot Ziemeļu dimensijas iniciatīvu, ko Helsinku Padome uzsāka 1999. gada decembrī, ir ticis pieņemts Padomes 2001. gada 6. novembra Lēmums 2001/777/EK, kas piešķir Kopienas garantiju Eiropas Investīciju bankai attiecībā uz zaudējumiem īpašā aizdevumu akcijā atsevišķiem vides projektiem Krievijas Baltijas jūras baseinā saskaņā ar Ziemeļu dimensiju (2). |
| --- | --- |

(2)

Atbalstot Ziemeļu dimensijas iniciatīvu, ko Helsinku Padome uzsāka 1999. gada decembrī, ir ticis pieņemts Padomes 2001. gada 6. novembra Lēmums 2001/777/EK, kas piešķir Kopienas garantiju Eiropas Investīciju bankai attiecībā uz zaudējumiem īpašā aizdevumu akcijā atsevišķiem vides projektiem Krievijas Baltijas jūras baseinā saskaņā ar Ziemeļu dimensiju (2).

| (3) | EIB aizdevumi saskaņā ar Lēmumu 2001/777/EK tuvojas noteiktajiem griestiem. |
| --- | --- |

(3)

EIB aizdevumi saskaņā ar Lēmumu 2001/777/EK tuvojas noteiktajiem griestiem.

| (4) | Ekonomikas un finanšu padome (Ecofin) tās 2003. gada 25. novembra secinājumos piekrita izsniegt papildu piešķīrumu EIB aizdevumiem Krievijai un RJNV, turpinot Lēmuma 2001/777/EK virzību projektiem jomās, kurās EIB ir salīdzinošas priekšrocības un kur ir neapmierināts pieprasījums pēc kredītiem. Jomas, kurās, kā tiek uzskatīts, EIB ir “salīdzinošas priekšrocības” ir: vide, kā arī transports, telekomunikācijas un enerģijas infrastruktūra prioritārās Transeiropas tīkla (“TEN”) asīs, kurām ir pārrobežu ietekme uz kādu dalībvalsti. |
| --- | --- |

(4)

Ekonomikas un finanšu padome (Ecofin) tās 2003. gada 25. novembra secinājumos piekrita izsniegt papildu piešķīrumu EIB aizdevumiem Krievijai un RJNV, turpinot Lēmuma 2001/777/EK virzību projektiem jomās, kurās EIB ir salīdzinošas priekšrocības un kur ir neapmierināts pieprasījums pēc kredītiem. Jomas, kurās, kā tiek uzskatīts, EIB ir “salīdzinošas priekšrocības” ir: vide, kā arī transports, telekomunikācijas un enerģijas infrastruktūra prioritārās Transeiropas tīkla (“TEN”) asīs, kurām ir pārrobežu ietekme uz kādu dalībvalsti.

| (5) | Aizdevuma mandātam būtu jābūt atkarīgam, no vienas puses, no pienācīgiem nosacījumiem saskaņā ar ES augsta līmeņa līgumiem politiskos un makroekonomiskos jautājumos un citām starptautiskajām finanšu institūcijām sektorpolitikas un projektu jautājumos un, no otras puses, atbilstošas pienākumu sadales starp EIB un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB). |
| --- | --- |

(5)

Aizdevuma mandātam būtu jābūt atkarīgam, no vienas puses, no pienācīgiem nosacījumiem saskaņā ar ES augsta līmeņa līgumiem politiskos un makroekonomiskos jautājumos un citām starptautiskajām finanšu institūcijām sektorpolitikas un projektu jautājumos un, no otras puses, atbilstošas pienākumu sadales starp EIB un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB).

| (6) | EIB finansējums būtu pārvaldāms saskaņā ar EIB parastajiem kritērijiem un procedūrām, ietverot pienācīgus kontroles pasākumus, kā arī ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām saistībā ar Revīzijas tiesu un OLAF tādā veidā, lai atbalstītu Kopienas politiku. Būtu jāveic regulāras konsultācijas starp EIB un Komisiju, lai nodrošinātu prioritāšu un darbību koordināciju iesaistītajās valstīs, un novērtētu progresu virzībā uz Kopienas attiecīgo politisko mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(6)

EIB finansējums būtu pārvaldāms saskaņā ar EIB parastajiem kritērijiem un procedūrām, ietverot pienācīgus kontroles pasākumus, kā arī ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām saistībā ar Revīzijas tiesu un OLAF tādā veidā, lai atbalstītu Kopienas politiku. Būtu jāveic regulāras konsultācijas starp EIB un Komisiju, lai nodrošinātu prioritāšu un darbību koordināciju iesaistītajās valstīs, un novērtētu progresu virzībā uz Kopienas attiecīgo politisko mērķu sasniegšanu.

| (7) | Šo lēmumu ņems vērā 2006. gada decembrī, pilnībā novērtējot EIB vispārējo kreditēšanas mandātu projektiem ārpus Eiropas Savienības, |
| --- | --- |

(7)

Šo lēmumu ņems vērā 2006. gada decembrī, pilnībā novērtējot EIB vispārējo kreditēšanas mandātu projektiem ārpus Eiropas Savienības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Mērķis

Kopiena piešķir Eiropas Investīciju bankai (turpmāk sauktai “EIB”) garantiju attiecībā uz visiem maksājumiem, ko tā nav saņēmusi, bet kas tai pienākas saskaņā ar kredītiem, kas, balstoties uz tās parastajiem kritērijiem un atbalstot attiecīgos Kopienas ārpolitikas mērķus, piešķirti investīciju projektiem, kas īstenoti Krievijā un Rietumu Jaunajās neatkarīgajās valstīs, respektīvi, Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā.

2. pants

Atbilstoši projekti

Atbilstoši projekti, kas Eiropas Savienībai ir īpaši nozīmīgi, ir šādos sektoros:

| — | vide, |
| --- | --- |

—

vide,

| — | transports, telekomunikācijas un enerģijas infrastruktūra galvenokārt Transeiropas tīkla (TEN) asīs, kam ir pārrobežu ietekme uz kādu dalībvalsti. |
| --- | --- |

—

transports, telekomunikācijas un enerģijas infrastruktūra galvenokārt Transeiropas tīkla (TEN) asīs, kam ir pārrobežu ietekme uz kādu dalībvalsti.

3. pants

Griesti un nosacījumi

1.   Atvērto kredītlīniju kopējie griesti ir EUR 500 miljoni.

2.   EIB gūst labumu no izņēmuma kārtā piešķirtas Kopienas garantijas 100% apjomā, kas sedz kopējo kredītlīniju apjomu, kas atvērtas saskaņā ar šo Lēmumu, un visas ar tām saistītas summas.

3.   Projektiem, kas tiks finansēti ar garantijas segtajiem aizdevumiem, jāatbilst sekojošajiem kritērijiem:

| a) | piemērotība saskaņā ar 2. pantu; |
| --- | --- |

a)

piemērotība saskaņā ar 2. pantu;

| b) | sadarbība un, kur piemērojams, līdzfinansējums, piedaloties EIB un citām starptautiskām finanšu institūcijām, lai nodrošinātu saprātīgu riska sadali un pienācīgu projektu nosacītību. |
| --- | --- |

b)

sadarbība un, kur piemērojams, līdzfinansējums, piedaloties EIB un citām starptautiskām finanšu institūcijām, lai nodrošinātu saprātīgu riska sadali un pienācīgu projektu nosacītību.

EIB pienācīgi jāsadala darba apjoms ar ERAB saskaņā ar savstarpējas vienošanās ceļā panāktiem nosacījumiem un attiecīgi jāatskaitās saskaņā ar 5. pantu. Īpaši EIB jāizmanto ERAB pieredze Krievijā un RJNV.

4. pants

Atsevišķu valstu piemērotība

Atsevišķas valstis kļūst tiesīgas saņemt aizdevumus saskaņā ar noteiktajiem griestiem, kad tās izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstoši Eiropas Savienības augsta līmeņa līgumiem ar attiecīgo valsti politiskos un makroekonomiskos jautājumos. Komisijai jānosaka, kad atsevišķa valsts ir izpildījusi attiecīgo nosacījumu, un par to jāinformē EIB.

5. pants

Ziņošana

Komisijai katru gadu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par aizdevumu operācijām, kas veiktas saskaņā ar šo Lēmumu, un tai pat laikā jāiesniedz šī Lēmuma īstenošanas novērtējums un ziņas par koordināciju starp projektos iesaistītajām starptautiskajām finanšu institūcijām.

Informācijai jāietver saskaņā ar šo Lēmumu izsniegto aizdevumu ieguldījums atbilstošo Kopienas ārpolitikas mērķu sasniegšanā.

Pirmā un otrā punkta prasību izpildei EIB jāsniedz Komisijai atbilstošā informācija.

6. pants

Darbības termiņš

Garantija attiecas uz aizdevumu līgumiem, kas parakstīti līdz 2007. gada 31. janvārim.

Ja, šim periodam beidzoties, EIB piešķirtie aizdevumi nav sasnieguši kopējos griestus, kas minēti 3. panta 1. punktā, periods automātiski pagarināms par sešiem mēnešiem.

7. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Šis Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   EIB un Komisijai jāizstrādā noteikumi garantijas piešķiršanai.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  Atzinums sniegts 2004. gada 14. decembrī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

1

(2)  OV L 292, 9.11.2001., 41. lpp.

2

---

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/13

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 18. janvāris)

attiecībā uz Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumiem

(2005/49/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Protokolu par Tiesas Statūtiem, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2004/752/EK, Euratom (2004. gada 2. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Civildienesta tiesu (1), un jo īpaši Protokola I pielikuma 3. panta 3. punktu,

ņemot vērā Tiesas priekšsēdētāja 2004. gada 2. decembra ieteikumu,

tā kā:

| (1) | I pielikuma 3. panta 3. punktā Protokolā par Tiesas Statūtiem paredzēts izveidot komiteju, kurā ir septiņas personas, ko izraugās no bijušiem Tiesas un Pirmās instances tiesas locekļiem un juristiem ar atzītu kompetenci. |
| --- | --- |

(1)

I pielikuma 3. panta 3. punktā Protokolā par Tiesas Statūtiem paredzēts izveidot komiteju, kurā ir septiņas personas, ko izraugās no bijušiem Tiesas un Pirmās instances tiesas locekļiem un juristiem ar atzītu kompetenci.

| (2) | Saskaņā ar iepriekš minēto 3. punktu komitejas darbības noteikumus ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome pēc Tiesas priekšsēdētāja ieteikuma. Šie noteikumi būtu jāīsteno, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar iepriekš minēto 3. punktu komitejas darbības noteikumus ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome pēc Tiesas priekšsēdētāja ieteikuma. Šie noteikumi būtu jāīsteno,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumi ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 18. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 333, 9.11.2004., 7. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Protokola par Tiesas Statūtiem I pielikuma 3. panta 3. punktā paredzētās komitejas darbības noteikumi

| 1. | Komitejā ir septiņas personas, ko izraugās no bijušiem Tiesas un Pirmās instances tiesas locekļiem un juristiem ar atzītu kompetenci. |
| --- | --- |

1.

Komitejā ir septiņas personas, ko izraugās no bijušiem Tiesas un Pirmās instances tiesas locekļiem un juristiem ar atzītu kompetenci.

| 2. | Šīs personas ievēl uz četru gadu laikposmu. Šā laikposma beigās tās var ievēlēt atkārtoti. |
| --- | --- |

2.

Šīs personas ievēl uz četru gadu laikposmu. Šā laikposma beigās tās var ievēlēt atkārtoti.

| 3. | Komitejas vadību nodrošina kāds no tās locekļiem, kuru šajā nolūkā izvēlas Padome. |
| --- | --- |

3.

Komitejas vadību nodrošina kāds no tās locekļiem, kuru šajā nolūkā izvēlas Padome.

| 4. | Padomes Ģenerālsekretariāts pilda komitejas sekretariāta pienākumus. Tas sniedz nepieciešamo administratīvo atbalstu komitejas darbam, tostarp nodrošina arī dokumentu tulkošanu. |
| --- | --- |

4.

Padomes Ģenerālsekretariāts pilda komitejas sekretariāta pienākumus. Tas sniedz nepieciešamo administratīvo atbalstu komitejas darbam, tostarp nodrošina arī dokumentu tulkošanu.

| 5. | Komitejas sēdes var notikt, ja tajās piedalās vismaz pieci komitejas locekļi.
  Komiteja pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Ja balsis sadalās vienādi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss. |
| --- | --- |

5.

Komitejas sēdes var notikt, ja tajās piedalās vismaz pieci komitejas locekļi.

Komiteja pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Ja balsis sadalās vienādi, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.

| 6. | Komitejas locekļiem, kuriem, pildot pienākumus, ir jāaizbrauc no savas dzīvesvietas, tiek atlīdzināti izdevumi un izmaksāta kompensācija saskaņā ar 6. panta nosacījumiem Padomes Regulā Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom (1967. gada 25. jūlijs) par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un tiesas sekretāra, kā arī Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu un tiesas sekretāra atalgojumu (1).
  Attiecīgos izdevumus sedz Padome. |
| --- | --- |

6.

Komitejas locekļiem, kuriem, pildot pienākumus, ir jāaizbrauc no savas dzīvesvietas, tiek atlīdzināti izdevumi un izmaksāta kompensācija saskaņā ar 6. panta nosacījumiem Padomes Regulā Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom (1967. gada 25. jūlijs) par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un tiesas sekretāra, kā arī Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu un tiesas sekretāra atalgojumu (1).

Attiecīgos izdevumus sedz Padome.

---

(1)  OV 187, 8.8.1967., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1292/2004 (OV L 243, 15.7.2004., 23. lpp.).

---

Komisija

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/15

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 17. janvāris)

par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 34)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/50/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu 676/2002/EK par radiofrekvenču spektra politikas normatīvo bāzi Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2003. gada 2. jūnija paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par “Eiropas ceļu satiksmes drošības darbības programmu – ceļu satiksmes negadījumu upuru skaita samazināšana uz pusi Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam: kopēja atbildība” (2) nosaka saskaņotu pieeju ceļu satiksmes drošībai Eiropas Savienībā. Turklāt savā 2003. gada 15. septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu “Informācijas un sakaru tehnoloģijas drošiem un attīstītiem transportlīdzekļiem” (3), Komisija paziņoja savu nodomu uzlabot ceļu satiksmes drošību Eiropā, kas zināma kā eDrošības (eSafety) iniciatīva, izmantojot jaunās informācijas un sakaru tehnoloģijas un attīstītas ceļu satiksmes drošības sistēmas, tādas kā automobiļu tuvdarbības radaru iekārtas. 2003. gada 5. decembrī savos secinājumos par ceļu satiksmes drošību (4) Padome aicināja uzlabot transportlīdzekļu drošību, arī popularizējot jaunās tehnoloģijas, tādas kā elektroniskā drošība. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2003. gada 2. jūnija paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par “Eiropas ceļu satiksmes drošības darbības programmu – ceļu satiksmes negadījumu upuru skaita samazināšana uz pusi Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam: kopēja atbildība” (2) nosaka saskaņotu pieeju ceļu satiksmes drošībai Eiropas Savienībā. Turklāt savā 2003. gada 15. septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu “Informācijas un sakaru tehnoloģijas drošiem un attīstītiem transportlīdzekļiem” (3), Komisija paziņoja savu nodomu uzlabot ceļu satiksmes drošību Eiropā, kas zināma kā eDrošības (eSafety) iniciatīva, izmantojot jaunās informācijas un sakaru tehnoloģijas un attīstītas ceļu satiksmes drošības sistēmas, tādas kā automobiļu tuvdarbības radaru iekārtas. 2003. gada 5. decembrī savos secinājumos par ceļu satiksmes drošību (4) Padome aicināja uzlabot transportlīdzekļu drošību, arī popularizējot jaunās tehnoloģijas, tādas kā elektroniskā drošība.

| (2) | Notiek strauja un koordinēta automobiļu tuvdarbības radara attīstība un izvietošana Kopienā, tāpēc nepieciešams, lai šim lietojumam Kopienā bez vilcināšanās un stabili būtu pieejama saskaņota radiofrekvences josla, lai nodrošinātu vajadzīgo drošību šajā nozarē nepieciešamo investīciju veikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Notiek strauja un koordinēta automobiļu tuvdarbības radara attīstība un izvietošana Kopienā, tāpēc nepieciešams, lai šim lietojumam Kopienā bez vilcināšanās un stabili būtu pieejama saskaņota radiofrekvences josla, lai nodrošinātu vajadzīgo drošību šajā nozarē nepieciešamo investīciju veikšanai.

| (3) | 2003. gada 5. augustā, lai veiktu šādu saskaņošanu, Komisija saskaņā ar Lēmuma 676/2002/EK 4. panta 2. punktu izsniedza mandātu Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferencei (CEPT) radiofrekvenču spektra saskaņošanas un koordinēta automobiļu tuvdarbības radio ieviešanas sekmēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(3)

2003. gada 5. augustā, lai veiktu šādu saskaņošanu, Komisija saskaņā ar Lēmuma 676/2002/EK 4. panta 2. punktu izsniedza mandātu Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferencei (CEPT) radiofrekvenču spektra saskaņošanas un koordinēta automobiļu tuvdarbības radio ieviešanas sekmēšanas nolūkā.

| (4) | Šī mandāta rezultātā CEPT norādījusi 79 GHz diapazona joslu kā vispiemērotāko joslu automobiļu tuvdarbības radara ilgtermiņa attīstībai un izvietošanai, ieviešot šo pasākumu, vēlākais, līdz 2005. gada janvārim. Tādēļ Komisija 2004. gada 8. jūlijā pieņēma Lēmumu 2004/545/EK par radiofrekvenču spektra saskaņošanu 79 GHz diapazonā automobiļu tuvdarbības radara lietojumam Kopienā (5). |
| --- | --- |

(4)

Šī mandāta rezultātā CEPT norādījusi 79 GHz diapazona joslu kā vispiemērotāko joslu automobiļu tuvdarbības radara ilgtermiņa attīstībai un izvietošanai, ieviešot šo pasākumu, vēlākais, līdz 2005. gada janvārim. Tādēļ Komisija 2004. gada 8. jūlijā pieņēma Lēmumu 2004/545/EK par radiofrekvenču spektra saskaņošanu 79 GHz diapazonā automobiļu tuvdarbības radara lietojumam Kopienā (5).

| (5) | Tomēr automobiļu tuvdarbības radaru tehnoloģija 79 GHz joslā joprojām atrodas attīstības procesā un nav nekavējoties pieejama rentablam lietojumam, lai gan ir saprotams, ka nozare sekmēs šādas tehnoloģijas attīstību, lai padarītu to pieejamu pēc iespējas agrākā datumā. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr automobiļu tuvdarbības radaru tehnoloģija 79 GHz joslā joprojām atrodas attīstības procesā un nav nekavējoties pieejama rentablam lietojumam, lai gan ir saprotams, ka nozare sekmēs šādas tehnoloģijas attīstību, lai padarītu to pieejamu pēc iespējas agrākā datumā.

| (6) | Savā 2004. gada 9. jūlija ziņojumā Eiropas Komisijai saskaņā ar 2003. gada 5. augusta mandātu CEPT norādīja 24 GHz joslu kā pagaidu risinājumu, kas dotu iespēju agrīnai automobiļu tuvdarbības radara ieviešanai Kopienā, lai ievērotu e-Drošības iniciatīvas uzdevumus, jo tehnoloģija uzskatāma par pietiekami rūpīgi izstrādātu darbībai šajā joslā. Tādēļ dalībvalstīm jāveic attiecīgi pasākumi, kas pamatoti ar konkrēto šo valstu radiofrekvences spektra stāvokli, lai padarītu pieejamu pietiekamu radiofrekvenču spektru saskaņotā veidā 24 GHz joslā (21,65–26,65 GHz), vienlaikus aizsargājot esošos pakalpojumus, kas darbojas šajā joslā, no kaitējošiem traucējumiem. |
| --- | --- |

(6)

Savā 2004. gada 9. jūlija ziņojumā Eiropas Komisijai saskaņā ar 2003. gada 5. augusta mandātu CEPT norādīja 24 GHz joslu kā pagaidu risinājumu, kas dotu iespēju agrīnai automobiļu tuvdarbības radara ieviešanai Kopienā, lai ievērotu e-Drošības iniciatīvas uzdevumus, jo tehnoloģija uzskatāma par pietiekami rūpīgi izstrādātu darbībai šajā joslā. Tādēļ dalībvalstīm jāveic attiecīgi pasākumi, kas pamatoti ar konkrēto šo valstu radiofrekvences spektra stāvokli, lai padarītu pieejamu pietiekamu radiofrekvenču spektru saskaņotā veidā 24 GHz joslā (21,65–26,65 GHz), vienlaikus aizsargājot esošos pakalpojumus, kas darbojas šajā joslā, no kaitējošiem traucējumiem.

| (7) | Saskaņā ar ITU Radiofrekvenču noteikumu 5.340. zemsvītras piezīmi 23,6–24,0 GHz joslā aizliegtas visas emisijas, lai aizsargātu šīs joslas primāru lietojumu – radio astronomijas, zemes izpētes satelīta un kosmosa zinātnisko pētījumu pasīvos pakalpojumus. Šis aizliegums tiek pamatots ar faktu, ka kaitējoši traucējumi šajos pakalpojumos emisiju rezultātā nav pieļaujami. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar ITU Radiofrekvenču noteikumu 5.340. zemsvītras piezīmi 23,6–24,0 GHz joslā aizliegtas visas emisijas, lai aizsargātu šīs joslas primāru lietojumu – radio astronomijas, zemes izpētes satelīta un kosmosa zinātnisko pētījumu pasīvos pakalpojumus. Šis aizliegums tiek pamatots ar faktu, ka kaitējoši traucējumi šajos pakalpojumos emisiju rezultātā nav pieļaujami.

| (8) | Uz 5.340. zemsvītras piezīmi attiecas īstenošana valsts līmenī, un to iespējams piemērot saistībā ar Radiofrekvenču noteikumu 4.4. pantu, saskaņā ar kuru nevienu frekvenci nevar piešķirt nevienai stacijai, apejot Radiofrekvenču noteikumus, izņemot speciālu nosacījumu, ka šāda stacija, izmantojot šādas frekvences piešķīrumu, neradīs kaitējošus traucējumus stacijai, kas darbojas saskaņā ar ITU nolikuma noteikumiem. Tādēļ savā ziņojumā Komisijai CEPT norādīja, ka 5.340. zemsvītras piezīme stingri neaizliedz administrācijām lietot joslas, uz kurām attiecas zemsvītras piezīme, ievērojot to, ka šāds lietojums nedz ietekmē citu administrāciju pakalpojumus, nedz tiecas iegūt starptautisku šāda lietojuma atzinumu saskaņā ar ITU. |
| --- | --- |

(8)

Uz 5.340. zemsvītras piezīmi attiecas īstenošana valsts līmenī, un to iespējams piemērot saistībā ar Radiofrekvenču noteikumu 4.4. pantu, saskaņā ar kuru nevienu frekvenci nevar piešķirt nevienai stacijai, apejot Radiofrekvenču noteikumus, izņemot speciālu nosacījumu, ka šāda stacija, izmantojot šādas frekvences piešķīrumu, neradīs kaitējošus traucējumus stacijai, kas darbojas saskaņā ar ITU nolikuma noteikumiem. Tādēļ savā ziņojumā Komisijai CEPT norādīja, ka 5.340. zemsvītras piezīme stingri neaizliedz administrācijām lietot joslas, uz kurām attiecas zemsvītras piezīme, ievērojot to, ka šāds lietojums nedz ietekmē citu administrāciju pakalpojumus, nedz tiecas iegūt starptautisku šāda lietojuma atzinumu saskaņā ar ITU.

| (9) | 23,6–24,0 GHz frekvences josla ir primāri svarīga zinātniskajām un meteoroloģiskajām sabiedrībām ūdens tvaiku satura mērījumos, kas ir būtiski temperatūras mērījumos zemes izpētes satelītu pakalpojumos. It sevišķi šai frekvencei ir svarīga nozīme Globālajā monitoringā par vidi un drošību (GMES), kura mērķis ir operatīva Eiropas brīdinājumu sistēma. 22,21–24,00 GHz frekvences diapazons ir nepieciešams arī, lai veiktu amonjaka un ūdens spektrālo līniju mērījumus, kā arī pastāvīgus novērojumus radio astronomijas pakalpojumos. |
| --- | --- |

(9)

23,6–24,0 GHz frekvences josla ir primāri svarīga zinātniskajām un meteoroloģiskajām sabiedrībām ūdens tvaiku satura mērījumos, kas ir būtiski temperatūras mērījumos zemes izpētes satelītu pakalpojumos. It sevišķi šai frekvencei ir svarīga nozīme Globālajā monitoringā par vidi un drošību (GMES), kura mērķis ir operatīva Eiropas brīdinājumu sistēma. 22,21–24,00 GHz frekvences diapazons ir nepieciešams arī, lai veiktu amonjaka un ūdens spektrālo līniju mērījumus, kā arī pastāvīgus novērojumus radio astronomijas pakalpojumos.

| (10) | ITU Radiofrekvenču noteikumos 21,2–23,6 GHz un 24,5–26,5 GHz joslas ir primāri piešķirtas fiksētam pakalpojumam, un tās intensīvi izmanto fiksētiem savienojumiem, lai ievērotu infrastruktūras prasības attiecībā uz esošajiem 2G un 3G mobilajiem tīkliem un lai attīstītu platjoslas fiksētos bezvadu tīklus. |
| --- | --- |

(10)

ITU Radiofrekvenču noteikumos 21,2–23,6 GHz un 24,5–26,5 GHz joslas ir primāri piešķirtas fiksētam pakalpojumam, un tās intensīvi izmanto fiksētiem savienojumiem, lai ievērotu infrastruktūras prasības attiecībā uz esošajiem 2G un 3G mobilajiem tīkliem un lai attīstītu platjoslas fiksētos bezvadu tīklus.

| (11) | Pamatojoties uz savietojamības pētījumiem automobiļu tuvdarbības radara un fiksēto pakalpojumu, zemes izpētes satelīta pakalpojumu un radio astronomijas pakalpojumu starpā, CEPT ir secinājusi, ka neierobežots automobiļu tuvdarbības radara sistēmu izvietojums 24 GHz joslā radīs nepieņemamus kaitējošus traucējumus tajos esošajos radio lietojumos, kas darbojas šajā joslā. Ņemot vērā ITU Radiofrekvenču noteikumus un šo pakalpojumu svarīgumu, jebkādu automobiļu tuvdarbības radara ieviešanu 24 GHz varētu veikt vienīgi ar tādu noteikumu, ka šie pakalpojumi joslā tiek pietiekami aizsargāti. Šajā sakarā, lai gan signāls, ko pārraida automobiļu tuvdarbības radara iekārtas, ir ārkārtīgi zems lielākajā daļā 24 GHz frekvences diapazona, ir svarīgi ņemt vērā daudzu ierīču, kas atsevišķi varētu neradīt kaitējošus traucējumus, lietojuma kumulatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz savietojamības pētījumiem automobiļu tuvdarbības radara un fiksēto pakalpojumu, zemes izpētes satelīta pakalpojumu un radio astronomijas pakalpojumu starpā, CEPT ir secinājusi, ka neierobežots automobiļu tuvdarbības radara sistēmu izvietojums 24 GHz joslā radīs nepieņemamus kaitējošus traucējumus tajos esošajos radio lietojumos, kas darbojas šajā joslā. Ņemot vērā ITU Radiofrekvenču noteikumus un šo pakalpojumu svarīgumu, jebkādu automobiļu tuvdarbības radara ieviešanu 24 GHz varētu veikt vienīgi ar tādu noteikumu, ka šie pakalpojumi joslā tiek pietiekami aizsargāti. Šajā sakarā, lai gan signāls, ko pārraida automobiļu tuvdarbības radara iekārtas, ir ārkārtīgi zems lielākajā daļā 24 GHz frekvences diapazona, ir svarīgi ņemt vērā daudzu ierīču, kas atsevišķi varētu neradīt kaitējošus traucējumus, lietojuma kumulatīvo ietekmi.

| (12) | Saskaņā ar CEPT esošie lietojumi, kas darbojas vai nu 24 GHz joslā, vai arī ap to, arvien vairāk būs pakļauti ievērojamam kaitējošu traucējumu līmenim, ja tiks pārsniegts noteikts to transportlīdzekļu, kas izmanto 24 GHz joslu automobiļu tuvdarbības radariem, iespiešanās līmenis. CEPT jo īpaši secināja, ka dalīšana starp zemes izpētes satelītu pakalpojumiem un automobiļu tuvdarbības radaru varētu būt iespējama tikai uz laiku, ja to transport līdzekļu, kuri aprīkoti ar 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru, procentuālais skaits tiktu ierobežots līdz 7,0 % katrā nacionālajā tirgū. Lai gan šis procentuālais rādītājs aprēķināts, pamatojoties uz zemes izpētes satelītu pikseļiem, nacionālie tirgi ir izmantoti kā atsauce, salīdzinājumā ar kuru aprēķina slieksni, jo tas ir visefektīvākais līdzeklis šī monitoringa veikšanai. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar CEPT esošie lietojumi, kas darbojas vai nu 24 GHz joslā, vai arī ap to, arvien vairāk būs pakļauti ievērojamam kaitējošu traucējumu līmenim, ja tiks pārsniegts noteikts to transportlīdzekļu, kas izmanto 24 GHz joslu automobiļu tuvdarbības radariem, iespiešanās līmenis. CEPT jo īpaši secināja, ka dalīšana starp zemes izpētes satelītu pakalpojumiem un automobiļu tuvdarbības radaru varētu būt iespējama tikai uz laiku, ja to transport līdzekļu, kuri aprīkoti ar 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru, procentuālais skaits tiktu ierobežots līdz 7,0 % katrā nacionālajā tirgū. Lai gan šis procentuālais rādītājs aprēķināts, pamatojoties uz zemes izpētes satelītu pikseļiem, nacionālie tirgi ir izmantoti kā atsauce, salīdzinājumā ar kuru aprēķina slieksni, jo tas ir visefektīvākais līdzeklis šī monitoringa veikšanai.

| (13) | Turklāt CEPT ziņojumā secināts, ka, lai uzturētu fiksēto pakalpojumu aizsardzības prasības, dalīšanās ar automobiļu tuvdarbības radaru varētu būt iespējama uz laiku, ja to transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar automobiļu tuvdarbības radaru, procentuālais skaits fiksēto pakalpojumu uztvērēja zonā tiktu ierobežots līdz mazāk nekā 10 %. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt CEPT ziņojumā secināts, ka, lai uzturētu fiksēto pakalpojumu aizsardzības prasības, dalīšanās ar automobiļu tuvdarbības radaru varētu būt iespējama uz laiku, ja to transportlīdzekļu, kas aprīkoti ar automobiļu tuvdarbības radaru, procentuālais skaits fiksēto pakalpojumu uztvērēja zonā tiktu ierobežots līdz mazāk nekā 10 %.

| (14) | Tādēļ, pamatojoties uz CEPT veikto darbu, tiek pieņemts, ka citiem joslas lietotājiem netiek radīti kaitējoši traucējumi, ja kopējais reģistrēto, tirgū izlaisto vai ekspluatācijā nodoto transportlīdzekļu skaits, kas aprīkoti ar 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru, nepārsniedz 7 % līmeni no kopējā transportlīdzekļu skaita, kas ir apgrozībā katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ, pamatojoties uz CEPT veikto darbu, tiek pieņemts, ka citiem joslas lietotājiem netiek radīti kaitējoši traucējumi, ja kopējais reģistrēto, tirgū izlaisto vai ekspluatācijā nodoto transportlīdzekļu skaits, kas aprīkoti ar 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru, nepārsniedz 7 % līmeni no kopējā transportlīdzekļu skaita, kas ir apgrozībā katrā dalībvalstī.

| (15) | Šobrīd netiek lēsts, ka šis slieksnis tiks sasniegts pirms atsauces datuma – 2013. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(15)

Šobrīd netiek lēsts, ka šis slieksnis tiks sasniegts pirms atsauces datuma – 2013. gada 30. jūnija.

| (16) | Vairākas dalībvalstis izmanto 24 GHz joslu arī ātruma mērīšanas radaru kontrolei, kas sniedz savu ieguldījumu satiksmes drošībā. Pēc automobiļu tuvdarbības radaru savietojamības pētījumiem ar vairākām šādām ierīcēm, ko izmanto Eiropā, CEPT secināja, ka savietojamība ir iespējama, ievērojot dažus nosacījumus, galvenokārt šo divu sistēmu centra frekvenču atdalīšanu ar vismaz 25 MHz, kā arī secināja, ka traucējumu risks ir mazs un neizraisīs kļūdainus ātruma mērījumus. Automobiļu tuvdarbības radaru sistēmu ražotāji ir apņēmušies turpināt pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu traucējumu risku ātruma mērīšanas radariem. Tādēļ automobiļu tuvdarbības radari būtiski neietekmēs ātruma mērīšanas radaru iekārtu uzticamību. |
| --- | --- |

(16)

Vairākas dalībvalstis izmanto 24 GHz joslu arī ātruma mērīšanas radaru kontrolei, kas sniedz savu ieguldījumu satiksmes drošībā. Pēc automobiļu tuvdarbības radaru savietojamības pētījumiem ar vairākām šādām ierīcēm, ko izmanto Eiropā, CEPT secināja, ka savietojamība ir iespējama, ievērojot dažus nosacījumus, galvenokārt šo divu sistēmu centra frekvenču atdalīšanu ar vismaz 25 MHz, kā arī secināja, ka traucējumu risks ir mazs un neizraisīs kļūdainus ātruma mērījumus. Automobiļu tuvdarbības radaru sistēmu ražotāji ir apņēmušies turpināt pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu traucējumu risku ātruma mērīšanas radariem. Tādēļ automobiļu tuvdarbības radari būtiski neietekmēs ātruma mērīšanas radaru iekārtu uzticamību.

| (17) | Dažas dalībvalstis pārraižu satelītu pakalpojumiem virzienā no kosmosa uz zemi turpmāk izmantos 21,4–22,0 GHz joslu. Pēc savietojamības pētījumiem attiecīgās valsts pārvaldes iestādes ir secinājušas, ka nav tādu savietojamības problēmu, ja automobiļu tuvdarbības radara emisijas tiek ierobežotas ar ne vairāk kā – 61,3 dBm/MHz frekvencēs zem 22 GHz. |
| --- | --- |

(17)

Dažas dalībvalstis pārraižu satelītu pakalpojumiem virzienā no kosmosa uz zemi turpmāk izmantos 21,4–22,0 GHz joslu. Pēc savietojamības pētījumiem attiecīgās valsts pārvaldes iestādes ir secinājušas, ka nav tādu savietojamības problēmu, ja automobiļu tuvdarbības radara emisijas tiek ierobežotas ar ne vairāk kā – 61,3 dBm/MHz frekvencēs zem 22 GHz.

| (18) | Iepriekš minētos pieņēmumus un piesardzības pasākumus Komisijai ar dalībvalstu atbalstu nepieciešams uzturēt kā nepārtrauktu uzdevumu un saskaņotu pārskatu, lai, pamatojoties uz konkrētiem pierādījumiem, novērtētu to, vai pirms atsauces datuma kādā nacionālajā tirgū tiks pārkāpts 7 % slieksnis, vai ar šādu 7 % sliekšņa pārkāpšanu kādā nacionālajā tirgū īsā laika periodā tiek radīti vai iespējami tiks radīti kaitējoši traucējumi citiem joslas lietotājiem un vai šādi kaitējoši traucējumi citiem joslas lietotājiem tiek radīti pat pirms tāda sliekšņa pārkāpšanas. |
| --- | --- |

(18)

Iepriekš minētos pieņēmumus un piesardzības pasākumus Komisijai ar dalībvalstu atbalstu nepieciešams uzturēt kā nepārtrauktu uzdevumu un saskaņotu pārskatu, lai, pamatojoties uz konkrētiem pierādījumiem, novērtētu to, vai pirms atsauces datuma kādā nacionālajā tirgū tiks pārkāpts 7 % slieksnis, vai ar šādu 7 % sliekšņa pārkāpšanu kādā nacionālajā tirgū īsā laika periodā tiek radīti vai iespējami tiks radīti kaitējoši traucējumi citiem joslas lietotājiem un vai šādi kaitējoši traucējumi citiem joslas lietotājiem tiek radīti pat pirms tāda sliekšņa pārkāpšanas.

| (19) | Tāpēc tās informācijas rezultātā, kas kļūst pieejama kā daļa no pārskatīšanas procesa, iespējams, būs nepieciešamas izmaiņas šajā lēmumā, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka citiem joslas lietotājiem netiek radīti kaitējoši traucējumi. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc tās informācijas rezultātā, kas kļūst pieejama kā daļa no pārskatīšanas procesa, iespējams, būs nepieciešamas izmaiņas šajā lēmumā, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka citiem joslas lietotājiem netiek radīti kaitējoši traucējumi.

| (20) | Attiecīgi nevar gaidīt, lai 24 GHz josla vēl joprojām būtu pieejama automobiļu tuvdarbības radaram līdz atsauces datumam, ja kādā brīdī izrādīsies, ka kāds no iepriekš minētajiem pieņēmumiem izrādījies nepareizs. |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgi nevar gaidīt, lai 24 GHz josla vēl joprojām būtu pieejama automobiļu tuvdarbības radaram līdz atsauces datumam, ja kādā brīdī izrādīsies, ka kāds no iepriekš minētajiem pieņēmumiem izrādījies nepareizs.

| (21) | Lai sekmētu un padarītu efektīvāku 24 GHz joslas lietojuma monitoringu un pārskatīšanas procesu, dalībvalstis var nolemt tiešāk vērsties pie ražotājiem un importētājiem, lai saņemtu informāciju, kas nepieciešama pārskatīšanas procesā. |
| --- | --- |

(21)

Lai sekmētu un padarītu efektīvāku 24 GHz joslas lietojuma monitoringu un pārskatīšanas procesu, dalībvalstis var nolemt tiešāk vērsties pie ražotājiem un importētājiem, lai saņemtu informāciju, kas nepieciešama pārskatīšanas procesā.

| (22) | Kā ziņojusi CEPT, dalīšanās starp automobiļu tuvdarbības radaru un radio astronomijas pakalpojumiem 22,21–24,00 GHz joslā varētu novest pie kaitējošiem traucējumiem pēdējiem, ja ar tuvdarbības radaru aprīkotajiem transportlīdzekļiem ļautu netraucēti darboties noteiktā attālumā no katras radio astronomijas stacijas. Šī iemesla dēļ, kā arī paturot prātā, ka Direktīva 1999/5/EK paredz, ka radio aprīkojumam jābūt konstruētam tādējādi, lai izvairītos no kaitējošiem traucējumiem, tad, virzoties cauri šīm radio astronomijas staciju zonām, automobiļu tuvdarbības radaru sistēmas, kas darbojas joslā, ko izmanto radio astronomija 22,21–24,00 GHz diapazonā, ir jādeaktivē. Nacionālajām administrācijām ir jānosaka un jāpamato, kuras ir attiecīgās radio astronomijas stacijas un ar tām saistītās izņēmuma zonas. |
| --- | --- |

(22)

Kā ziņojusi CEPT, dalīšanās starp automobiļu tuvdarbības radaru un radio astronomijas pakalpojumiem 22,21–24,00 GHz joslā varētu novest pie kaitējošiem traucējumiem pēdējiem, ja ar tuvdarbības radaru aprīkotajiem transportlīdzekļiem ļautu netraucēti darboties noteiktā attālumā no katras radio astronomijas stacijas. Šī iemesla dēļ, kā arī paturot prātā, ka Direktīva 1999/5/EK paredz, ka radio aprīkojumam jābūt konstruētam tādējādi, lai izvairītos no kaitējošiem traucējumiem, tad, virzoties cauri šīm radio astronomijas staciju zonām, automobiļu tuvdarbības radaru sistēmas, kas darbojas joslā, ko izmanto radio astronomija 22,21–24,00 GHz diapazonā, ir jādeaktivē. Nacionālajām administrācijām ir jānosaka un jāpamato, kuras ir attiecīgās radio astronomijas stacijas un ar tām saistītās izņēmuma zonas.

| (23) | Lai būtu efektīva un uzticama, šādu deaktivāciju vislabāk veikt automātiski. Tomēr, lai īstenotu agrīnu automobiļu tuvdarbības radara ieviešanu 24 GHz, iespējams pieļaut ierobežotu daudzumu raidītāju ar manuālu deaktivāciju, jo ar šādu ierobežotu izvietojumu iespējamība radīt kaitējošus traucējumus radio astronomijai būs zema. |
| --- | --- |

(23)

Lai būtu efektīva un uzticama, šādu deaktivāciju vislabāk veikt automātiski. Tomēr, lai īstenotu agrīnu automobiļu tuvdarbības radara ieviešanu 24 GHz, iespējams pieļaut ierobežotu daudzumu raidītāju ar manuālu deaktivāciju, jo ar šādu ierobežotu izvietojumu iespējamība radīt kaitējošus traucējumus radio astronomijai būs zema.

| (24) | Automobiļu tuvdarbības radara pagaidu ieviešanai 24 GHz joslā ir izņēmuma raksturs, un tā nav uzskatāma par precedentu iespējamai citu lietojumu ieviešanai tajās joslās, uz kurām attiecas ITU Radiofrekvenču noteikumu 5.340. zemsvītras piezīme, neatkarīgi no tā, vai tas būtu pagaidu vai pastāvīgs lietojums. Bez tam automobiļu tuvdarbības radars nav uzskatāms kā dzīvības drošības pakalpojums ITU Radiofrekvenču noteikumu izpratnē, un tam jādarbojas bez traucējumiem un bez īpašas aizsardzības. Turklāt automobiļu tuvdarbības radars nedrīkst ierobežot turpmāko 24 GHz joslas lietojuma attīstību saistībā ar lietojumiem, kurus aizsargā 5.340. zemsvītras piezīme. |
| --- | --- |

(24)

Automobiļu tuvdarbības radara pagaidu ieviešanai 24 GHz joslā ir izņēmuma raksturs, un tā nav uzskatāma par precedentu iespējamai citu lietojumu ieviešanai tajās joslās, uz kurām attiecas ITU Radiofrekvenču noteikumu 5.340. zemsvītras piezīme, neatkarīgi no tā, vai tas būtu pagaidu vai pastāvīgs lietojums. Bez tam automobiļu tuvdarbības radars nav uzskatāms kā dzīvības drošības pakalpojums ITU Radiofrekvenču noteikumu izpratnē, un tam jādarbojas bez traucējumiem un bez īpašas aizsardzības. Turklāt automobiļu tuvdarbības radars nedrīkst ierobežot turpmāko 24 GHz joslas lietojuma attīstību saistībā ar lietojumiem, kurus aizsargā 5.340. zemsvītras piezīme.

| (25) | 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu ielaišana tirgū un ekspluatācija savrupā režīmā vai arī pielāgojot transportlīdzekļiem, kas jau ir laisti tirgū, nebūtu savietojama ar uzdevumu izvairīties no kaitējošiem traucējumiem esošajiem radiofrekvenču lietojumiem, kas darbojas šajā joslā, jo tas varētu novest pie šādas iekārtas nekontrolētas izplatīšanas. Salīdzinājumā – vienkāršāk būtu kontrolēt automobiļu tuvdarbības radaru sistēmu lietojumu 24 GHz joslā kā tikai un vienīgi daļu no transportlīdzekļa kompleksas elektriskā aprīkojuma, automobiļa konstrukcijas un programmatūras paketes integrācijas, kas sākotnēji instalēta jaunā transportlīdzeklī vai kā sākotnējās transportlīdzeklī iemontētās automobiļu tuvdarbības radaru sistēmas aizvietojums. |
| --- | --- |

(25)

24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu ielaišana tirgū un ekspluatācija savrupā režīmā vai arī pielāgojot transportlīdzekļiem, kas jau ir laisti tirgū, nebūtu savietojama ar uzdevumu izvairīties no kaitējošiem traucējumiem esošajiem radiofrekvenču lietojumiem, kas darbojas šajā joslā, jo tas varētu novest pie šādas iekārtas nekontrolētas izplatīšanas. Salīdzinājumā – vienkāršāk būtu kontrolēt automobiļu tuvdarbības radaru sistēmu lietojumu 24 GHz joslā kā tikai un vienīgi daļu no transportlīdzekļa kompleksas elektriskā aprīkojuma, automobiļa konstrukcijas un programmatūras paketes integrācijas, kas sākotnēji instalēta jaunā transportlīdzeklī vai kā sākotnējās transportlīdzeklī iemontētās automobiļu tuvdarbības radaru sistēmas aizvietojums.

| (26) | Šis lēmums tiks piemērots, ņemot vērā un neierobežojot Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvu 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehanizēto transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (6), un 1999. gada 9. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/5/EK par radio iekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (7). |
| --- | --- |

(26)

Šis lēmums tiks piemērots, ņemot vērā un neierobežojot Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvu 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehanizēto transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (6), un 1999. gada 9. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/5/EK par radio iekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (7).

| (27) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(27)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šī lēmuma mērķis ir saskaņot nosacījumus attiecībā uz 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas pieejamību un efektīvu lietojumu automobiļu tuvdarbības radara iekārtām.

2. pants

Šī lēmuma nolūkā tiek lietotas šādas definīcijas:

| 1) | “24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra josla” ir 24,15 +/– 2,50 GHz frekvenču josla; |
| --- | --- |

1)

“24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra josla” ir 24,15 +/– 2,50 GHz frekvenču josla;

| 2) | “automobiļu tuvdarbības radara iekārta” ir iekārta, kas nodrošina sauszemes transportlīdzekļos bāzētas funkcijas sadursmju mazināšanai un satiksmes drošības sekmēšanai; |
| --- | --- |

2)

“automobiļu tuvdarbības radara iekārta” ir iekārta, kas nodrošina sauszemes transportlīdzekļos bāzētas funkcijas sadursmju mazināšanai un satiksmes drošības sekmēšanai;

| 3) | “automobiļu tuvdarbības radaru iekārta, kas nodota ekspluatācijā Kopienā” ir automobiļu tuvdarbības radara iekārta, kas sākotnēji instalēta vai arī nomaina tādējādi instalētu iekārtu transportlīdzeklī, kas tiks vai jau ir reģistrēts, laists tirgū vai nodots ekspluatācijā Kopienā; |
| --- | --- |

3)

“automobiļu tuvdarbības radaru iekārta, kas nodota ekspluatācijā Kopienā” ir automobiļu tuvdarbības radara iekārta, kas sākotnēji instalēta vai arī nomaina tādējādi instalētu iekārtu transportlīdzeklī, kas tiks vai jau ir reģistrēts, laists tirgū vai nodots ekspluatācijā Kopienā;

| 4) | “neradot traucējumus un bez aizsardzības” nozīmē to, ka citiem joslas lietotājiem netiek radīti kaitējoši traucējumi un ka nevar izvirzīt prasību attiecībā uz aizsardzību pret kaitējošiem traucējumiem, kas saņemti no citām sistēmām vai pakalpojumiem, kuri darbojas šajā joslā; |
| --- | --- |

4)

“neradot traucējumus un bez aizsardzības” nozīmē to, ka citiem joslas lietotājiem netiek radīti kaitējoši traucējumi un ka nevar izvirzīt prasību attiecībā uz aizsardzību pret kaitējošiem traucējumiem, kas saņemti no citām sistēmām vai pakalpojumiem, kuri darbojas šajā joslā;

| 5) | “atsauces datums” ir 2013. gada 30. jūnijs; |
| --- | --- |

5)

“atsauces datums” ir 2013. gada 30. jūnijs;

| 6) | “pārejas datums” ir 2007. gada 30. jūnijs; |
| --- | --- |

6)

“pārejas datums” ir 2007. gada 30. jūnijs;

| 7) | “transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis, kā tas definēts Direktīvas 70/156/EEK 2. pantā; |
| --- | --- |

7)

“transportlīdzeklis” ir jebkurš transportlīdzeklis, kā tas definēts Direktīvas 70/156/EEK 2. pantā;

| 8) | “deaktivācija” nozīmē emisiju pārtraukšanu no automobiļu tuvdarbības radaru iekārtas; |
| --- | --- |

8)

“deaktivācija” nozīmē emisiju pārtraukšanu no automobiļu tuvdarbības radaru iekārtas;

| 9) | “izņēmuma zona” nozīmē teritoriju rādiusā ar radio astronomijas staciju, ko nosaka rādiuss, kas vienāds ar specifisko attālumu no stacijas, kāds noteikts 2. pielikumā; |
| --- | --- |

9)

“izņēmuma zona” nozīmē teritoriju rādiusā ar radio astronomijas staciju, ko nosaka rādiuss, kas vienāds ar specifisko attālumu no stacijas, kāds noteikts 2. pielikumā;

| 10) | “darbības cikls” ir iekārtas aktīvas raidīšanas laika proporcionālais daudzums vienā stundā. |
| --- | --- |

10)

“darbības cikls” ir iekārtas aktīvas raidīšanas laika proporcionālais daudzums vienā stundā.

3. pants

24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra josla ir nosakāma un padarāma pieejama pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk par 2005. gada 1. jūliju, neradot traucējumus un bez aizsardzības attiecībā uz automobiļu tuvdarbības radara iekārtām, kas laistas ekspluatācijā Kopienā un atbilst 4. pantā un 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra josla paliek šādi pieejama līdz atsauces datumam, ievērojot 5. panta noteikumus.

Pēc šī datuma 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra josla vairs nebūs pieejama automobiļu tuvdarbības radara iekārtām, kas iemontētas jebkādā transportlīdzeklī, izņemot gadījumus, kad iekārta ir instalēta jau sākotnēji vai arī aizstāj šādi instalētu iekārtu pirms šī datuma Kopienā reģistrētā, tirgū laistā vai ekspluatācijā nodotā transportlīdzeklī.

4. pants

24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra josla jāpadara pieejama automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu ultraplatās joslas daļai ar maksimālo vidējo jaudas blīvumu – 41,3 dBm/MHz attiecībā uz lietderīgo izotropisko jaudu (e.i.r.p.) un kulminējošo jaudas blīvumu 0 dBm/50MHz e.i.r.p., izņemot frekvences zem 22 GHz, kur maksimālais vidējais jaudas blīvums ir ierobežots līdz – 61,3 dBm/MHz e.i.r.p.

24,05–24,25 GHz radiofrekvenču spektra josla ir paredzēta šaurjoslas emisijas režīmam/komponentam, kas var sastāvēt no nemodulēta nesēja ar maksimālo kulminācijas jaudu 20 dBm e.i.r.p. un darbības ciklu, kas ierobežots līdz 10 % no maksimālās emisijas virs – 10 dBm e.i.r.p.

Emisijas 23,6–24,0 GHz joslā, kas parādās 30o vai vairāk virs horizontālās plaknes, ir jāsamazina vismaz par 25 dB attiecībā uz automobiļu tuvdarbības radaru iekārtām, kas laistas tirgū līdz 2010. gadam, un pēc tam – vismaz par 30 dB.

5. pants

1.   Nepārtraukta 24 GHz diapazona radiofrekvenču joslas pieejamība automobiļu tuvdarbības radara lietojumiem ir aktīvi jāpārbauda, lai nodrošinātu to, ka netiek pārkāpts galvenais nosacījums šīs joslas atvēršanai šādām sistēmām, t.i., netiek radīti kaitējoši traucējumi citiem joslas lietotājiem, jo īpaši savlaicīgi pārliecinoties:

| a) | par kopējo reģistrēto, tirgū pieejamo vai ekspluatācijā nodoto transportlīdzekļu skaitu, kas aprīkoti ar 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru, katrā dalībvalstī, pārbaudot, vai šis skaitlis nepārsniedz 7 % līmeni no kopējā katrā dalībvalstī apgrozībā esošā transportlīdzekļu skaita; |
| --- | --- |

a)

par kopējo reģistrēto, tirgū pieejamo vai ekspluatācijā nodoto transportlīdzekļu skaitu, kas aprīkoti ar 24 GHz automobiļu tuvdarbības radaru, katrā dalībvalstī, pārbaudot, vai šis skaitlis nepārsniedz 7 % līmeni no kopējā katrā dalībvalstī apgrozībā esošā transportlīdzekļu skaita;

| b) | vai dalībvalstis vai ražotāji un importētāji ir snieguši atbilstošu informāciju par transportlīdzekļu skaitu, kas aprīkoti ar 24 GHz tuvdarbības radaru, lai efektīvi veiktu automobiļu tuvdarbības radara iekārtu 24 GHz joslas lietojuma monitoringu; |
| --- | --- |

b)

vai dalībvalstis vai ražotāji un importētāji ir snieguši atbilstošu informāciju par transportlīdzekļu skaitu, kas aprīkoti ar 24 GHz tuvdarbības radaru, lai efektīvi veiktu automobiļu tuvdarbības radara iekārtu 24 GHz joslas lietojuma monitoringu;

| c) | vai atsevišķs vai kumulatīvs automobiļu tuvdarbības radara 24 GHz lietojums īsā laika periodā rada vai spēj radīt kaitējošus traucējumus citiem 24 GHz joslas vai blakus esošo joslu lietotājiem neatkarīgi no tā, vai ir vai nav sasniegts a) apakšpunktā minētais slieksnis; |
| --- | --- |

c)

vai atsevišķs vai kumulatīvs automobiļu tuvdarbības radara 24 GHz lietojums īsā laika periodā rada vai spēj radīt kaitējošus traucējumus citiem 24 GHz joslas vai blakus esošo joslu lietotājiem neatkarīgi no tā, vai ir vai nav sasniegts a) apakšpunktā minētais slieksnis;

| d) | par atsauces datuma nepārtrauktu atbilstību. |
| --- | --- |

d)

par atsauces datuma nepārtrauktu atbilstību.

2.   Papildus 1. punktā minētajam pārskatīšanas procesam vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim jāveic fundamentāls pārskats, lai pārbaudītu sākotnējo pieņēmumu pastāvīgu atbilstību attiecībā uz automobiļu tuvdarbības radara darbību 24 GHz joslā, kā arī lai pārbaudītu, vai automobiļu tuvdarbības radara tehnoloģijas izveide darbībai 79 GHz joslā virzās uz priekšu tādā veidā, lai nodrošinātu to, ka šajā radiofrekvenču joslā darbojošies automobiļu tuvdarbības radaru lietojumi ir jau pieejami līdz 2013. gada 1. jūlijam.

3.   Fundamentālo pārskatu var rosināt pamatots Radiofrekvenču spektra komitejas locekļa pieprasījums vai arī Komisijas pašiniciatīva.

4.   Dalībvalstis palīdz Komisijai veikt 1. un 2. punktā minētos pārskatus, nodrošinot to, lai savlaicīgi tiktu savākta nepieciešamā informācija un nodota Komisijas rīcībā, jo īpaši informācija, kas noteikta pielikumā.

6. pants

1.   Transportlīdzekļos iemontētā automobiļu tuvdarbības radara iekārta drīkst darboties tikai tad, kad darbojas pats transportlīdzeklis.

2.   Kopienā ekspluatētajām automobiļu tuvdarbības radara iekārtām jānodrošina to radio astronomijas staciju aizsardzība, kas darbojas 22,21–24,00 GHz radiofrekvenču spektra joslā un ir noteiktas 7. pantā, to automātiskas deaktivācijas veidā, nonākot noteiktajā izņēmuma zonā, vai arī ar kādas citas metodes starpniecību, kas nodrošina līdzvērtīgu aizsardzību šīm stacijām bez transportlīdzekļa vadītāja iejaukšanās.

3.   Kā 2. punkta izņēmums līdz pārejas datumam tiks akceptēta Kopienā ekspluatēto automobiļu tuvdarbības radara iekārtu, kas darbojas 24 GHz diapazona radiofrekvenču joslā, manuāla deaktivācija.

7. pants

Katra dalībvalsts nosaka attiecīgās nacionālās radio astronomijas stacijas, kas ir aizsargājamas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, šo valstu teritorijā, kā arī ar katru staciju saistīto izņēmuma zonu raksturlielumus. Šī informācija, ko papildina atbilstošs pamatojums, jāpaziņo Komisijai sešu mēnešu laikā pēc šī lēmuma pieņemšanas un publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 17. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  KOM(2003) 311.

2

(3)  KOM(2003) 542.

3

(4)  Eiropas Savienības Padomes secinājumi par ceļu satiksmes drošību, 15058/03 TRANS 307.

4

(5)  OV L 241, 13.7.2004., 66. lpp.

5

(6)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/104/EK (OV L 337, 13.11.2004., 13. lpp.).

6

(7)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Automobiļu tuvdarbības radara 24 GHz diapazona radiofrekvenču joslas lietojuma monitoringā nepieciešamā informācija

Šajā pielikumā noteikti dati, kas nepieciešami, lai pārbaudītu ar tuvdarbības radaru aprīkoto transportlīdzekļu tirgus daļu katrā Eiropas Savienības dalībvalstī saskaņā ar 5. pantu. Šie dati tiek izmantoti, lai aprēķinātu to transportlīdzekļu proporciju, kuri aprīkoti ar tuvdarbības radaru, kas izmanto 24 GHz, salīdzinājumā ar katrā dalībvalstī apgrozībā esošo kopējo transportlīdzekļu skaitu.

Šādi dati jāvāc ik gadu:

| 1. | ar tuvdarbības radaru, kas izmanto 24 GHz joslu, aprīkoto transportlīdzekļu skaits, kāds saražots un/vai laists tirgū, un/vai pirmo reizi reģistrēts Kopienā konkrētā atsauces gada laikā; |
| --- | --- |

1.

ar tuvdarbības radaru, kas izmanto 24 GHz joslu, aprīkoto transportlīdzekļu skaits, kāds saražots un/vai laists tirgū, un/vai pirmo reizi reģistrēts Kopienā konkrētā atsauces gada laikā;

| 2. | ar tuvdarbības radaru, kas izmanto 24 GHz joslu, aprīkoto transportlīdzekļu skaits, kāds konkrētajā atsauces gadā Kopienā importēts no ārpuses; |
| --- | --- |

2.

ar tuvdarbības radaru, kas izmanto 24 GHz joslu, aprīkoto transportlīdzekļu skaits, kāds konkrētajā atsauces gadā Kopienā importēts no ārpuses;

| 3. | kopējais apgrozībā esošo transportlīdzekļu skaits atsauces gadā. |
| --- | --- |

3.

kopējais apgrozībā esošo transportlīdzekļu skaits atsauces gadā.

Visiem datiem jāpievieno ar informāciju saistītās nenoteiktības novērtējums.

Papildus iepriekš minētajiem datiem savlaicīgi jādara pieejama jebkura cita atbilstīga informācija, kas palīdzētu Komisijai uzturēt adekvātu pārskatu par nepārtraukto automobiļu tuvdarbības radara ierīču 24 GHz joslas lietojumu, tostarp informācija par:

| — | pašreizējām un gaidāmajām tirgus tendencēm gan Kopienas ietvaros, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

—

pašreizējām un gaidāmajām tirgus tendencēm gan Kopienas ietvaros, gan ārpus tās;

| — | sekundārā tirgus pārdošanu un iekārtas modernizēšanu; |
| --- | --- |

—

sekundārā tirgus pārdošanu un iekārtas modernizēšanu;

| — | alternatīvo tehnoloģiju un lietojumu izveides darbības gaitu saistībā ar automobiļu tuvdarbības radaru, kas darbojas 79 GHz joslā, saskaņā ar Lēmumu 2004/545/EK. |
| --- | --- |

—

alternatīvo tehnoloģiju un lietojumu izveides darbības gaitu saistībā ar automobiļu tuvdarbības radaru, kas darbojas 79 GHz joslā, saskaņā ar Lēmumu 2004/545/EK.

---

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. janvāris),

ar ko dalībvalstīm uz pagaidu laiku ļauj paredzēt atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz tādas augsnes ievešanu, kas ir piesārņota ar pesticīdiem vai noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, atsārņošanas nolūkā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 92)

(2005/51/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK augsni, kuras izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, nedrīkst ievest Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK augsni, kuras izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, nedrīkst ievest Kopienā.

| (2) | ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) vada programmu novecojušu un nevēlamu pesticīdu lietošanas novēršanai un iznīcināšanai, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm apzināt un likvidēt novecojušu pesticīdu krājumus un šo produktu noplūdes dēļ piesārņoto augsni. Turklāt divi starptautiski, juridiski saistoši tiesību akti reglamentē noturīgu organisko piesārņotāju ražošanu, izmantošanu un atbrīvošanos no tiem, kā arī šīs vielas saturošu atkritumu drošu apsaimniekošanu, lai no šīm vielām aizsargātu cilvēku veselību un vidi. Tā kā jaunattīstības valstīm un valstīm ar pārejas posma ekonomiku ne vienmēr ir piemērotas iekārtas šo krājumu un piesārņotās augsnes drošai iznīcināšanai vai pārstrādei, starptautiskas vienošanās un programmas paredz šādas augsnes nogādāšanu apstrādes uzņēmumos pārstrādei vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

(2)

ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) vada programmu novecojušu un nevēlamu pesticīdu lietošanas novēršanai un iznīcināšanai, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm apzināt un likvidēt novecojušu pesticīdu krājumus un šo produktu noplūdes dēļ piesārņoto augsni. Turklāt divi starptautiski, juridiski saistoši tiesību akti reglamentē noturīgu organisko piesārņotāju ražošanu, izmantošanu un atbrīvošanos no tiem, kā arī šīs vielas saturošu atkritumu drošu apsaimniekošanu, lai no šīm vielām aizsargātu cilvēku veselību un vidi. Tā kā jaunattīstības valstīm un valstīm ar pārejas posma ekonomiku ne vienmēr ir piemērotas iekārtas šo krājumu un piesārņotās augsnes drošai iznīcināšanai vai pārstrādei, starptautiskas vienošanās un programmas paredz šādas augsnes nogādāšanu apstrādes uzņēmumos pārstrādei vai iznīcināšanai.

| (3) | Saskaņā ar minēto programmu augsni iesaiņo un marķē atbilstīgi Starptautiskajam jūras bīstamo kravu kodeksam (IMDG kodeksam), izmantojot vienīgi ANO apstiprinātu pārvadāšanas taru. Pārvadāšanai jāatbilst IMDG kodeksam un Padomes Regulai (EEK) Nr. 259/93 (2) par uzraudzību un kontroli attiecībā uz atkritumu pārvadājumiem Eiropas Kopienā, ievešanā tajā un izvešanu no tās. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minēto programmu augsni iesaiņo un marķē atbilstīgi Starptautiskajam jūras bīstamo kravu kodeksam (IMDG kodeksam), izmantojot vienīgi ANO apstiprinātu pārvadāšanas taru. Pārvadāšanai jāatbilst IMDG kodeksam un Padomes Regulai (EEK) Nr. 259/93 (2) par uzraudzību un kontroli attiecībā uz atkritumu pārvadājumiem Eiropas Kopienā, ievešanā tajā un izvešanu no tās.

| (4) | Komisija uzskata, ka augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu izplatīšanas draudi nepastāv, ja augsni apstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/76/EK (3) par atkritumu sadedzināšanu atbilstošās, šim nolūkam īpaši paredzētās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās tā, lai nodrošinātu to, ka pesticīdu vai noturīgu organisko piesārņotāju saturu iznīcina vai neatgriezeniski pārveido. |
| --- | --- |

(4)

Komisija uzskata, ka augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu izplatīšanas draudi nepastāv, ja augsni apstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/76/EK (3) par atkritumu sadedzināšanu atbilstošās, šim nolūkam īpaši paredzētās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās tā, lai nodrošinātu to, ka pesticīdu vai noturīgu organisko piesārņotāju saturu iznīcina vai neatgriezeniski pārveido.

| (5) | Tādēļ jāļauj dalībvalstīm paredzēt atkāpes uz ierobežotu laika posmu un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, lai ļautu ievest šādu piesārņotu augsni. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ jāļauj dalībvalstīm paredzēt atkāpes uz ierobežotu laika posmu un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, lai ļautu ievest šādu piesārņotu augsni.

| (6) | Atļauja paredzēt atkāpes jāatceļ, ja konstatē, ka šajā lēmumā paredzētie īpašie nosacījumi nav pietiekami, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu Kopienā, vai ka šie nosacījumi nav ievēroti. |
| --- | --- |

(6)

Atļauja paredzēt atkāpes jāatceļ, ja konstatē, ka šajā lēmumā paredzētie īpašie nosacījumi nav pietiekami, lai novērstu kaitīgu organismu ievešanu Kopienā, vai ka šie nosacījumi nav ievēroti.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo dalībvalstīm ļauj paredzēt atkāpes no Direktīvas 2000/29/EK 4. panta 1. punkta attiecībā uz minētās direktīvas III pielikuma A daļas 14. punktā minētajiem aizliegumiem un no Direktīvas 2000/29/EK 5. panta 1. punkta attiecībā uz minētās direktīvas IV pielikuma A daļas I iedaļas 34. punktā minētajām īpašajām prasībām augsnei, kuras izcelsme ir konkrētās trešās valstīs.

Atļauju paredzēt 1. punktā minētās atkāpes reglamentē pielikumā paredzētie īpašie nosacījumi, kuri attiecas tikai uz augsni, ko Kopienā ieved laikā no 2005. gada 1. marta līdz 2007. gada 28. februārim un kas paredzēta apstrādei speciālās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās.

Šai atļaujai nav vajadzīga nekāda papildu atļauja vai procedūras, ko var prasīt saskaņā ar citiem tiesību aktiem.

2. pants

Dalībvalstis līdz katra ievešanas gada 31. decembrim sniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm pielikuma 7. punktā norādīto informāciju par katru augsnes sūtījumu, kas ievests pirms minētā datuma un saskaņā ar šo lēmumu.

3. pants

Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par visiem sūtījumiem, kuri ievesti to teritorijā saskaņā ar šo lēmumu un kuru sakarā vēlāk konstatēta neatbilstība šim lēmumam.

4. pants

Šo lēmumu var atcelt, ja konstatē, ka pielikumā paredzētie nosacījumi ir nepietiekami, lai novērstu tādu organismu ievešanu Kopienā, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 21. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/102/EK, (OV L 309, 6.10.2004., 9. lpp.).

1

(2)  OV L 30, 6.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2557/2001 (OV L 349, 31.12.2001., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Īpaši nosacījumi attiecībā uz augsni, kuras izcelsme ir trešās valstīs, kas gūst labumu no šā lēmuma 1. pantā paredzētās atkāpes

| 1. | Minētā augsne ir:






  a) | augsne, kas piesārņota ar pesticīdiem, uz kuriem attiecas ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas programma par novecojušu un nevēlamu pesticīdu lietošanas novēršanu un iznīcināšanu vai līdzīgas daudzpusējas programmas, vai augsne, kas piesārņota ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, kuri norādīti Stokholmas Konvencijā par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem vai 1979. gada Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu protokolā par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem; |
| --- | --- | --- |

1.

Minētā augsne ir:

a)

augsne, kas piesārņota ar pesticīdiem, uz kuriem attiecas ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas programma par novecojušu un nevēlamu pesticīdu lietošanas novēršanu un iznīcināšanu vai līdzīgas daudzpusējas programmas, vai augsne, kas piesārņota ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, kuri norādīti Stokholmas Konvencijā par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem vai 1979. gada Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu protokolā par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem;

| b) | iesaiņota aizzīmogotās mucās vai maisos saskaņā ar IMDG kodeksu, to no iesaiņošanas vietas izcelsmes valstī uz apstrādes uzņēmumu Kopienā pārvadā aizzīmogotā kravas pārvadāšanas tarā saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 259/93; |
| --- | --- |

b)

iesaiņota aizzīmogotās mucās vai maisos saskaņā ar IMDG kodeksu, to no iesaiņošanas vietas izcelsmes valstī uz apstrādes uzņēmumu Kopienā pārvadā aizzīmogotā kravas pārvadāšanas tarā saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 259/93;

| c) | paredzēta apstrādei Kopienā speciālās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās, kas atbilst Direktīvai 2000/76/EK. |
| --- | --- |

c)

paredzēta apstrādei Kopienā speciālās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās, kas atbilst Direktīvai 2000/76/EK.

| 2. | Pie pārvadājamās augsnes ir fitosanitārais sertifikāts, kas izdots izcelsmes valstī saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punktu. Sertifikāta sadaļā “Papildu apliecinājums” ir norāde “Šis sūtījums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Lēmumā 2005/51/EK”. |
| --- | --- |

2.

Pie pārvadājamās augsnes ir fitosanitārais sertifikāts, kas izdots izcelsmes valstī saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punktu. Sertifikāta sadaļā “Papildu apliecinājums” ir norāde “Šis sūtījums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Lēmumā 2005/51/EK”.

| 3. | Pirms ievešanas Kopienā ievedēju oficiāli informē par nosacījumiem, kas paredzēti šā lēmuma pielikuma 1. līdz 7. punktā. Ievedējs pietiekamu laiku iepriekš paziņo tās dalībvalsts atbildīgām oficiālajām iestādēm, kurā augsni ieved, sīkākas ziņas par katru ievedumu, norādot šādus datus:






  a) | ievedamās augsnes daudzumu un izcelsmi; |
| --- | --- | --- |

3.

Pirms ievešanas Kopienā ievedēju oficiāli informē par nosacījumiem, kas paredzēti šā lēmuma pielikuma 1. līdz 7. punktā. Ievedējs pietiekamu laiku iepriekš paziņo tās dalībvalsts atbildīgām oficiālajām iestādēm, kurā augsni ieved, sīkākas ziņas par katru ievedumu, norādot šādus datus:

a)

ievedamās augsnes daudzumu un izcelsmi;

| b) | deklarēto ievešanas dienu un apliecinājumu par ievešanas vietu Kopienā; |
| --- | --- |

b)

deklarēto ievešanas dienu un apliecinājumu par ievešanas vietu Kopienā;

| c) | to 5. punktā minēto uzņēmumu nosaukumu, adresi un atrašanās vietu, kur augsni apstrādās. |
| --- | --- |

c)

to 5. punktā minēto uzņēmumu nosaukumu, adresi un atrašanās vietu, kur augsni apstrādās.

Ievedējs informē attiecīgās oficiālās iestādes par visām izmaiņām minētajā informācijā, līdzko tās kļūst zināmas.

| 4. | Augsni ieved caur ievešanas punktiem, kas atrodas dalībvalsts teritorijā un ko minētā dalībvalsts ir paredzējusi šīs atkāpes mērķiem; dalībvalstis šos ievešanas punktus un par katru no tiem atbildīgās Direktīvā 2000/29/EK minētās oficiālās iestādes nosaukumu un adresi laikus paziņo Komisijai un, pēc pieprasījuma, citām dalībvalstīm. Jānodrošina tiešs pārvadājums no ievešanas punkta uz apstrādes vietu. Ja ievešana Kopienā notiek citā dalībvalstī nekā tajā, kas izmanto minēto atkāpi, tās dalībvalsts atbildīgās oficiālās iestādes, kurā augsni ieved, informē atbildīgās oficiālās iestādes dalībvalstī, kas izmanto atkāpi, un sadarbojas ar tām, lai nodrošinātu šā lēmuma noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

4.

Augsni ieved caur ievešanas punktiem, kas atrodas dalībvalsts teritorijā un ko minētā dalībvalsts ir paredzējusi šīs atkāpes mērķiem; dalībvalstis šos ievešanas punktus un par katru no tiem atbildīgās Direktīvā 2000/29/EK minētās oficiālās iestādes nosaukumu un adresi laikus paziņo Komisijai un, pēc pieprasījuma, citām dalībvalstīm. Jānodrošina tiešs pārvadājums no ievešanas punkta uz apstrādes vietu. Ja ievešana Kopienā notiek citā dalībvalstī nekā tajā, kas izmanto minēto atkāpi, tās dalībvalsts atbildīgās oficiālās iestādes, kurā augsni ieved, informē atbildīgās oficiālās iestādes dalībvalstī, kas izmanto atkāpi, un sadarbojas ar tām, lai nodrošinātu šā lēmuma noteikumu ievērošanu.

| 5. | Augsni apstrādā tikai šādos uzņēmumos:






  a) | kuru nosaukums, adrese un atrašanās vieta saskaņā ar 3. punktu ir iepriekš paziņota attiecīgajām oficiālajām iestādēm; un |
| --- | --- | --- |

5.

Augsni apstrādā tikai šādos uzņēmumos:

a)

kuru nosaukums, adrese un atrašanās vieta saskaņā ar 3. punktu ir iepriekš paziņota attiecīgajām oficiālajām iestādēm; un

| b) | ko attiecīgās oficiālās iestādes ir oficiāli reģistrējušas un apstiprinājušas šīs atkāpes sakarā. |
| --- | --- |

b)

ko attiecīgās oficiālās iestādes ir oficiāli reģistrējušas un apstiprinājušas šīs atkāpes sakarā.

Ja apstrādes vieta atrodas citā dalībvalstī nekā tā, kas izmanto šo atkāpi, tad tās dalībvalsts atbildīgās oficiālās iestādes, kura izmanto šo atkāpi, saņemot minēto ievedēja iepriekš sniegto paziņojumu, informē tās dalībvalsts atbildīgās oficiālās iestādes, kurā augsni apstrādās, norādot apstrādes vietas nosaukumu, adresi un atrašanās vietu.

| 6. | Apstrādes vietā, kas minēta 5. punktā,






  a) | augsni apstrādā kā bīstamos atkritumus, ievērojot visus attiecīgos drošības pasākumus; un |
| --- | --- | --- |

6.

Apstrādes vietā, kas minēta 5. punktā,

a)

augsni apstrādā kā bīstamos atkritumus, ievērojot visus attiecīgos drošības pasākumus; un

| b) | augsni apstrādā īpašās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās, kas atbilst Direktīvas 2000/76/EK noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

augsni apstrādā īpašās bīstamo atkritumu sadedzināšanas iekārtās, kas atbilst Direktīvas 2000/76/EK noteikumiem.

| 7. | Dalībvalstis, kas izmanto šo atkāpi, 3. punktā minētās sīkākās ziņas par katru ievedumu ik gadus paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstis, kas izmanto šo atkāpi, 3. punktā minētās sīkākās ziņas par katru ievedumu ik gadus paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

---

Eiropas Savienības vispārējam budžetam pievienotie dokumenti

| 25.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/25

---

Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) otrais 2004. gada budžeta grozījums

(2005/52/EK, Euratom)

Saskaņā ar Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras (EMEA) Finanšu regulas 26. panta 2. punktu, ko valde pieņēma 2004. gada 10. jūnijā“budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

EMEA otro 2004. gada budžeta grozījumu valde pieņēma 2004. gada 16. decembrī (MB/186896/2004).

ŠTATU SARAKSTS

| Kategorija | Pagaidu amati |
| --- | --- |
| 2004 |
| A*16 | — |
| A*15 | 1 |
| A*14 | 5 |
| A*13 | — |
| A*12 | 34 |
| A*11 | 40 |
| A*10 | 42 |
| A*9 | — |
| A*8 | 37 |
| A*7 | — |
| A*6 | — |
| A*5 | — |
| Kopā | 159 |
| B*11 | — |
| B*10 | 6 |
| B*9 | — |
| B*8 | 10 |
| B*7 | 14 |
| B*6 | 12 |
| B*5 | 9 |
| B*4 | — |
| B*3 | — |
| Kopā | 51 |
| C*7 | — |
| C*6 | 19 |
| C*5 | 24 |
| C*4 | 48 |
| C*3 | 6 |
| C*2 | — |
| C*1 | — |
| Kopā | 97 |
| D*5 | — |
| D*4 | 2 |
| D*3 | 5 |
| D*2 | — |
| Kopā | 7 |
| Kopējā summa | 314 |

Kategorija

Pagaidu amati

2004

A*16

—

A*15

1

A*14

5

A*13

—

A*12

34

A*11

40

A*10

42

A*9

—

A*8

37

A*7

—

A*6

—

A*5

—

Kopā

159

B*11

—

B*10

6

B*9

—

B*8

10

B*7

14

B*6

12

B*5

9

B*4

—

B*3

—

Kopā

51

C*7

—

C*6

19

C*5

24

C*4

48

C*3

6

C*2

—

C*1

—

Kopā

97

D*5

—

D*4

2

D*3

5

D*2

—

Kopā

7

Kopējā summa

314

---