# Europeiska unionens L 62/9 ma

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 62 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången9 mars 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 62

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången9 mars 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 385/2005 av den 8 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 386/2005 av den 8 mars 2005 om ändring av flera förordningar med avseende på KN-numren för viss frukt och vissa grönsaker samt vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 387/2005 av den 8 mars 2005 om ändring av förordning (EG) nr 831/97 om handelsnormer för avokado | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 388/2005 av den 8 mars 2005 om antagande av specifikationer för 2006 års ad hoc-modul om övergång från arbetsliv till pension i enlighet med rådets förordning (EG) nr 577/98 och om ändring av förordning (EG) nr 246/2003 | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 389/2005 av den 8 mars 2005 om undantag från rådets förordningar (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 800/1999 när det gäller visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker som exporteras till andra tredjeländer än Schweiz och Liechtenstein | 12 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/23/EG av den 8 mars 2005 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (
  1
  ) | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 385/2005 av den 8 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 386/2005 av den 8 mars 2005 om ändring av flera förordningar med avseende på KN-numren för viss frukt och vissa grönsaker samt vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 387/2005 av den 8 mars 2005 om ändring av förordning (EG) nr 831/97 om handelsnormer för avokado

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 388/2005 av den 8 mars 2005 om antagande av specifikationer för 2006 års ad hoc-modul om övergång från arbetsliv till pension i enlighet med rådets förordning (EG) nr 577/98 och om ändring av förordning (EG) nr 246/2003

ad hoc

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 389/2005 av den 8 mars 2005 om undantag från rådets förordningar (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 800/1999 när det gäller visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker som exporteras till andra tredjeländer än Schweiz och Liechtenstein

12

*

Kommissionens direktiv 2005/23/EG av den 8 mars 2005 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (
  1
  )

1

14

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2005/182/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien | 16 |
| | * | 2005/183/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Polen | 18 |
| | * | 2005/184/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern | 19 |
| | * | 2005/185/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien | 20 |
| | * | 2005/186/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta | 21 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/187/EG:Kommissionens rekommendation av den 2 mars 2005 om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2005 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG (
  1
  ) | 22 |
| | * | 2005/188/EG:Kommissionens beslut av den 19 juli 2004 om att en koncentration är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende nr COMP/M.3333 – SONY/BMG)
  (delgivet med nr K(2004) 2815)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/189/EG:Kommissionens beslut av den 7 mars 2005 om ändring av tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 beträffande vissa anläggningar inom köttsektorn i Slovakien
  (delgivet med nr K(2005) 512)

   (
  1
  ) | 34 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2005/182/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien

16

*

2005/183/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Polen

18

*

2005/184/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern

19

*

2005/185/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien

20

*

2005/186/EG:Rådets beslut av den 5 juli 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta

21

Kommissionen

*

2005/187/EG:Kommissionens rekommendation av den 2 mars 2005 om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2005 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG (
  1
  )

1

22

*

2005/188/EG:Kommissionens beslut av den 19 juli 2004 om att en koncentration är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende nr COMP/M.3333 – SONY/BMG)
  (delgivet med nr K(2004) 2815)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2004) 2815)

1

30

*

2005/189/EG:Kommissionens beslut av den 7 mars 2005 om ändring av tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 beträffande vissa anläggningar inom köttsektorn i Slovakien
  (delgivet med nr K(2005) 512)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 512)

1

34

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2005/190/GUSP av den 7 mars 2005 om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX | 37 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets gemensamma åtgärd 2005/190/GUSP av den 7 mars 2005 om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 385/2005

av den 8 mars 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 9 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 8 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 122,8 |
| 204 | 97,9 |
| 212 | 143,7 |
| 624 | 163,4 |
| 999 | 132,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 144,5 |
| 068 | 159,6 |
| 096 | 128,5 |
| 204 | 130,8 |
| 999 | 140,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 21,9 |
| 999 | 21,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 160,4 |
| 204 | 147,1 |
| 999 | 153,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 57,9 |
| 204 | 49,4 |
| 212 | 54,3 |
| 220 | 50,9 |
| 421 | 39,1 |
| 624 | 61,1 |
| 999 | 52,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,4 |
| 220 | 22,0 |
| 624 | 51,0 |
| 999 | 44,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,2 |
| 400 | 109,1 |
| 404 | 70,8 |
| 508 | 65,9 |
| 512 | 68,4 |
| 528 | 64,0 |
| 720 | 65,0 |
| 999 | 76,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 196,3 |
| 388 | 68,7 |
| 400 | 93,4 |
| 512 | 56,2 |
| 528 | 55,0 |
| 999 | 93,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

122,8

204

97,9

212

143,7

624

163,4

999

132,0

0707 00 05

052

144,5

068

159,6

096

128,5

204

130,8

999

140,9

0709 10 00

220

21,9

999

21,9

0709 90 70

052

160,4

204

147,1

999

153,8

0805 10 20

052

57,9

204

49,4

212

54,3

220

50,9

421

39,1

624

61,1

999

52,1

0805 50 10

052

59,4

220

22,0

624

51,0

999

44,1

0808 10 80

388

93,2

400

109,1

404

70,8

508

65,9

512

68,4

528

64,0

720

65,0

999

76,6

0808 20 50

052

196,3

388

68,7

400

93,4

512

56,2

528

55,0

999

93,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 386/2005

av den 8 mars 2005

om ändring av flera förordningar med avseende på KN-numren för viss frukt och vissa grönsaker samt vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 234/79 av den 5 februari 1979 om förfarandet vid anpassning av Gemensamma tulltaxans nomenklatur för jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 2.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1810/2004 av den 7 september 2004 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (2) fastställdes det att den kombinerade nomenklaturen skulle ändras för viss frukt och vissa grönsaker samt för vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1810/2004 av den 7 september 2004 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (2) fastställdes det att den kombinerade nomenklaturen skulle ändras för viss frukt och vissa grönsaker samt för vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker.

| (2) | Genom förordningar om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (3) har det redan tidigare införts ändringar av den kombinerade nomenklaturen för viss frukt och vissa grönsaker samt vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker, men alla dessa ändringar återspeglas inte i följande förordningar om de gemensamma marknadsordningarna för frukt och grönsaker och för bearbetade produkter av frukt och grönsaker: Kommissionens förordning (EEG) nr 1591/87 av den 5 juni 1987 om kvalitetsnormer för huvudkål, brysselkål, stjälkselleri, spenat och plommon (4), kommissionens förordning (EEG) nr 1677/88 av den 15 juni 1988 om kvalitetsnormer för gurka (5), rådets förordning (EG) nr 399/94 av den 21 februari 1994 om särskilda åtgärder för torkade druvor (6), kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter till importsystemet för frukt och grönsaker (7), kommissionens förordning (EG) nr 1555/96 av den 30 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker (8) samt kommissionens förordning (EG) nr 1961/2001 av den 8 oktober 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2200/96 när det gäller exportbidrag inom sektorn för frukt och grönsaker (9). |
| --- | --- |

(2)

Genom förordningar om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (3) har det redan tidigare införts ändringar av den kombinerade nomenklaturen för viss frukt och vissa grönsaker samt vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker, men alla dessa ändringar återspeglas inte i följande förordningar om de gemensamma marknadsordningarna för frukt och grönsaker och för bearbetade produkter av frukt och grönsaker: Kommissionens förordning (EEG) nr 1591/87 av den 5 juni 1987 om kvalitetsnormer för huvudkål, brysselkål, stjälkselleri, spenat och plommon (4), kommissionens förordning (EEG) nr 1677/88 av den 15 juni 1988 om kvalitetsnormer för gurka (5), rådets förordning (EG) nr 399/94 av den 21 februari 1994 om särskilda åtgärder för torkade druvor (6), kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter till importsystemet för frukt och grönsaker (7), kommissionens förordning (EG) nr 1555/96 av den 30 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för systemet med tilläggstull vid import inom sektorn för frukt och grönsaker (8) samt kommissionens förordning (EG) nr 1961/2001 av den 8 oktober 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2200/96 när det gäller exportbidrag inom sektorn för frukt och grönsaker (9).

| (3) | Förordningarna (EEG) nr 1591/87, (EEG) nr 1677/88, (EG) nr 399/94, (EG) nr 3223/94, (EG) nr 1555/96 och (EG) nr 1961/2001 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordningarna (EEG) nr 1591/87, (EEG) nr 1677/88, (EG) nr 399/94, (EG) nr 3223/94, (EG) nr 1555/96 och (EG) nr 1961/2001 bör därför ändras.

| (4) | Ändringarna bör träda i kraft vid samma tidpunkt som förordning (EG) nr 1810/2004 träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna bör träda i kraft vid samma tidpunkt som förordning (EG) nr 1810/2004 träder i kraft.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker och Förvaltningskommittén för bearbetade produkter av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker och Förvaltningskommittén för bearbetade produkter av frukt och grönsaker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i förordning (EEG) nr 1591/87 skall första stycket ersättas med följande:

”I bilagorna I–IV anges kvalitetsnormerna för följande produkter:

| — | huvudkål med KN-nummer 0704 90, |
| --- | --- |

—

huvudkål med KN-nummer 0704 90,

| — | brysselkål med KN-nummer 0704 20 00, |
| --- | --- |

—

brysselkål med KN-nummer 0704 20 00,

| — | stjälkselleri med KN-nummer 0709 40 00, |
| --- | --- |

—

stjälkselleri med KN-nummer 0709 40 00,

| — | spenat med KN-nummer 0709 70 00.” |
| --- | --- |

—

spenat med KN-nummer 0709 70 00.”

Artikel 2

I artikel 1 i förordning (EEG) nr 1677/88 skall första stycket ersättas med följande:

”Kvalitetsnormerna för gurka som omfattas av KN-nummer 0707 00 05 anges i bilagan.”

Artikel 3

I artikel 1 i förordning (EG) nr 399/94 skall första stycket ersättas med följande:

”Särskilda åtgärder vad gäller kvaliteten hos torkade druvor som produceras i gemenskapen och som omfattas av KN-nummer 0806 20 10 och 0806 20 30 skall vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 4.”

Artikel 4

I bilagan till förordning (EG) nr 3223/94 skall del A ändras enligt följande:

| 1) | På femte raden i tabellen skall KN-numren för söta apelsiner, färska, ”ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 och ex 0805 10 50”, ersättas med KN-nummer ”ex 0805 10 20”. |
| --- | --- |

1)

På femte raden i tabellen skall KN-numren för söta apelsiner, färska, ”ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 och ex 0805 10 50”, ersättas med KN-nummer ”ex 0805 10 20”.

| 2) | På tionde raden i tabellen skall KN-numren för äpplen, ”ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 och ex 0808 10 90”, ersättas med KN-nummer ”ex 0808 10 80”. |
| --- | --- |

2)

På tionde raden i tabellen skall KN-numren för äpplen, ”ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 och ex 0808 10 90”, ersättas med KN-nummer ”ex 0808 10 80”.

Artikel 5

Bilagan till förordning (EG) nr 1555/96 skall ändras på följande sätt:

| 1) | På femte raden i tabellen skall KN-numren för apelsiner, ”ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 och ex 0805 10 50”, ersättas med KN-nummer ”ex 0805 10 20”. |
| --- | --- |

1)

På femte raden i tabellen skall KN-numren för apelsiner, ”ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 och ex 0805 10 50”, ersättas med KN-nummer ”ex 0805 10 20”.

| 2) | På tionde raden i tabellen skall KN-numren för äpplen, ”ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 och ex 0808 10 90”, ersättas med KN-nummer ”ex 0808 10 80”. |
| --- | --- |

2)

På tionde raden i tabellen skall KN-numren för äpplen, ”ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 och ex 0808 10 90”, ersättas med KN-nummer ”ex 0808 10 80”.

Artikel 6

I artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1961/2001 skall tredje stycket ändras på följande sätt:

| 1) | Den femte strecksatsen skall ersättas med följande:






  ”— | Apelsiner enligt KN-nummer 0805 10 20”. |
| --- | --- | --- |

1)

Den femte strecksatsen skall ersättas med följande:

”—

Apelsiner enligt KN-nummer 0805 10 20”.

| 2) | De elfte och tolfte strecksatserna skall ersättas med följande:






  ”— | Citroner (Citrus limon, Citrus limonum) enligt KN-nummer 0805 50 10. |
| --- | --- | --- |

2)

De elfte och tolfte strecksatserna skall ersättas med följande:

”—

Citroner (Citrus limon, Citrus limonum) enligt KN-nummer 0805 50 10.

Citrus limon

Citrus limonum

| — | Limefrukter (Citrus aurantifolia) enligt KN-nummer 0805 50 90”. |
| --- | --- |

—

Limefrukter (Citrus aurantifolia) enligt KN-nummer 0805 50 90”.

Citrus aurantifolia

| 3) | Den fjortonde strecksatsen skall ersättas med följande:






  ”— | Äpplen enligt KN-nummer 0808 10 10 och 0808 10 80”. |
| --- | --- | --- |

3)

Den fjortonde strecksatsen skall ersättas med följande:

”—

Äpplen enligt KN-nummer 0808 10 10 och 0808 10 80”.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 34, 9.2.1979, s. 2. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3290/94 (EGT L 349, 31.12.1994, s. 105).

1

(2)  EUT L 327, 30.10.2004, s. 1.

2

(3)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1989/2004 (EUT L 344, 20.11.2004, s. 5).

3

(4)  EGT L 146, 6.6.1987, s. 36. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 907/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 50).

4

(5)  EGT L 150, 16.6.1988, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 907/2004.

5

(6)  EGT L 54, 25.2.1994, s. 3. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2826/2000 (EGT L 328, 23.12.2000, s. 2).

6

(7)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 537/2004 (EUT L 86, 24.3.2004, s. 9).

7

(8)  EGT L 193, 3.8.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1844/2004 (EUT L 322, 23.10.2004, s. 12).

8

(9)  EGT L 268, 9.10.2001, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 537/2004.

9

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 387/2005

av den 8 mars 2005

om ändring av förordning (EG) nr 831/97 om handelsnormer för avokado

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 2.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Arbetsgruppen för standardisering av lättfördärvliga livsmedel och kvalitetsförbättring vid FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) har nyligen ändrat norm FFV-42 om saluföring och kontroll av handelskvaliteten på avokado. För att skapa klarhet och internationell öppenhet bör dessa ändringar beaktas i kommissionens förordning (EG) nr 831/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Arbetsgruppen för standardisering av lättfördärvliga livsmedel och kvalitetsförbättring vid FN:s ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) har nyligen ändrat norm FFV-42 om saluföring och kontroll av handelskvaliteten på avokado. För att skapa klarhet och internationell öppenhet bör dessa ändringar beaktas i kommissionens förordning (EG) nr 831/97 (2).

| (2) | Mognad och utveckling hos avokado kan bedömas med hjälp av torrsubstansinnehållet. För att utesluta frukt som inte kan mogna bör det införas ett krav på minsta torrsubstansinnehåll. |
| --- | --- |

(2)

Mognad och utveckling hos avokado kan bedömas med hjälp av torrsubstansinnehållet. För att utesluta frukt som inte kan mogna bör det införas ett krav på minsta torrsubstansinnehåll.

| (3) | Handeln med småväxta avokador av sorten Hass ökar och motsvarar efterfrågan från vissa konsumenter. Det är därför nödvändigt att minska minimistorleken för avokado av denna sort. |
| --- | --- |

(3)

Handeln med småväxta avokador av sorten Hass ökar och motsvarar efterfrågan från vissa konsumenter. Det är därför nödvändigt att minska minimistorleken för avokado av denna sort.

| (4) | Förordning (EG) nr 831/97 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 831/97 bör därför ändras.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för färsk frukt och färska grönsaker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 831/97 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 maj 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EGT L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EGT L 119, 8.5.1997, s. 13. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 907/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 50).

2

---

BILAGA

Bilagan till förordning (EG) nr 831/97 skall ändras på följande sätt:

| 1) | Avdelning II (Kvalitetsbestämmelser) skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt A (Minimikrav) skall andra stycket ersättas med följande:
  ”Frukterna skall vara fasta och varsamt plockade.” |
| --- | --- | --- |

1)

Avdelning II (Kvalitetsbestämmelser) skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt A (Minimikrav) skall andra stycket ersättas med följande:

”Frukterna skall vara fasta och varsamt plockade.”

| b) | Följande punkt Aa skall införas:
  ”Aa.   Mognad
  Frukterna skall vara så utvecklade att de nått ett fysiologiskt stadium från vilket mognadsprocessen kan fortsätta fullt ut.
  Frukterna skall ha följande minsta torrsubstansinnehåll, mätt genom torkning till konstant vikt:






  — | 21 % för sorten Hass. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt Aa skall införas:

”Aa.   Mognad

Frukterna skall vara så utvecklade att de nått ett fysiologiskt stadium från vilket mognadsprocessen kan fortsätta fullt ut.

Frukterna skall ha följande minsta torrsubstansinnehåll, mätt genom torkning till konstant vikt:

—

21 % för sorten Hass.

| — | 20 % för sorterna Fuerte, Pinkerton, Reed och Edranol. |
| --- | --- |

—

20 % för sorterna Fuerte, Pinkerton, Reed och Edranol.

| — | 19 % för andra sorter med undantag av sorter från Antillerna som får ha ett lägre torrsubstansinnehåll. |
| --- | --- |

—

19 % för andra sorter med undantag av sorter från Antillerna som får ha ett lägre torrsubstansinnehåll.

De mogna frukterna får inte vara bittra.”

| 2) | Avdelning III (Bestämmelser angående storlekssortering) skall ändras på följande sätt:






  a) | I tabellen i första stycket skall följande rad läggas till:






  ”80 till 125 (endast sorten Hass) | S (1)” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Avdelning III (Bestämmelser angående storlekssortering) skall ändras på följande sätt:

a)

I tabellen i första stycket skall följande rad läggas till:

”80 till 125 (endast sorten Hass)

S (1)”

| b) | Andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Minimivikten för avokado är 125 g utom för avokado av sorten Hass för vilken minimivikten är 80 g.” |
| --- | --- |

b)

Andra stycket skall ersättas med följande:

”Minimivikten för avokado är 125 g utom för avokado av sorten Hass för vilken minimivikten är 80 g.”

---

(1)  Skillnaden mellan den minsta och den största frukten i en förpackning får inte överstiga 25 g.

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 388/2005

av den 8 mars 2005

om antagande av specifikationer för 2006 års ad hoc-modul om övergång från arbetsliv till pension i enlighet med rådets förordning (EG) nr 577/98 och om ändring av förordning (EG) nr 246/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (1), särskilt artikel 4.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 246/2003 av den 10 februari 2003 om antagande av programmet med ad hoc-moduler för åren 2004 till 2006 för arbetskraftsundersökningen enligt rådets förordning (EG) nr 577/98 (2) omfattar en ad hoc-modul för övergång från arbetsliv till pension. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 246/2003 av den 10 februari 2003 om antagande av programmet med ad hoc-moduler för åren 2004 till 2006 för arbetskraftsundersökningen enligt rådets förordning (EG) nr 577/98 (2) omfattar en ad hoc-modul för övergång från arbetsliv till pension.

| (2) | Det behövs fullständiga och jämförbara uppgifter om övergången från arbetsliv till pension för att det skall vara möjligt att övervaka det arbete som inleddes vid Europeiska rådets möte i Laeken i december 2001 och som syftar till att nå de gemensamma målen för gemenskapens sysselsättningsstrategi och den öppna samordningsmetoden på pensionsområdet. I båda dessa processer prioriteras främjande av ett aktivt åldrande och förlängning av arbetslivet, särskilt genom riktlinje 5 i 2003 års riktlinjer för sysselsättningen, ”Öka utbudet av arbetskraft och främja aktivt åldrande”, vilken antogs av rådet den 22 juli 2003 (3) och genom mål 5 i pensionsprocessen enligt den gemensamma rapporten om mål och arbetsmetoder på pensionsområdet, vilken godkändes vid Europeiska rådets möte i Laeken den 14–15 december 2001 samt i kommissionens och rådets gemensamma rapport om tillräckliga och stabila pensioner, vilken antogs vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20–21 mars 2003. |
| --- | --- |

(2)

Det behövs fullständiga och jämförbara uppgifter om övergången från arbetsliv till pension för att det skall vara möjligt att övervaka det arbete som inleddes vid Europeiska rådets möte i Laeken i december 2001 och som syftar till att nå de gemensamma målen för gemenskapens sysselsättningsstrategi och den öppna samordningsmetoden på pensionsområdet. I båda dessa processer prioriteras främjande av ett aktivt åldrande och förlängning av arbetslivet, särskilt genom riktlinje 5 i 2003 års riktlinjer för sysselsättningen, ”Öka utbudet av arbetskraft och främja aktivt åldrande”, vilken antogs av rådet den 22 juli 2003 (3) och genom mål 5 i pensionsprocessen enligt den gemensamma rapporten om mål och arbetsmetoder på pensionsområdet, vilken godkändes vid Europeiska rådets möte i Laeken den 14–15 december 2001 samt i kommissionens och rådets gemensamma rapport om tillräckliga och stabila pensioner, vilken antogs vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20–21 mars 2003.

| (3) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet (4) skall gemenskapens verksamhet inom analys, forskning och samarbete mellan medlemsstaterna avseende sysselsättning och arbetsmarknad genomföras under perioden 1 januari 2002–31 december 2006, och ett av målen med denna verksamhet är att utveckla, följa upp och utvärdera den europeiska sysselsättningsstrategin, särskilt hur den skall utvecklas i framtiden. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet (4) skall gemenskapens verksamhet inom analys, forskning och samarbete mellan medlemsstaterna avseende sysselsättning och arbetsmarknad genomföras under perioden 1 januari 2002–31 december 2006, och ett av målen med denna verksamhet är att utveckla, följa upp och utvärdera den europeiska sysselsättningsstrategin, särskilt hur den skall utvecklas i framtiden.

| (4) | Det är också nödvändigt att uppdatera specifikationen av det urval som anges i avsnitt 3 i bilagan till förordning (EG) nr 246/2003 så att det kan analyseras för ad hoc-modulen i så hög grad som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Det är också nödvändigt att uppdatera specifikationen av det urval som anges i avsnitt 3 i bilagan till förordning (EG) nr 246/2003 så att det kan analyseras för ad hoc-modulen i så hög grad som möjligt.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Kommittén för det statistiska programmet. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Kommittén för det statistiska programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den detaljerade förteckningen över de uppgifter som skall samlas in år 2006 inom ad hoc-modulen om övergång från arbetsliv till pension framgår av bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

I punkt 3 i bilagan till förordning (EG) nr 246/2003 skall texten till ”Urval” ersättas med följande:

”Urval: Urvalet för denna modul omfattar personer i åldersgruppen 50–69 år. Samtliga variabler inom arbetskraftsundersökningen skall samlas in för det delurval som används för ad hoc-modulen. Om urvalsenheten är enskilda personer krävs inga uppgifter om övriga hushållsmedlemmar.”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 77, 14.3.1998, s. 3. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2257/2003 (EUT L 336, 23.12.2003, s. 6).

1

(2)  EUT L 34, 11.2.2003, s. 3.

2

(3)  EUT L 197, 5.8.2003, p. 13.

3

(4)  EGT L 170, 29.6.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

---

BILAGA

ARBETSKRAFTSUNDERSÖKNING

Specifikationer för 2006 års ad hoc-modul om övergång från arbetsliv till pension

| 1. | Berörda medlemsstater och regioner: alla |
| --- | --- |

1.

Berörda medlemsstater och regioner: alla

| 2. | Variablerna skall kodas enligt anvisningarna nedan.
  Numreringen av variablerna i arbetskraftsundersökningen i kolumnen ”Filter” (C11/14, C24 och C67/70) avser kommissionens förordning (EG) nr 1575/2000. |
| --- | --- |

2.

Variablerna skall kodas enligt anvisningarna nedan.

Numreringen av variablerna i arbetskraftsundersökningen i kolumnen ”Filter” (C11/14, C24 och C67/70) avser kommissionens förordning (EG) nr 1575/2000.

| Kolumn | Kod | Beskrivning | Filter |
| --- | --- | --- | --- |
| 240 | | Personen gick ned i arbetstid inför pensionen | Alla i åldern 50–69 år samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Ja, i ett program för gradvis pension/deltidspension |
| 2 | Ja, men inte i något program för gradvis pension/deltidspension |
| 3 | Nej, men tänker göra det inom de närmaste 5 åren |
| 4 | Nej, och tänker inte göra det inom de närmaste 5 åren/har inte gjort det |
| 5 | Nej, och har inga planer för de närmaste 5 åren eller planerna är inte relevanta |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 241/242 | | Ålder då personen planerar att sluta förvärvsarbeta | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| 50–93 | 2 siffror |
| 94 | Vet ej exakt när, men före 60 |
| 95 | Vet ej exakt när, men mellan 60 och 64 |
| 96 | Vet ej exakt när, men vid 65 eller senare, eller tänker arbeta så länge som möjligt |
| 97 | Vet ej när |
| 98 | Har redan slutat förvärvsarbeta |
| 99 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 243 | | Huvudsaklig arbetsmarknadsstatus direkt efter det att senaste arbetet avslutades | Alla i åldern 50–69 samt C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49 |
| 1 | Arbetslös |
| 2 | Pensionerad eller pensionerad i förtid |
| 3 | Långtidssjukskriven eller funktionshindrad |
| 4 | Annat |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 244 | | Huvudsaklig anledning till pension eller förtidspension | C243 = 2 |
| 1 | Förlorat arbetet |
| 2 | Hade nått tvingande pensionsålder |
| 3 | Egna hälsan eller funktionshinder |
| 4 | Ansvar för vård av anhörig |
| 5 | Problem relaterade till arbetet |
| 6 | Ekonomiskt förmånligt att sluta arbeta |
| 7 | Föredrog att sluta arbeta |
| 8 | Annat |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 245 | | Flexiblare arbetstidsarrangemang skulle ha bidragit till att personen arbetat längre/skulle bidra till att personen arbetar längre | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Ja |
| 2 | Nej |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 246 | | Bättre möjligheter till kompetensutveckling skulle ha bidragit till att personen arbetat längre/skulle bidra till att personen arbetar längre | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Ja |
| 2 | Nej |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 247 | | Bättre skydd av hälsa och/eller säkerhet på arbetsplatsen skulle ha bidragit till att personen arbetat längre/skulle bidra till att personen arbetar längre | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Ja |
| 2 | Nej |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 248/249 | | Ålder då personen började ta ut individuell ålderspension | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| | 2 siffror |
| 97 | Tar inte ut pension trots att personen har rätt till det |
| 98 | Är inte/ännu inte berättigad till pension |
| 99 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 250 | | Personen erhåller annan individuell pension eller andra individuella förmåner än ålderspension och arbetslöshetsersättning, t.ex. invaliditetspension, sjukpension eller förtidspension | Alla i åldern 50–69 samt C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49 |
| 1 | Ja, invaliditetspension eller sjukpension |
| 2 | Ja, förtidspension |
| 3 | Ja, annan individuell förmån som inte klassificerats någon annanstans |
| 4 | Ja, en kombination av koderna 1, 2 eller 3 |
| 5 | Nej |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 251 | | Huvudsakligt ekonomiskt incitament för att fortsätta arbeta | Alla i åldern 50–69 samt C24 = 1, 2 och C248/249 < 98 |
| 1 | För att öka pensionsrättigheterna |
| 2 | För att få tillräcklig hushållsinkomst |
| 3 | Inget ekonomiskt incitament |
| 9 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 252/253 | | Antal år som personen förvärvsarbetat (under arbetslivet) | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| | 2 siffror |
| 99 | Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret) |
| Ej ifylld | Svar saknas |
| 254/259 | | Viktningsfaktor för arbetskraftsundersökningsmodulen 2006 (valfritt) | Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2)) |
| 0000–9999 | Kolumnerna 254–257 innehåller heltal |
| 00–99 | Kolumnerna 258–259 innehåller decimaltal |

Kolumn

Kod

Beskrivning

Filter

240

Personen gick ned i arbetstid inför pensionen

Alla i åldern 50–69 år samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

1

Ja, i ett program för gradvis pension/deltidspension

2

Ja, men inte i något program för gradvis pension/deltidspension

3

Nej, men tänker göra det inom de närmaste 5 åren

4

Nej, och tänker inte göra det inom de närmaste 5 åren/har inte gjort det

5

Nej, och har inga planer för de närmaste 5 åren eller planerna är inte relevanta

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

241/242

Ålder då personen planerar att sluta förvärvsarbeta

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

50–93

2 siffror

94

Vet ej exakt när, men före 60

95

Vet ej exakt när, men mellan 60 och 64

96

Vet ej exakt när, men vid 65 eller senare, eller tänker arbeta så länge som möjligt

97

Vet ej när

98

Har redan slutat förvärvsarbeta

99

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

243

Huvudsaklig arbetsmarknadsstatus direkt efter det att senaste arbetet avslutades

Alla i åldern 50–69 samt C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49

1

Arbetslös

2

Pensionerad eller pensionerad i förtid

3

Långtidssjukskriven eller funktionshindrad

4

Annat

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

244

Huvudsaklig anledning till pension eller förtidspension

C243 = 2

1

Förlorat arbetet

2

Hade nått tvingande pensionsålder

3

Egna hälsan eller funktionshinder

4

Ansvar för vård av anhörig

5

Problem relaterade till arbetet

6

Ekonomiskt förmånligt att sluta arbeta

7

Föredrog att sluta arbeta

8

Annat

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

245

Flexiblare arbetstidsarrangemang skulle ha bidragit till att personen arbetat längre/skulle bidra till att personen arbetar längre

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

1

Ja

2

Nej

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

246

Bättre möjligheter till kompetensutveckling skulle ha bidragit till att personen arbetat längre/skulle bidra till att personen arbetar längre

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

1

Ja

2

Nej

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

247

Bättre skydd av hälsa och/eller säkerhet på arbetsplatsen skulle ha bidragit till att personen arbetat längre/skulle bidra till att personen arbetar längre

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

1

Ja

2

Nej

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

248/249

Ålder då personen började ta ut individuell ålderspension

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

2 siffror

97

Tar inte ut pension trots att personen har rätt till det

98

Är inte/ännu inte berättigad till pension

99

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

250

Personen erhåller annan individuell pension eller andra individuella förmåner än ålderspension och arbetslöshetsersättning, t.ex. invaliditetspension, sjukpension eller förtidspension

Alla i åldern 50–69 samt C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49

1

Ja, invaliditetspension eller sjukpension

2

Ja, förtidspension

3

Ja, annan individuell förmån som inte klassificerats någon annanstans

4

Ja, en kombination av koderna 1, 2 eller 3

5

Nej

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

251

Huvudsakligt ekonomiskt incitament för att fortsätta arbeta

Alla i åldern 50–69 samt C24 = 1, 2 och C248/249 < 98

1

För att öka pensionsrättigheterna

2

För att få tillräcklig hushållsinkomst

3

Inget ekonomiskt incitament

9

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

252/253

Antal år som personen förvärvsarbetat (under arbetslivet)

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

2 siffror

99

Ej tillämpligt (inkluderas inte i filtret)

Ej ifylld

Svar saknas

254/259

Viktningsfaktor för arbetskraftsundersökningsmodulen 2006 (valfritt)

Alla i åldern 50–69 samt ((C24 = 3, 5 och (C67/70 – C11/14) > 49) eller (C24 = 1, 2))

0000–9999

Kolumnerna 254–257 innehåller heltal

00–99

Kolumnerna 258–259 innehåller decimaltal

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 389/2005

av den 8 mars 2005

om undantag från rådets förordningar (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 800/1999 när det gäller visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker som exporteras till andra tredjeländer än Schweiz och Liechtenstein

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 18.7 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artiklarna 16 och 18 i förordning (EG) nr 2201/96 och kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (2) tillämpas vid export av visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(1)

Artiklarna 16 och 18 i förordning (EG) nr 2201/96 och kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (2) tillämpas vid export av visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker.

| (2) | Enligt artikel 18.6 i förordning (EG) nr 2201/96 skall bidraget, om differentierade bidragssatser tillämpas, betalas ut när det har styrkts att produkterna har nått den bestämmelseort som anges på licensen eller en annan bestämmelseort för vilken det har fastställts ett bidrag. I artikeln fastställs också att det får göras undantag från denna bestämmelse, under förutsättning att det fastställs villkor som ger motsvarande garantier. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 18.6 i förordning (EG) nr 2201/96 skall bidraget, om differentierade bidragssatser tillämpas, betalas ut när det har styrkts att produkterna har nått den bestämmelseort som anges på licensen eller en annan bestämmelseort för vilken det har fastställts ett bidrag. I artikeln fastställs också att det får göras undantag från denna bestämmelse, under förutsättning att det fastställs villkor som ger motsvarande garantier.

| (3) | Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 800/1999 uppstår rätten till exportbidrag vid import till ett visst tredjeland om en differentierad bidragssats gäller för detta tredjeland. I artiklarna 14, 15 och 16 i den förordningen fastställs villkoren för betalning av en differentierad bidragssats, och det anges särskilt vilka dokument som skall läggas fram som bevis för att en vara nått sin bestämmelseort. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 800/1999 uppstår rätten till exportbidrag vid import till ett visst tredjeland om en differentierad bidragssats gäller för detta tredjeland. I artiklarna 14, 15 och 16 i den förordningen fastställs villkoren för betalning av en differentierad bidragssats, och det anges särskilt vilka dokument som skall läggas fram som bevis för att en vara nått sin bestämmelseort.

| (4) | För differentierade bidragssatser föreskrivs i artikel 18.1 och 18.2 i förordning (EG) nr 800/1999 att en del av bidraget, beräknat med utgångspunkt i den lägsta bidragssatsen, skall betalas ut så snart exportören har styrkt att produkten har lämnat gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

(4)

För differentierade bidragssatser föreskrivs i artikel 18.1 och 18.2 i förordning (EG) nr 800/1999 att en del av bidraget, beräknat med utgångspunkt i den lägsta bidragssatsen, skall betalas ut så snart exportören har styrkt att produkten har lämnat gemenskapens tullområde.

| (5) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (3) som undertecknades i oktober 2004 skall provisoriskt tillämpas från och med den 1 februari 2005 enligt rådets beslut 2005/45/EG (4) om ingående och provisorisk tillämpning av det avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (3) som undertecknades i oktober 2004 skall provisoriskt tillämpas från och med den 1 februari 2005 enligt rådets beslut 2005/45/EG (4) om ingående och provisorisk tillämpning av det avtalet.

| (6) | Enligt beslut 2005/45/EG skall socker (HS-rubrikerna 1701, 1702 och 1703) som används vid framställning av vissa bearbetade jordbruksprodukter som exporteras till Schweiz och Liechtenstein från och med den 1 februari 2005 inte längre berättiga till exportbidrag. |
| --- | --- |

(6)

Enligt beslut 2005/45/EG skall socker (HS-rubrikerna 1701, 1702 och 1703) som används vid framställning av vissa bearbetade jordbruksprodukter som exporteras till Schweiz och Liechtenstein från och med den 1 februari 2005 inte längre berättiga till exportbidrag.

| (7) | Genom det avtal som godkändes genom beslut 2005/45/EG införs särskilda bestämmelser om administrativt samarbete för att bekämpa oegentligheter och bedrägeri i tull- och exportbidragsfrågor. |
| --- | --- |

(7)

Genom det avtal som godkändes genom beslut 2005/45/EG införs särskilda bestämmelser om administrativt samarbete för att bekämpa oegentligheter och bedrägeri i tull- och exportbidragsfrågor.

| (8) | Mot bakgrund av dessa särskilda bestämmelser och för att undvika onödiga kostnader för aktörerna i deras handel med andra tredjeländer bör man göra undantag från förordning (EG) nr 2201/96 och förordning (EG) nr 800/1999 när det krävs importbevis i samband med differentierade bidragssatser. Om inga exportbidrag har fastställts för de särskilda bestämmelseländerna bör man inte ta hänsyn till detta när den lägsta bidragssatsen fastställs. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av dessa särskilda bestämmelser och för att undvika onödiga kostnader för aktörerna i deras handel med andra tredjeländer bör man göra undantag från förordning (EG) nr 2201/96 och förordning (EG) nr 800/1999 när det krävs importbevis i samband med differentierade bidragssatser. Om inga exportbidrag har fastställts för de särskilda bestämmelseländerna bör man inte ta hänsyn till detta när den lägsta bidragssatsen fastställs.

| (9) | Eftersom åtgärderna i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet som godkändes genom beslut 2005/45/EG kommer att tillämpas från och med den 1 februari 2005 bör denna förordning tillämpas från och med samma datum. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom åtgärderna i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet som godkändes genom beslut 2005/45/EG kommer att tillämpas från och med den 1 februari 2005 bör denna förordning tillämpas från och med samma datum.

| (10) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för produkter beredda av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(10)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för produkter beredda av frukt och grönsaker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 18.6 i förordning (EG) nr 2201/96 och artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999 skall det, om differentieringen av exportbidraget endast beror på att ett bidrag inte har fastställts för Schweiz eller Liechtenstein, inte krävas bevis på att importformaliteterna har uppfyllts för utbetalning av bidrag med avseende på visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker som omfattas av förordning (EG) nr 2201/96 och som förtecknas i tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972.

Artikel 2

Då den lägsta bidragssatsen fastställs i enlighet med artikel 18.2 i förordning (EG) nr 800/1999 skall det inte tas hänsyn till att det inte har fastställts något exportbidrag för export till Schweiz eller Liechtenstein av visst socker som används i vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker som omfattas av förordning (EG) nr 2201/96 och som förtecknas i tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 29. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 386/2004 (EUT L 64, 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 671/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EUT L 23, 26.1.2005, s. 19.

3

(4)  EUT L 23, 26.1.2005, s. 17.

4

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/14

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/23/EG

av den 8 mars 2005

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktivs 2001/25/EG av den 4 april 2001 minimikrav på utbildning för sjöfolk (1), särskilt artikel 22.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2001/25/EG fastställs minimikrav för utbildning, certifiering och vakthållning för sjöfolk som tjänstgör ombord på gemenskapsfartyg. Kraven bygger på de normer som fastställs i Internationella konventionen om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-konventionen) och koden för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-koden). |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2001/25/EG fastställs minimikrav för utbildning, certifiering och vakthållning för sjöfolk som tjänstgör ombord på gemenskapsfartyg. Kraven bygger på de normer som fastställs i Internationella konventionen om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-konventionen) och koden för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-koden).

| (2) | STCW-konventionen och STCW-koden har ändrats genom Internationella sjöfartsorganisationens sjösäkerhetskommittés resolutioner MSC 66(68) och MSC 67(68), som trädde i kraft den 1 januari 1999, resolution MSC 78(70), som trädde i kraft den 1 januari 2003 samt cirkulär STCW.6/Circ.3 och STCW.6/Circ.5, som trädde i kraft den 20 maj 1998 respektive den 26 maj 2000. |
| --- | --- |

(2)

STCW-konventionen och STCW-koden har ändrats genom Internationella sjöfartsorganisationens sjösäkerhetskommittés resolutioner MSC 66(68) och MSC 67(68), som trädde i kraft den 1 januari 1999, resolution MSC 78(70), som trädde i kraft den 1 januari 2003 samt cirkulär STCW.6/Circ.3 och STCW.6/Circ.5, som trädde i kraft den 20 maj 1998 respektive den 26 maj 2000.

| (3) | Den nya regeln V/3 i SCTW-konventionen, som lades till genom resolution MSC 66(68), föreskriver obligatoriska minimikrav på utbildning och kvalifikationer för befälhavare, befäl, manskap och annan personal på passagerarfartyg, med undantag av ro-ro-passagerarfartyg. |
| --- | --- |

(3)

Den nya regeln V/3 i SCTW-konventionen, som lades till genom resolution MSC 66(68), föreskriver obligatoriska minimikrav på utbildning och kvalifikationer för befälhavare, befäl, manskap och annan personal på passagerarfartyg, med undantag av ro-ro-passagerarfartyg.

| (4) | Direktiv 2001/25/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2001/25/EG bör därför ändras.

| (5) | Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för sjösäkerhet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/94 (2). |
| --- | --- |

(5)

Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för sjösäkerhet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/94 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 2001/25/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 3 i regel V/2 skall följande läggas till:
  ”... eller styrka att de har uppnått den föreskrivna kompetensnormen under de föregående fem åren.” |
| --- | --- |

1.

I punkt 3 i regel V/2 skall följande läggas till:

”... eller styrka att de har uppnått den föreskrivna kompetensnormen under de föregående fem åren.”

| 2. | I slutet av kapitlet skall följande läggas till:
  ”Regel V/3
  Obligatoriska minimikrav för utbildning och behörighet för befälhavare, befäl, manskap och annan personal på passagerarfartyg, med undantag av ro-ro-passagerarfartyg






  1. | Denna regel är tillämplig på befälhavare, befäl, manskap och annan personal som tjänstgör ombord på passagerarfartyg, med undantag av ro-ro-passagerarfartyg, som används på internationella resor. Administrationerna skall avgöra dessa bestämmelsers tillämplighet på personal som tjänstgör på passagerarfartyg som används på inrikes resor. |
| --- | --- | --- |

2.

I slutet av kapitlet skall följande läggas till:

”Regel V/3

Obligatoriska minimikrav för utbildning och behörighet för befälhavare, befäl, manskap och annan personal på passagerarfartyg, med undantag av ro-ro-passagerarfartyg

1.

Denna regel är tillämplig på befälhavare, befäl, manskap och annan personal som tjänstgör ombord på passagerarfartyg, med undantag av ro-ro-passagerarfartyg, som används på internationella resor. Administrationerna skall avgöra dessa bestämmelsers tillämplighet på personal som tjänstgör på passagerarfartyg som används på inrikes resor.

| 2. | Innan sjöfolk tilldelas arbetsuppgifter ombord på passagerarfartyg skall de ha genomgått den utbildning som krävs i punkterna 4–8 nedan i enlighet med deras befattning, arbetsuppgifter och ansvar. |
| --- | --- |

2.

Innan sjöfolk tilldelas arbetsuppgifter ombord på passagerarfartyg skall de ha genomgått den utbildning som krävs i punkterna 4–8 nedan i enlighet med deras befattning, arbetsuppgifter och ansvar.

| 3. | Sjöfolk för vilka det krävs utbildning enligt punkterna 4, 7 och 8 nedan skall med högst fem års mellanrum genomgå lämplig repetitionsutbildning eller styrka att de har uppnått den föreskrivna kompetensnormen under de föregående fem åren. |
| --- | --- |

3.

Sjöfolk för vilka det krävs utbildning enligt punkterna 4, 7 och 8 nedan skall med högst fem års mellanrum genomgå lämplig repetitionsutbildning eller styrka att de har uppnått den föreskrivna kompetensnormen under de föregående fem åren.

| 4. | Personal som enligt mönstringslistorna skall bistå passagerare i nödsituationer ombord på passagerarfartyg skall har genomgått utbildning i kontroll av folkmassor så som anges i avsnitt A-V/3 punkt 1 i STCW-koden. |
| --- | --- |

4.

Personal som enligt mönstringslistorna skall bistå passagerare i nödsituationer ombord på passagerarfartyg skall har genomgått utbildning i kontroll av folkmassor så som anges i avsnitt A-V/3 punkt 1 i STCW-koden.

| 5. | Befälhavare, befäl och annan personal som tilldelats bestämda arbetsuppgifter och med särskilt ansvar ombord på passagerarfartyg skall ha genomgått den förtrogenhetsutbildning som anges i avsnitt A-V/3 punkt 2 i STCW-koden. |
| --- | --- |

5.

Befälhavare, befäl och annan personal som tilldelats bestämda arbetsuppgifter och med särskilt ansvar ombord på passagerarfartyg skall ha genomgått den förtrogenhetsutbildning som anges i avsnitt A-V/3 punkt 2 i STCW-koden.

| 6. | Personal som direkt betjänar passagerare i passagerarutrymmen ombord på passagerarfartyg skall ha genomgått den säkerhetsutbildning som anges i avsnitt A-V/3 punkt 3 i STCW-koden. |
| --- | --- |

6.

Personal som direkt betjänar passagerare i passagerarutrymmen ombord på passagerarfartyg skall ha genomgått den säkerhetsutbildning som anges i avsnitt A-V/3 punkt 3 i STCW-koden.

| 7. | Befälhavare, överstyrmän och varje annan person som tilldelats direkt ansvar för passagerares ombord- och landstigning, skall ha genomgått godkänd utbildning i passagerarsäkerhet så som anges i avsnitt A-V/3 punkt 4 i STCW-koden. |
| --- | --- |

7.

Befälhavare, överstyrmän och varje annan person som tilldelats direkt ansvar för passagerares ombord- och landstigning, skall ha genomgått godkänd utbildning i passagerarsäkerhet så som anges i avsnitt A-V/3 punkt 4 i STCW-koden.

| 8. | Befälhavare, överstyrmän, maskinchefer, förste maskinister och varje annan person med direkt ansvar för passagerarnas säkerhet i nödsituationer ombord på passagerarfartyg skall ha genomgått godkänd utbildning i krishantering och mänskligt beteende så som anges i avsnitt A-V/3 punkt 5 i STCW-koden. |
| --- | --- |

8.

Befälhavare, överstyrmän, maskinchefer, förste maskinister och varje annan person med direkt ansvar för passagerarnas säkerhet i nödsituationer ombord på passagerarfartyg skall ha genomgått godkänd utbildning i krishantering och mänskligt beteende så som anges i avsnitt A-V/3 punkt 5 i STCW-koden.

| 9. | Administrationer skall se till att skriftligt bevis på den utbildning som genomgåtts utfärdas för varje person som befinns vara behörig enligt bestämmelserna i denna regel.” |
| --- | --- |

9.

Administrationer skall se till att skriftligt bevis på den utbildning som genomgåtts utfärdas för varje person som befinns vara behörig enligt bestämmelserna i denna regel.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 29 september 2005. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 136, 18.5.2001, s. 17. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/103/EG (EUT L 326, 13.12.2003, s. 28).

1

(2)  EGT L 324, 29.11.2002, s .1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 415/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 10).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/16

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juli 2004

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien

(2005/182/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av Slovakiens synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser; detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser; detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs det att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs det att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

| (4) | I artikel 104.5 i fördraget anges det att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Slovakien. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 104.5 i fördraget anges det att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Slovakien.

| (5) | I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.

| (6) | Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 3,6 % av BNP i Slovakien och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 %. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de slovakiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognos 2004 uppgå till 4,1 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Slovakien förväntas uppgå till 4,0 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 42,8 % under 2003, väntas fortsätta att ligga under fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004. |
| --- | --- |

(6)

Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 3,6 % av BNP i Slovakien och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 %. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de slovakiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognos 2004 uppgå till 4,1 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Slovakien förväntas uppgå till 4,0 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 42,8 % under 2003, väntas fortsätta att ligga under fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Slovakien.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/18

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juli 2004

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Polen

(2005/183/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av synpunkterna från Polen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogas fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogas fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

| (4) | I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Polen. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Polen.

| (5) | Genom artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger. |
| --- | --- |

(5)

Genom artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.

| (6) | Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 4,1 % av BNP i Polen och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 %. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de polska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 6 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Polen förväntas uppgå till 5,7 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 45,4 % under 2003, väntas fortsätta att ligga under fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004. Uppgifterna för underskottet och skulden kommer att behöva revideras uppåt om öppna pensionsfonder undantas från den offentliga sektorn i enlighet med Eurostats beslut om klassificeringen av fonderade pensionssystem. |
| --- | --- |

(6)

Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 4,1 % av BNP i Polen och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 %. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de polska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 6 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Polen förväntas uppgå till 5,7 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 45,4 % under 2003, väntas fortsätta att ligga under fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004. Uppgifterna för underskottet och skulden kommer att behöva revideras uppåt om öppna pensionsfonder undantas från den offentliga sektorn i enlighet med Eurostats beslut om klassificeringen av fonderade pensionssystem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Polen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/19

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juli 2004

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern

(2005/184/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av synpunkterna från Cypern, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser; detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser; detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll.

| (4) | I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Cypern. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Cypern.

| (5) | I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.

| (6) | Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser. Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 6,3 % av BNP i Cypern och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de cypriotiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att ligga över 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 4,6 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Cypern förväntas uppgå till 5,2 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 72,2 % under 2003, väntas under 2004 att fortsätta att frångå fördragets referensvärde på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

(6)

Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser. Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick år 2003 till 6,3 % av BNP i Cypern och överskrider alltså fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de cypriotiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att ligga över 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 4,6 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Cypern förväntas uppgå till 5,2 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 72,2 % under 2003, väntas under 2004 att fortsätta att frångå fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Cypern.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/20

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juli 2004

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien

(2005/185/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av synpunkterna från Tjeckien, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser; detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser; detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 tillhör.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

| (4) | I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Tjeckien. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Tjeckien.

| (5) | I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.

| (6) | Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Det offentliga underskottet i Tjeckien var 2003 12,9 % av BNP (5,9 % av BNP om man undantar att det har belastats med en mycket stor enstaka transaktion genom bokföring av statliga garantier), och överskred således fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de tjeckiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att ligga över 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 5,9 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Tjeckien förväntas uppgå till 5,3 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 37,6 % under 2003, väntas fortsätta att ligga under fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004. |
| --- | --- |

(6)

Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Det offentliga underskottet i Tjeckien var 2003 12,9 % av BNP (5,9 % av BNP om man undantar att det har belastats med en mycket stor enstaka transaktion genom bokföring av statliga garantier), och överskred således fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de tjeckiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas fortsätta att ligga över 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 5,9 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Tjeckien förväntas uppgå till 5,3 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 37,6 % under 2003, väntas fortsätta att ligga under fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Tjeckien.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/21

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juli 2004

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta

(2005/186/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av Maltas synpunkter, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 tillhör. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Detta gäller också medlemsstater med undantag, en kategori som alla de länder som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 tillhör.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel för att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott, och i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

| (4) | Enligt artikel 104.5 i fördraget skall kommissionen avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 104.5 i fördraget skall kommissionen avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta.

| (5) | I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.

| (6) | Denna allsidiga bedömning har lett till följande slutsatser: Underskottet i de offentliga finanserna uppgick under 2003 till 9,7 % av BNP (varav 3,2 % av BNP hänför sig till en engångstransaktion) vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de maltesiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna kommer att fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 5,9 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Malta förväntas uppgå till 5,2 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 72,0 % under 2003, väntas fortsätta att avvika från fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004. |
| --- | --- |

(6)

Denna allsidiga bedömning har lett till följande slutsatser: Underskottet i de offentliga finanserna uppgick under 2003 till 9,7 % av BNP (varav 3,2 % av BNP hänför sig till en engångstransaktion) vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Att underskottet i de offentliga finanserna överstiger referensvärdet på 3 % beror varken på en osedvanlig händelse utanför de maltesiska myndigheternas kontroll eller på en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i stabilitets- och tillväxtpakten. Underskottet i de offentliga finanserna kommer att fortsätta att överstiga 3 % av BNP under 2004. Närmare bestämt beräknas underskottet enligt kommissionens vårprognoser 2004 uppgå till 5,9 % av BNP under 2004, medan det i konvergensprogrammet för Malta förväntas uppgå till 5,2 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten, som var 72,0 % under 2003, väntas fortsätta att avvika från fördragets referensvärde 60 % av BNP under 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Malta.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2004.

På rådets vägnar

G. ZALM

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

Kommissionen

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/22

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 2 mars 2005

om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2005 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG

(Text av betydelse för EES)

(2005/187/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet (1), särskilt artikel 22.3 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Under 2004 har medlemsstaterna valt ut vissa frågor som bör ingå i ett samordnat kontrollprogram för år 2005. |
| --- | --- |

(1)

Under 2004 har medlemsstaterna valt ut vissa frågor som bör ingå i ett samordnat kontrollprogram för år 2005.

| (2) | Även om det i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (2) fastställs högsta tillåtna halter av aflatoxin B1 i foder, finns det inga gemenskapsbestämmelser för andra mykotoxiner, t.ex. okratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol och fumonisin. Om man samlade in uppgifter om förekomsten av dessa mykotoxiner genom stickprov, skulle det ge värdefull information som kunde tjäna som underlag för en bedömning av situationen med tanke på framtida lagstiftning. Dessutom är vissa foderråvaror, t.ex. spannmål och oljeväxtfrön särskilt utsatta för kontaminering med mykotoxiner på grund av förhållandena vid skörd, lagring och transport. Eftersom mykotoxinkoncentrationen växlar från år till år bör man samla in uppgifter från flera år efter varandra för alla de nämnda mykotoxinerna. |
| --- | --- |

(2)

Även om det i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (2) fastställs högsta tillåtna halter av aflatoxin B1 i foder, finns det inga gemenskapsbestämmelser för andra mykotoxiner, t.ex. okratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol och fumonisin. Om man samlade in uppgifter om förekomsten av dessa mykotoxiner genom stickprov, skulle det ge värdefull information som kunde tjäna som underlag för en bedömning av situationen med tanke på framtida lagstiftning. Dessutom är vissa foderråvaror, t.ex. spannmål och oljeväxtfrön särskilt utsatta för kontaminering med mykotoxiner på grund av förhållandena vid skörd, lagring och transport. Eftersom mykotoxinkoncentrationen växlar från år till år bör man samla in uppgifter från flera år efter varandra för alla de nämnda mykotoxinerna.

| (3) | Annan antibiotika än koccidiostatika och histomonostatika får saluföras och användas som fodertillsats endast till och med den 31 december 2005. Tidigare kontroller av förekomsten av antibiotika och koccidiostatika i vissa foder, där några av dessa ämnen inte är tillåtna, tyder på att det fortfarande sker överträdelser i detta avseende. Förekomsten är så frekvent och ärendet så känsligt att det är rimligt att fortsätta kontrollerna. |
| --- | --- |

(3)

Annan antibiotika än koccidiostatika och histomonostatika får saluföras och användas som fodertillsats endast till och med den 31 december 2005. Tidigare kontroller av förekomsten av antibiotika och koccidiostatika i vissa foder, där några av dessa ämnen inte är tillåtna, tyder på att det fortfarande sker överträdelser i detta avseende. Förekomsten är så frekvent och ärendet så känsligt att det är rimligt att fortsätta kontrollerna.

| (4) | Det är viktigt att säkerställa att de restriktioner för användning av foderråvaror av animaliskt ursprung i foder som fastställs i EU-lagstiftningen verkligen tillämpas. |
| --- | --- |

(4)

Det är viktigt att säkerställa att de restriktioner för användning av foderråvaror av animaliskt ursprung i foder som fastställs i EU-lagstiftningen verkligen tillämpas.

| (5) | Man bör säkerställa att halterna av spårelementen koppar och zink i foderblandningar för svin inte överstiger den högsta tillåtna halten enligt kommissionens förordning (EG) nr 1334/2003 av den 25 juli 2003 om ändring av villkoren för godkännande av fodertillsatser som hör till typen spårelement (3). |
| --- | --- |

(5)

Man bör säkerställa att halterna av spårelementen koppar och zink i foderblandningar för svin inte överstiger den högsta tillåtna halten enligt kommissionens förordning (EG) nr 1334/2003 av den 25 juli 2003 om ändring av villkoren för godkännande av fodertillsatser som hör till typen spårelement (3).

| (6) | Åtgärderna i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

Åtgärderna i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Under år 2005 bör medlemsstaterna genomföra ett samordnat kontrollprogram med inriktning på följande:






  a) | Koncentrationen av mykotoxiner (aflatoxin B1, okratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol och fumonisiner) i foder och därvid lämna uppgift om analysmetoder. Provtagningsmetoderna skall omfatta både stickprov och riktad provtagning. I det senare fallet skall proven vara foderråvaror som misstänks innehålla högre koncentrationer av mykotoxiner, t.ex. spannmål, oljeväxtfrön, oljehaltiga frukter, produkter och biprodukter till dessa samt foderråvaror som lagrats länge eller transporterats till havs över långa avstånd. När det gäller aflatoxin B1 bör man särskilt uppmärksamma foderblandningar för andra mjölkdjur än mjölkboskap. Resultaten av kontrollerna bör redovisas med hjälp av mallen i bilaga I. |
| --- | --- | --- |

1.

Under år 2005 bör medlemsstaterna genomföra ett samordnat kontrollprogram med inriktning på följande:

a)

Koncentrationen av mykotoxiner (aflatoxin B1, okratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol och fumonisiner) i foder och därvid lämna uppgift om analysmetoder. Provtagningsmetoderna skall omfatta både stickprov och riktad provtagning. I det senare fallet skall proven vara foderråvaror som misstänks innehålla högre koncentrationer av mykotoxiner, t.ex. spannmål, oljeväxtfrön, oljehaltiga frukter, produkter och biprodukter till dessa samt foderråvaror som lagrats länge eller transporterats till havs över långa avstånd. När det gäller aflatoxin B1 bör man särskilt uppmärksamma foderblandningar för andra mjölkdjur än mjölkboskap. Resultaten av kontrollerna bör redovisas med hjälp av mallen i bilaga I.

| b) | Antibiotika, koccidiostatika eller histomonostatika, oberoende av om de får användas som fodertillsatser för vissa djurarter och djurkategorier eller inte, som ofta förekommer i förblandningar som inte innehåller läkemedel eller i foderblandningar där dessa medicinskt verksamma ämnen inte är tillåtna. Kontrollerna bör inriktas på dessa medicinskt verksamma ämnen i förblandningar och foderblandningar, om den behöriga myndigheten anser att det finns större möjlighet att finna oegentligheter. Resultaten av kontrollerna bör redovisas med hjälp av mallen i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Antibiotika, koccidiostatika eller histomonostatika, oberoende av om de får användas som fodertillsatser för vissa djurarter och djurkategorier eller inte, som ofta förekommer i förblandningar som inte innehåller läkemedel eller i foderblandningar där dessa medicinskt verksamma ämnen inte är tillåtna. Kontrollerna bör inriktas på dessa medicinskt verksamma ämnen i förblandningar och foderblandningar, om den behöriga myndigheten anser att det finns större möjlighet att finna oegentligheter. Resultaten av kontrollerna bör redovisas med hjälp av mallen i bilaga II.

| c) | Genomförande av restriktioner för användning och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung enligt bilaga III. |
| --- | --- |

c)

Genomförande av restriktioner för användning och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung enligt bilaga III.

| d) | Halterna av koppar och zink i foderblandningar för svin enligt bilaga IV. |
| --- | --- |

d)

Halterna av koppar och zink i foderblandningar för svin enligt bilaga IV.

| 2. | Medlemsstaterna bör redovisa resultaten av det samordnade kontrollprogrammet enligt punkt 1 i ett särskilt kapitel i den årsrapport om kontrollverksamheten som skall överlämnas senast den 1 april 2006 i enlighet med artikel 22.2 i direktiv 95/53/EG och den senaste versionen av den harmoniserade rapporteringsmodellen. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna bör redovisa resultaten av det samordnade kontrollprogrammet enligt punkt 1 i ett särskilt kapitel i den årsrapport om kontrollverksamheten som skall överlämnas senast den 1 april 2006 i enlighet med artikel 22.2 i direktiv 95/53/EG och den senaste versionen av den harmoniserade rapporteringsmodellen.

Utfärdad i Bryssel den 2 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG (EGT L 234, 1.9.2001, s. 55).

1

(2)  EGT L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/100/EG (EUT L 285, 1.11.2003, s. 33).

2

(3)  EUT L 187, 26.7.2003, s. 11. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2112/2003 (EUT L 317, 2.12.2003, s. 22).

3

---

BILAGA I

Koncentration av vissa mykotoxiner (aflatoxin B1, ochratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol, fumonisiner) i foder

Enskilda resultat av alla prover. Mall för de rapporter som avses i punkt 1 a.

| Foder | Provmetod (stickprov eller riktad provtagning) | Slag och koncentration av mykotoxiner (μg/kg för foder med en fuktighetshalt på 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Typ | Ursprungsland | Aflatoxin B1 | Ochratoxin A | Zearalenon | Deoxynivalenol | Fumonisiner (1) |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Foder

Provmetod (stickprov eller riktad provtagning)

Slag och koncentration av mykotoxiner (μg/kg för foder med en fuktighetshalt på 12 %)

Typ

Ursprungsland

Aflatoxin B1

Ochratoxin A

Zearalenon

Deoxynivalenol

Fumonisiner (1)

Den behöriga myndigheten bör också uppge

| — | vilka åtgärder som vidtas då den högsta tillåtna halten av aflatoxin B1 överskrids, |
| --- | --- |

—

vilka åtgärder som vidtas då den högsta tillåtna halten av aflatoxin B1 överskrids,

| — | vilka analysmetoder som tillämpats, |
| --- | --- |

—

vilka analysmetoder som tillämpats,

| — | detektionsgränser. |
| --- | --- |

—

detektionsgränser.

---

(1)  Fumonisinkoncentrationen omfattar den totala halten av fumonisinerna B1, B2 och B3.

---

BILAGA II

Förekomst av vissa medicinskt verksamma ämnen som inte är tillåtna som fodertillsatser

Vissa antibiotika, koccidiostatika och andra medicinskt verksamma ämnen får förekomma som tillsatser i förblandningar och foderblandningar för vissa djurarter och djurkategorier, om de uppfyller kraven i artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1).

Förekomst av icke-tillåtna medicinskt verksamma ämnen i foder innebär en överträdelse.

De medicinskt verksamma ämnen som skall kontrolleras bör väljas bland följande:

| 1. | Medicinskt verksamma ämnen som är tillåtna som fodertillsatser för endast vissa djurarter eller djurkategorier: | avilamycin |
| --- | --- | --- |

1.

Medicinskt verksamma ämnen som är tillåtna som fodertillsatser för endast vissa djurarter eller djurkategorier:

avilamycin

| | dekokinat |
| --- | --- |

dekokinat

| | diclazuril |
| --- | --- |

diclazuril

| | flavofosfolipol |
| --- | --- |

flavofosfolipol

| | halofuginon hydrobromid |
| --- | --- |

halofuginon hydrobromid

| | lasalocid A natrium |
| --- | --- |

lasalocid A natrium

| | maduramicinammonium alfa |
| --- | --- |

maduramicinammonium alfa

| | monensinnatrium |
| --- | --- |

monensinnatrium

| | narasin |
| --- | --- |

narasin

| | narasin – nicarbazin |
| --- | --- |

narasin – nicarbazin

| | robenidin hydroklorid |
| --- | --- |

robenidin hydroklorid

| | salinomycinnatrium |
| --- | --- |

salinomycinnatrium

| | semduramicinnatrium |
| --- | --- |

semduramicinnatrium

| 2. | Medicinskt verksamma ämnen som inte längre är tillåtna som fodertillsatser: | amprolium |
| --- | --- | --- |

2.

Medicinskt verksamma ämnen som inte längre är tillåtna som fodertillsatser:

amprolium

| | amprolium/etopabat |
| --- | --- |

amprolium/etopabat

| | arprinocid |
| --- | --- |

arprinocid

| | avoparcin |
| --- | --- |

avoparcin

| | carbadox |
| --- | --- |

carbadox

| | dimetridazol |
| --- | --- |

dimetridazol

| | dinitolmid |
| --- | --- |

dinitolmid

| | ipronidazol |
| --- | --- |

ipronidazol

| | metiklorpindol |
| --- | --- |

metiklorpindol

| | metiklorpindol/metylbensokvat |
| --- | --- |

metiklorpindol/metylbensokvat

| | nicarbazin |
| --- | --- |

nicarbazin

| | nifursol |
| --- | --- |

nifursol

| | olakvindox |
| --- | --- |

olakvindox

| | ronidazol |
| --- | --- |

ronidazol

| | spiramycin |
| --- | --- |

spiramycin

| | tetracyklin |
| --- | --- |

tetracyklin

| | tylosinfosfat |
| --- | --- |

tylosinfosfat

| | virginiamycin |
| --- | --- |

virginiamycin

| | zinkbacitracin |
| --- | --- |

zinkbacitracin

| | andra antimikrobiella ämnen |
| --- | --- |

andra antimikrobiella ämnen

| 3. | Medicinskt verksamma ämnen som aldrig varit tillåtna som fodertillsatser: | andra ämnen
  Enskilda resultat av alla prover som inte uppfyller kraven. Mall för de rapporter som avses i punkt 1 b









  Slag av foder (djurart och djurkategori) | Upptäckt ämne | Halt | Anledning till överträdelsen (2) | Åtgärd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Medicinskt verksamma ämnen som aldrig varit tillåtna som fodertillsatser:

andra ämnen

Enskilda resultat av alla prover som inte uppfyller kraven. Mall för de rapporter som avses i punkt 1 b

Slag av foder (djurart och djurkategori)

Upptäckt ämne

Halt

Anledning till överträdelsen (2)

Åtgärd

Den behöriga myndigheten bör också uppge

| — | det totala antalet prover, |
| --- | --- |

—

det totala antalet prover,

| — | namn på de ämnen som undersökts, |
| --- | --- |

—

namn på de ämnen som undersökts,

| — | de analysmetoder som tillämpats, |
| --- | --- |

—

de analysmetoder som tillämpats,

| — | detektionsgränser. |
| --- | --- |

—

detektionsgränser.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

(2)  Skäl till förekomsten av det icke-tillåtna ämnet i fodret enligt en undersökning som utförts av den behöriga myndigheten.

---

BILAGA III

Restriktioner för produktion och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3–13 och 15 i direktiv 95/53/EG bör medlemsstaterna under 2005 genomföra ett samordnat kontrollprogram för att fastställa om de restriktioner som införts när det gäller produktion och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung har följts.

För att säkerställa att förbudet mot utfodring av vissa djur med bearbetat animaliskt protein enligt bilaga IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), verkligen efterlevs, bör medlemsstaterna genomföra ett särskilt kontrollprogram utifrån riktade kontroller. I enlighet med artikel 4 i direktiv 95/53/EG bör kontrollprogrammet bygga på en riskbaserad strategi, där samtliga produktionsled och typer av anläggningar där foder produceras, hanteras och administreras ingår. Medlemsstaterna bör särskilt ta hänsyn till definitionen av kriterier som kan relateras till en risk. Viktningen av varje enskilt kriterium bör stå i proportion till risken. Kontrollfrekvensen och antalet prov som skall analyseras på anläggningarna bör stå i relation till summan av viktningar som hänförs till dessa anläggningar.

Vid utarbetandet av ett kontrollprogram bör hänsyn tas till följande vägledande förteckning över anläggningar och kriterier:

| Anläggningar | Kriterier | Viktning |
| --- | --- | --- |
| Foderfabriker | Foderfabriker med dubbla produktionslinjer som tillverkar sådana foderblandningar för idisslare och för icke-idisslare som innehåller bearbetat animaliskt protein som undantagits
  Foderfabriker som tidigare inte har följt bestämmelserna eller misstänks för att inte följa bestämmelserna
  Foderfabriker som importerar stora mängder foder med hög proteinhalt, t.ex. fiskmjöl, sojabönsmjöl, majsglutenmjöl och proteinkoncentrat
  Foderfabriker som tillverkar stora mängder foderblandningar
  Risk för korskontaminering till följd av interna arbetsmoment (uppdelning på silor, kontroll av att linjerna verkligen är åtskilda, kontroll av ingredienser, interna laboratorier, provtagningsrutiner) | |
| Gränskontrollstationer och andra införselplatser till gemenskapen | Import av stora/små mängder av foder
  Foder med hög proteinhalt | |
| Jordbruksföretag | Blandare på jordbruksföretag som använder bearbetat animaliskt protein som undantagits
  Jordbruksföretag som håller idisslare och andra djur (risk för sammanblandning av foder)
  Jordbruksföretag som köper foder i bulk | |
| Handlare | Lagring och mellanlagring av foder med hög proteinhalt
  Omfattande handel med foder i bulk
  Handel med foderblandningar som tillverkats utomlands | |
| Mobila blandare | Blandare som tillverkar foderblandningar för såväl idisslare som icke-idisslare
  Blandare som tidigare inte har följt bestämmelserna eller misstänks för att inte följa bestämmelserna
  Blandare som tillsätter foder med hög proteinhalt
  Blandare som tillverkar stora mängder foder
  Blandare som levererar till ett stort antal jordbruksföretag inkl. företag som håller idisslare | |
| Transportmedel | Fordon som används för transport av bearbetat animaliskt protein och foder
  Fordon som tidigare har inte har följt bestämmelserna eller misstänks för att inte följa bestämmelserna | |

Anläggningar

Kriterier

Viktning

Foderfabriker

Foderfabriker med dubbla produktionslinjer som tillverkar sådana foderblandningar för idisslare och för icke-idisslare som innehåller bearbetat animaliskt protein som undantagits

Foderfabriker som tidigare inte har följt bestämmelserna eller misstänks för att inte följa bestämmelserna

Foderfabriker som importerar stora mängder foder med hög proteinhalt, t.ex. fiskmjöl, sojabönsmjöl, majsglutenmjöl och proteinkoncentrat

Foderfabriker som tillverkar stora mängder foderblandningar

Risk för korskontaminering till följd av interna arbetsmoment (uppdelning på silor, kontroll av att linjerna verkligen är åtskilda, kontroll av ingredienser, interna laboratorier, provtagningsrutiner)

Gränskontrollstationer och andra införselplatser till gemenskapen

Import av stora/små mängder av foder

Foder med hög proteinhalt

Jordbruksföretag

Blandare på jordbruksföretag som använder bearbetat animaliskt protein som undantagits

Jordbruksföretag som håller idisslare och andra djur (risk för sammanblandning av foder)

Jordbruksföretag som köper foder i bulk

Handlare

Lagring och mellanlagring av foder med hög proteinhalt

Omfattande handel med foder i bulk

Handel med foderblandningar som tillverkats utomlands

Mobila blandare

Blandare som tillverkar foderblandningar för såväl idisslare som icke-idisslare

Blandare som tidigare inte har följt bestämmelserna eller misstänks för att inte följa bestämmelserna

Blandare som tillsätter foder med hög proteinhalt

Blandare som tillverkar stora mängder foder

Blandare som levererar till ett stort antal jordbruksföretag inkl. företag som håller idisslare

Transportmedel

Fordon som används för transport av bearbetat animaliskt protein och foder

Fordon som tidigare har inte har följt bestämmelserna eller misstänks för att inte följa bestämmelserna

I stället för att använda dessa vägledande anläggningar och kriterier kan medlemsstaterna överlämna sin egen riskbedömning till kommissionen före den 31 mars 2005.

Provtagningen bör inriktas på de partier eller situationer där sannolikheten är störst för korskontaminering med förbjudet bearbetat protein (det första partiet efter transport av foder innehållande animaliskt protein som är förbjudet för detta parti, tekniska problem eller förändringar i produktionslinjerna, förändringar i lager eller silor för råvaror i bulkform). Under 2005 bör medlemsstaterna främst göra analyser av sockerbetsmassa och importerade foderråvaror.

Det lägsta antalet kontroller per år i en medlemsstat bör vara 10 per 100 000 ton tillverkad foderblandning. Det lägsta antalet officiella prover per år i en medlemsstat bör vara 20 per 100 000 ton tillverkad foderblandning. I avvaktan på att alternativa metoder godkänns bör proven analyseras genom identifiering och bedömning i mikroskop i enlighet med kommissionens direktiv 2003/126/EG av den 23 december 2003 om analysmetoder för identifiering av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder för den officiella foderkontrollen (2). Förekomst av förbjudna beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder bör betraktas som överträdelse av foderförbudet.

Resultaten av kontrollprogrammen bör meddelas kommissionen i följande format.

Sammanfattning av kontrollerna av restriktioner för utfodring av foder av animaliskt ursprung (utfodring med bearbetat animaliskt protein som är förbjudet)

A.   Dokumenterade kontroller

| Led | Antal kontroller inkl. kontroller av förekomst av bearbetat animaliskt protein | Antal överträdelser som inte konstaterats vid laboratorieanalys utan vid t.ex. dokumentkontroll |
| --- | --- | --- |
| Import av foderråvaror | | |
| Lagring av foderråvaror | | |
| Foderfabriker | | |
| Blandare på jordbruksföretag/mobila blandare | | |
| Mellanhänder | | |
| Transportmedel | | |
| Jordbruksföretag som håller icke-idisslare | | |
| Jordbruksföretag som håller idisslare | | |
| Övriga: ........................ | | |

Led

Antal kontroller inkl. kontroller av förekomst av bearbetat animaliskt protein

Antal överträdelser som inte konstaterats vid laboratorieanalys utan vid t.ex. dokumentkontroll

Import av foderråvaror

Lagring av foderråvaror

Foderfabriker

Blandare på jordbruksföretag/mobila blandare

Mellanhänder

Transportmedel

Jordbruksföretag som håller icke-idisslare

Jordbruksföretag som håller idisslare

Övriga: ........................

B.   Provtagning och analyser av foderråvaror och foderblandningar avseende bearbetat animaliskt protein

| Anläggningar | Antal officiella prover som analyserats för bearbetat animaliskt protein | Antal prover som inte uppfyller kraven |
| --- | --- | --- |
| Förekomst av bearbetat animaliskt protein från landlevande djur | Förekomst av bearbetat animaliskt protein från fisk |
| Foderråvaror | Foderblandningar | Foderråvaror | Foderblandningar | Foderråvaror | Foderblandningar |
| för idisslare | för icke-idisslare | för idisslare | för icke-idisslare | för idisslare | för icke-idisslare |
| Vid import | | | | | | | | | |
| Foderfabriker | | | | | | | | | |
| Mellanhänder/lagring | | | | | | | | | |
| Transportmedel | | | | | | | | | |
| Blandare på jordbruksföretag/mobila blandare | | | | | | | | | |
| På jordbruksföretaget | | | | | | | | | |
| Övriga: ........... | | | | | | | | | |

Anläggningar

Antal officiella prover som analyserats för bearbetat animaliskt protein

Antal prover som inte uppfyller kraven

Förekomst av bearbetat animaliskt protein från landlevande djur

Förekomst av bearbetat animaliskt protein från fisk

Foderråvaror

Foderblandningar

Foderråvaror

Foderblandningar

Foderråvaror

Foderblandningar

för idisslare

för icke-idisslare

för idisslare

för icke-idisslare

för idisslare

för icke-idisslare

Vid import

Foderfabriker

Mellanhänder/lagring

Transportmedel

Blandare på jordbruksföretag/mobila blandare

På jordbruksföretaget

Övriga: ...........

C.   Översikt över förbjudet bearbetat animaliskt protein som påvisats i prover av foder avsett för idisslare

| | Månad för provtagning | Typ av kontaminering, dess omfattning och ursprung | Sanktioner (eller andra åtgärder) som vidtagits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |
| | | | |

Månad för provtagning

Typ av kontaminering, dess omfattning och ursprung

Sanktioner (eller andra åtgärder) som vidtagits

1

2

3

4

5

...

---

(1)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 214/2005 (EUT L 37, 10.2.2005, s. 9).

(2)  EUT L 339, 24.12.2003, s. 78.

---

BILAGA IV

Enskilda resultat av alla prov (både överensstämmande och icke-överensstämmande) avseende koppar och zink i foderblandningar för svin

| Typ av foderblandningar (djurkategori) | Spårelement (koppar eller zink) | Påvisad halt (mg/kg helfoder) | Anledning till att den högsta tillåtna halten överskrids (1) | Åtgärd |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Typ av foderblandningar (djurkategori)

Spårelement (koppar eller zink)

Påvisad halt (mg/kg helfoder)

Anledning till att den högsta tillåtna halten överskrids (1)

Åtgärd

---

(1)  Enligt en undersökning som utförts av den behöriga myndigheten.

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 juli 2004

om att en koncentration är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion

(Ärende nr COMP/M.3333 – SONY/BMG)

(delgivet med nr K(2004) 2815)

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/188/EG)

Kommissionen fattade den 19 juli 2004 ett beslut i ett ärende inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer (1), särskilt artikel 8.2 i denna. En icke-konfidentiell version av beslutets fullständiga text finns på ärendets giltiga språk och kommissionens arbetsspråk på GD Konkurrens webbplats: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | Den 9 januari 2004 mottog kommissionen en anmälan enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 4064/89 (koncentrationsförordningen) av en koncentration varigenom Bertelsmann AG (nedan kallat ”Bertelsmann”) och Sony Corporation of America, som hör till Sony-gruppen (nedan kallat ”Sony”), sammanför sin samlade affärsverksamhet när det gäller inspelad musik i ett gemensamt företag. Det gemensamma företaget skall drivas under namnet Sony BMG och kommer att arbeta med upptäckt och utveckling av artister (så kallad A&R (2)) och i förlängningen marknadsföring och försäljning av musik. Sony BMG kommer inte att bedriva någon verksamhet inom närliggande områden som musikförlag, tillverkning och distribution. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 januari 2004 mottog kommissionen en anmälan enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 4064/89 (koncentrationsförordningen) av en koncentration varigenom Bertelsmann AG (nedan kallat ”Bertelsmann”) och Sony Corporation of America, som hör till Sony-gruppen (nedan kallat ”Sony”), sammanför sin samlade affärsverksamhet när det gäller inspelad musik i ett gemensamt företag. Det gemensamma företaget skall drivas under namnet Sony BMG och kommer att arbeta med upptäckt och utveckling av artister (så kallad A&R (2)) och i förlängningen marknadsföring och försäljning av musik. Sony BMG kommer inte att bedriva någon verksamhet inom närliggande områden som musikförlag, tillverkning och distribution.

| (2) | Bertelsmann är ett internationellt medieföretag med världsomspännande verksamhet inom musikinspelning, musikutgivning, radio, bokförlag, tidskriftsutgivning, tidningsutgivning samt bok- och musikklubbar. Bertelsmann är verksamt på musikinspelningsmarknaden genom sitt helägda dotterbolag Bertelsmann Music Group (BMG) och äger skivmärkena Arista, Jive, Zomba och RCA. |
| --- | --- |

(2)

Bertelsmann är ett internationellt medieföretag med världsomspännande verksamhet inom musikinspelning, musikutgivning, radio, bokförlag, tidskriftsutgivning, tidningsutgivning samt bok- och musikklubbar. Bertelsmann är verksamt på musikinspelningsmarknaden genom sitt helägda dotterbolag Bertelsmann Music Group (BMG) och äger skivmärkena Arista, Jive, Zomba och RCA.

| (3) | Sony är en global företagskoncern som arbetar med musikinspelning och musikutgivning, industri- och konsumentelektronik samt underhållning. När det gäller inspelad musik bedriver koncernen sin verksamhet inom Sony Music Entertainment. Sonys skivmärken omfattar Columbia Records Group, Epic Records Group och Sony Classical. |
| --- | --- |

(3)

Sony är en global företagskoncern som arbetar med musikinspelning och musikutgivning, industri- och konsumentelektronik samt underhållning. När det gäller inspelad musik bedriver koncernen sin verksamhet inom Sony Music Entertainment. Sonys skivmärken omfattar Columbia Records Group, Epic Records Group och Sony Classical.

| (4) | Rådgivande kommittén för koncentrationer avgav vid sitt 127:e möte den 9 juli 2004 ett positivt yttrande om kommissionens förslag till beslut om att anta ett villkorligt beslut. |
| --- | --- |

(4)

Rådgivande kommittén för koncentrationer avgav vid sitt 127:e möte den 9 juli 2004 ett positivt yttrande om kommissionens förslag till beslut om att anta ett villkorligt beslut.

| (5) | Förhörsombudet ansåg i en rapport av den 5 juni 2004 att parternas rätt att höras hade respekterats. |
| --- | --- |

(5)

Förhörsombudet ansåg i en rapport av den 5 juni 2004 att parternas rätt att höras hade respekterats.

I.   RELEVANTA MARKNADER

Musikinspelningar

| (6) | Kommissionen fann att den relevanta produktmarknaden för musikinspelningar (inklusive A&R och marknadsföring och försäljning av inspelad musik) kan delas upp i olika produktmarknader alltefter genre (till exempel internationell pop, lokal pop, klassisk musik etc.) eller samlingar. I detta fall kan dock frågan om huruvida de ovan nämnda genrerna eller kategorierna utgör separata marknader lämnas öppen, då koncentrationen inte skulle medföra att en dominerande ställning skapas eller förstärks oavsett vilken definition av produktmarknaden man väljer. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fann att den relevanta produktmarknaden för musikinspelningar (inklusive A&R och marknadsföring och försäljning av inspelad musik) kan delas upp i olika produktmarknader alltefter genre (till exempel internationell pop, lokal pop, klassisk musik etc.) eller samlingar. I detta fall kan dock frågan om huruvida de ovan nämnda genrerna eller kategorierna utgör separata marknader lämnas öppen, då koncentrationen inte skulle medföra att en dominerande ställning skapas eller förstärks oavsett vilken definition av produktmarknaden man väljer.

| (7) | Marknadsundersökningen bekräftade en rad faktorer (till exempel att A&R, prissättning, och marknadsföring huvudsakligen sker på nationell nivå, att efterfrågan är stark när det gäller det lokala musikutbudet och att den internationella närvaron av oberoende skivbolag är begränsad) som talade för att de relevanta geografiska marknaderna för musikinspelningar bör betraktas som nationella. |
| --- | --- |

(7)

Marknadsundersökningen bekräftade en rad faktorer (till exempel att A&R, prissättning, och marknadsföring huvudsakligen sker på nationell nivå, att efterfrågan är stark när det gäller det lokala musikutbudet och att den internationella närvaron av oberoende skivbolag är begränsad) som talade för att de relevanta geografiska marknaderna för musikinspelningar bör betraktas som nationella.

Musik på nätet

| (8) | Med stöd av vad som framkommit vid marknadsundersökningen anser kommissionen att musik på nätet inte är en del av marknaden för musikutgivning via fysiska medier, särskilt på grund av skillnaderna i fråga om produkt och distributionssätt. Kommissionen identifierade två olika produktmarknader för musik på nätet: i) grossistmarknaden för licenser avseende musik på nätet och ii) detaljmarknaden för distribution av musik på nätet. |
| --- | --- |

(8)

Med stöd av vad som framkommit vid marknadsundersökningen anser kommissionen att musik på nätet inte är en del av marknaden för musikutgivning via fysiska medier, särskilt på grund av skillnaderna i fråga om produkt och distributionssätt. Kommissionen identifierade två olika produktmarknader för musik på nätet: i) grossistmarknaden för licenser avseende musik på nätet och ii) detaljmarknaden för distribution av musik på nätet.

| (9) | I detta fall anser kommissionen att både grossistmarknaden för licenser avseende musik på nätet och detaljmarknaden för distribution av musik på nätet är nationella. Detta kan komma att ändra sig i framtiden, beroende på den internationella utvecklingen när det gäller nätmusiklicenser och musikdistribution. |
| --- | --- |

(9)

I detta fall anser kommissionen att både grossistmarknaden för licenser avseende musik på nätet och detaljmarknaden för distribution av musik på nätet är nationella. Detta kan komma att ändra sig i framtiden, beroende på den internationella utvecklingen när det gäller nätmusiklicenser och musikdistribution.

Musikutgivning

| (10) | Baserat på överväganden som omfattade både efterfråge- och utbudssidan fann kommissionen indikationer på att det fanns olika produktmarknader inom ramen för musikutgivning vilka kan avgränsas alltefter utnyttjandet av de olika rättighetskategorierna (dvs. mekaniska rättigheter och rättigheter avseende framförande, synkronisering, tryckning m.m.). Den exakta omfattningen av den relevanta produktmarknaden behöver inte fastställas eftersom konkurrensbedömningen är densamma oavsett vilken marknadsdefinition som används. |
| --- | --- |

(10)

Baserat på överväganden som omfattade både efterfråge- och utbudssidan fann kommissionen indikationer på att det fanns olika produktmarknader inom ramen för musikutgivning vilka kan avgränsas alltefter utnyttjandet av de olika rättighetskategorierna (dvs. mekaniska rättigheter och rättigheter avseende framförande, synkronisering, tryckning m.m.). Den exakta omfattningen av den relevanta produktmarknaden behöver inte fastställas eftersom konkurrensbedömningen är densamma oavsett vilken marknadsdefinition som används.

| (11) | Marknadsundersökningen har bekräftat att marknaden trots vissa gränsöverskridande inslag i grunden är nationell, förutsatt att licensavgifterna för mekaniska rättigheter och framföranderättigheter allmänt sett krävs in på nationell nivå. Den exakta omfattningen av den relevanta geografiska marknaden behöver inte fastställas i detta fall, eftersom konkurrensbedömningen är densamma oavsett vilken marknadsdefinition som används. |
| --- | --- |

(11)

Marknadsundersökningen har bekräftat att marknaden trots vissa gränsöverskridande inslag i grunden är nationell, förutsatt att licensavgifterna för mekaniska rättigheter och framföranderättigheter allmänt sett krävs in på nationell nivå. Den exakta omfattningen av den relevanta geografiska marknaden behöver inte fastställas i detta fall, eftersom konkurrensbedömningen är densamma oavsett vilken marknadsdefinition som används.

II.   BEDÖMNING

A.   Möjlig förstärkning av den kollektiva dominansen på marknaderna för musikinspelning

Inledning

| (12) | Kommissionens undersökning har inte gett tillräckligt klara bevis för att det föreligger en kollektiv dominerande ställning för de ”fem stora” (Sony, BMG, Universal, EMI and Warner) på marknaderna för musikinspelning. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionens undersökning har inte gett tillräckligt klara bevis för att det föreligger en kollektiv dominerande ställning för de ”fem stora” (Sony, BMG, Universal, EMI and Warner) på marknaderna för musikinspelning.

| (13) | Enligt EG-domstolens (domstolen och förstainstansrätten) rättspraxis, särskilt Airtours-domen, krävs följande för att en dominerande ställning skall anses föreligga: i) en gemensam överenskommelse om villkoren för samordningen, ii) möjlighet att övervaka att dessa följs, iii) en mekanism för avskräckning vid avvikelser från överenskommelsen och iv) en situation där tredje man (faktiska och potentiella konkurrenter, kunder) saknar faktiska möjligheter att äventyra de fördelar som förväntas av samordningen. |
| --- | --- |

(13)

Enligt EG-domstolens (domstolen och förstainstansrätten) rättspraxis, särskilt Airtours-domen, krävs följande för att en dominerande ställning skall anses föreligga: i) en gemensam överenskommelse om villkoren för samordningen, ii) möjlighet att övervaka att dessa följs, iii) en mekanism för avskräckning vid avvikelser från överenskommelsen och iv) en situation där tredje man (faktiska och potentiella konkurrenter, kunder) saknar faktiska möjligheter att äventyra de fördelar som förväntas av samordningen.

| (14) | Vid bedömningen av om det föreligger en kollektivt dominerande ställning på marknaderna för inspelad musik bland de fem stora i denna bransch, analyserade kommissionen om det kunde fastställas att de fem stora under de tre till fyra senaste åren fört en samordnad prispolitik i EES. |
| --- | --- |

(14)

Vid bedömningen av om det föreligger en kollektivt dominerande ställning på marknaderna för inspelad musik bland de fem stora i denna bransch, analyserade kommissionen om det kunde fastställas att de fem stora under de tre till fyra senaste åren fört en samordnad prispolitik i EES.

| (15) | Därför undersökte kommissionen utvecklingen av de grossistpriser som de fem stora företagen tog ut av grossister och återförsäljare i varje medlemsstat under perioden 1998–2003. Kommissionens analys var särskilt inriktad på utvecklingen av de genomsnittliga nettogrossistpriserna, prisangivelserna till handlarna, förhållandet mellan brutto- och nettopriser samt fakturarabatter och retroaktiva rabatter. |
| --- | --- |

(15)

Därför undersökte kommissionen utvecklingen av de grossistpriser som de fem stora företagen tog ut av grossister och återförsäljare i varje medlemsstat under perioden 1998–2003. Kommissionens analys var särskilt inriktad på utvecklingen av de genomsnittliga nettogrossistpriserna, prisangivelserna till handlarna, förhållandet mellan brutto- och nettopriser samt fakturarabatter och retroaktiva rabatter.

| (16) | För att bedöma en möjlig samordning av de fem stora företagens grossistpriser analyserade kommissionen för det första likheter i utvecklingen av de genomsnittliga nettopriserna (med korrigering för inflation) för de 100 bäst säljande albumen i var och en av de fem största medlemsstaterna (vilket får sägas vara ett representativt urval med hänsyn till att de 100 bästsäljande albumen står för uppskattningsvis 70–80 % av de fem stora företagens totala musikförsäljning). För det andra undersökte kommissionen huruvida det är möjligt att åstadkomma samordning av priserna med ledning av listpriser. För det tredje analyserade kommissionen huruvida de berörda företagens rabatter var anpassade efter varandra och tillräckligt klara och överskådliga för att möjliggöra en effektiv kontroll av konkurrensbeteendet. |
| --- | --- |

(16)

För att bedöma en möjlig samordning av de fem stora företagens grossistpriser analyserade kommissionen för det första likheter i utvecklingen av de genomsnittliga nettopriserna (med korrigering för inflation) för de 100 bäst säljande albumen i var och en av de fem största medlemsstaterna (vilket får sägas vara ett representativt urval med hänsyn till att de 100 bästsäljande albumen står för uppskattningsvis 70–80 % av de fem stora företagens totala musikförsäljning). För det andra undersökte kommissionen huruvida det är möjligt att åstadkomma samordning av priserna med ledning av listpriser. För det tredje analyserade kommissionen huruvida de berörda företagens rabatter var anpassade efter varandra och tillräckligt klara och överskådliga för att möjliggöra en effektiv kontroll av konkurrensbeteendet.

Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien, Förenade kungariket

| (17) | På grundval av de genomsnittliga nettopriserna fann kommissionen en viss parallellitet och en relativt likartad utveckling av de fem berörda företagens priser på de fem undersökta större marknaderna Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Förenade kungariket. Dessa iakttagelser är dock inte tillräckliga för att dra slutsatsen att en samordnad prissättning har förekommit. |
| --- | --- |

(17)

På grundval av de genomsnittliga nettopriserna fann kommissionen en viss parallellitet och en relativt likartad utveckling av de fem berörda företagens priser på de fem undersökta större marknaderna Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Förenade kungariket. Dessa iakttagelser är dock inte tillräckliga för att dra slutsatsen att en samordnad prissättning har förekommit.

| (18) | Därför gick kommissionen vidare och undersökte om andra faktorer, nämligen listpriser och rabatter, hade samordnats och om dessa var tillräckligt genomsynliga för att ge godtagbara bevis på samordning. |
| --- | --- |

(18)

Därför gick kommissionen vidare och undersökte om andra faktorer, nämligen listpriser och rabatter, hade samordnats och om dessa var tillräckligt genomsynliga för att ge godtagbara bevis på samordning.

| (19) | Kommissionen fann vissa tecken på att prisangivelserna till handlarna kunde ha använts som riktpunkter för anpassning av de berörda större företagens listpriser i alla fem av de aktuella medlemsstaterna. När det gäller rabatter har undersökningen visat på att rabattnivåerna varierade i viss utsträckning mellan de större företagen och att vissa typer av rabatter inte var tillräckligt genomsynliga för att man skulle kunna fastställa att det förekommit samverkan. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen fann vissa tecken på att prisangivelserna till handlarna kunde ha använts som riktpunkter för anpassning av de berörda större företagens listpriser i alla fem av de aktuella medlemsstaterna. När det gäller rabatter har undersökningen visat på att rabattnivåerna varierade i viss utsträckning mellan de större företagen och att vissa typer av rabatter inte var tillräckligt genomsynliga för att man skulle kunna fastställa att det förekommit samverkan.

| (20) | Vidare analyserade kommissionen huruvida marknaderna för inspelad musik karaktäriserades av inslag som underlättade kollektiv dominans, särskilt genom att bedöma produkthomogenitet, genomsynlighet och repressaliemekanismer. |
| --- | --- |

(20)

Vidare analyserade kommissionen huruvida marknaderna för inspelad musik karaktäriserades av inslag som underlättade kollektiv dominans, särskilt genom att bedöma produkthomogenitet, genomsynlighet och repressaliemekanismer.

| (21) | När det gäller produkthomogenitet fann kommissionen att albumens innehåll skiftar, men också att prissättning och marknadsföring i viss utsträckning är standardiserade. Innehållets heterogenitet har dock viss betydelse för prissättningen, minskar insynen i marknaden och försvårar tyst samverkan, eftersom det förutsätter bevakning på individuell albumnivå. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller produkthomogenitet fann kommissionen att albumens innehåll skiftar, men också att prissättning och marknadsföring i viss utsträckning är standardiserade. Innehållets heterogenitet har dock viss betydelse för prissättningen, minskar insynen i marknaden och försvårar tyst samverkan, eftersom det förutsätter bevakning på individuell albumnivå.

| (22) | I fråga om genomsynlighet fann kommissionen att publiceringen av topplistor varje vecka, det allmänna kundunderlagets stabilitet och de fem storas bevakning av detaljmarknaden genom rapporter varje vecka ökar insynen i marknaden och underlättar kontrollen av tecken på samordning. Undersökningen visade emellertid också att kontrollen av kampanjrabatter kräver bevakning på albumnivå, vilket minskar insynen i marknaden och försvårar tyst samverkan. Sammantaget har kommissionen inte funnit tillräckliga bevis på att de fem stora har lyckats överbrygga denna brist på genomsynlighet tidigare. |
| --- | --- |

(22)

I fråga om genomsynlighet fann kommissionen att publiceringen av topplistor varje vecka, det allmänna kundunderlagets stabilitet och de fem storas bevakning av detaljmarknaden genom rapporter varje vecka ökar insynen i marknaden och underlättar kontrollen av tecken på samordning. Undersökningen visade emellertid också att kontrollen av kampanjrabatter kräver bevakning på albumnivå, vilket minskar insynen i marknaden och försvårar tyst samverkan. Sammantaget har kommissionen inte funnit tillräckliga bevis på att de fem stora har lyckats överbrygga denna brist på genomsynlighet tidigare.

| (23) | När det gäller repressalier undersökte kommissionen huruvida de fem stora kunde slå tillbaka om någon av dem ”fuskade”, särskilt genom att (tillfälligt) återgå till konkurrensbeteende eller genom att utesluta den som avvikit från samarbete och avtal om samlingsalbum. Kommissionen har dock inte funnit tillräckliga bevis för att sådana repressalier har använts tidigare, vare sig i praktiken eller som avskräckningsvapen. |
| --- | --- |

(23)

När det gäller repressalier undersökte kommissionen huruvida de fem stora kunde slå tillbaka om någon av dem ”fuskade”, särskilt genom att (tillfälligt) återgå till konkurrensbeteende eller genom att utesluta den som avvikit från samarbete och avtal om samlingsalbum. Kommissionen har dock inte funnit tillräckliga bevis för att sådana repressalier har använts tidigare, vare sig i praktiken eller som avskräckningsvapen.

Nederländerna, Sverige, Irland, Österrike, Belgien, Danmark, Finland, Norge, Portugal, Grekland

| (24) | Även i de mindre medlemsstaterna fann kommissionen en betydande grad av parallellitet mellan de fem stora musikföretagens prisangivelser till handlarna, något som i princip skulle ha kunnat användas av de fem stora som riktpunkt för att anpassa priserna. Undersökningen avslöjade emellertid också i de mindre medlemsstaterna vissa skillnader i rabattnivåerna och bristande genomsynlighet med avseende på vissa rabatter. |
| --- | --- |

(24)

Även i de mindre medlemsstaterna fann kommissionen en betydande grad av parallellitet mellan de fem stora musikföretagens prisangivelser till handlarna, något som i princip skulle ha kunnat användas av de fem stora som riktpunkt för att anpassa priserna. Undersökningen avslöjade emellertid också i de mindre medlemsstaterna vissa skillnader i rabattnivåerna och bristande genomsynlighet med avseende på vissa rabatter.

| (25) | Kommissionens överväganden om produkthomogenitet, insynen i marknaden och möjligheterna att komma med repressalier, i enlighet med vad som angivits ovan för de fem stora medlemsstaterna, gäller även de mindre medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionens överväganden om produkthomogenitet, insynen i marknaden och möjligheterna att komma med repressalier, i enlighet med vad som angivits ovan för de fem stora medlemsstaterna, gäller även de mindre medlemsstaterna.

Slutsats

| (26) | Kommissionen anser sig inte ha funnit tillräckliga bevis för en kollektiv dominerande ställning för de fem stora musikföretagen på marknaderna för inspelad musik i någon av EES-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen anser sig inte ha funnit tillräckliga bevis för en kollektiv dominerande ställning för de fem stora musikföretagen på marknaderna för inspelad musik i någon av EES-medlemsstaterna.

B.   Eventuell kollektiv dominans på marknaderna för inspelad musik

| (27) | Kommissionen har även övervägt huruvida koncentrationen skulle leda till att det skapas en kollektiv dominerande ställning för de stora aktörerna i någon av EES-medlemsstaterna. Mot bakgrund av vad som sagts ovan, i synnerhet i fråga om marknadsinsyn, produktinnehållets heterogenitet och repressalier, anser kommissionen emellertid att verkningarna av att de stora företagen i branschen till följd av koncentrationen blir fyra i stället för fem inte skulle vara tillräckligt betydande för att leda till att det skapas en kollektivt dominerande ställning för de stora företagen på marknaderna för inspelad musik. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har även övervägt huruvida koncentrationen skulle leda till att det skapas en kollektiv dominerande ställning för de stora aktörerna i någon av EES-medlemsstaterna. Mot bakgrund av vad som sagts ovan, i synnerhet i fråga om marknadsinsyn, produktinnehållets heterogenitet och repressalier, anser kommissionen emellertid att verkningarna av att de stora företagen i branschen till följd av koncentrationen blir fyra i stället för fem inte skulle vara tillräckligt betydande för att leda till att det skapas en kollektivt dominerande ställning för de stora företagen på marknaderna för inspelad musik.

C.   Eventuell egen dominans på marknaderna för inspelad musik

| (28) | Tredje part har uttryckt farhågor om att det gemensamma företaget skulle nå egen dominans på marknaderna för inspelad musik på grund av det gemensamma företagets vertikala kopplingar till Bertelsmanns intressen på medieområdet. Det hävdas att Bertelsmann kunde använda sitt inflytande inom television och radio till att utestänga konkurrenter och gynna SonyBMG, särskilt genom att bevilja förmånligare priser eller behandling eller genom att utestänga konkurrenter från att marknadsföra sina artister via dessa kanaler. |
| --- | --- |

(28)

Tredje part har uttryckt farhågor om att det gemensamma företaget skulle nå egen dominans på marknaderna för inspelad musik på grund av det gemensamma företagets vertikala kopplingar till Bertelsmanns intressen på medieområdet. Det hävdas att Bertelsmann kunde använda sitt inflytande inom television och radio till att utestänga konkurrenter och gynna SonyBMG, särskilt genom att bevilja förmånligare priser eller behandling eller genom att utestänga konkurrenter från att marknadsföra sina artister via dessa kanaler.

| (29) | Kommissionen konstaterar att det förefaller osannolikt att det föreslagna gemensamma företaget skulle uppnå egen dominans på marknaderna för inspelad musik i Tyskland, Nederländerna, Belgien, Luxemburg och Frankrike, där Bertelsmann är verksamt via RTL TV och radiostationer. De fördelar som följer av den vertikala integrationen i Bertelsmanns mediegrupp (till exempel genom programidén Pop Idol som enligt branschexperter redan passerat sin höjdpunkt) har redan räknats med i BMG:s marknadsandelar för 2003. Dessa marknadsandelar räcker inte för att det gemensamma företaget skall nå tröskeln för egen dominans. Vidare har kommissionen inte funnit några bevis för att det skulle kunna vara en lönsam strategi för Bertelsmann att utestänga konkurrenter från tillgång till dess TV-kanaler och radiostationer. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen konstaterar att det förefaller osannolikt att det föreslagna gemensamma företaget skulle uppnå egen dominans på marknaderna för inspelad musik i Tyskland, Nederländerna, Belgien, Luxemburg och Frankrike, där Bertelsmann är verksamt via RTL TV och radiostationer. De fördelar som följer av den vertikala integrationen i Bertelsmanns mediegrupp (till exempel genom programidén Pop Idol som enligt branschexperter redan passerat sin höjdpunkt) har redan räknats med i BMG:s marknadsandelar för 2003. Dessa marknadsandelar räcker inte för att det gemensamma företaget skall nå tröskeln för egen dominans. Vidare har kommissionen inte funnit några bevis för att det skulle kunna vara en lönsam strategi för Bertelsmann att utestänga konkurrenter från tillgång till dess TV-kanaler och radiostationer.

D.   Eventuell gemensam dominans på grossistmarknaden för nätmusiklicenser

| (30) | Kommissionen konstaterar att marknaden för laglig musik på nätet för närvarande befinner sig i sin linda, eftersom de flesta webbplatser för musik på nätet har inlett sin verksamhet i EES helt nyligen. Det är därför svårt att dra några definitiva slutsatser om de stora skivbolagens marknadsställning, särskilt när det gäller de nationella marknaderna. Dessutom tycks uppgifterna om antalet musikspår som faktiskt laddas ned inte ge en klar bild av de olika marknadsaktörernas ställning på marknaden och ingen branschinformation finns tillgänglig. På grundval av de uppgifter som kommissionen har mottagit kan man dock dra slutsatsen att de stora skivbolagens ställning på grossistmarknaden för nätmusiklicenser på det hela taget verkar överensstämma med deras ställning på marknaderna för musik via fysiska medier. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen konstaterar att marknaden för laglig musik på nätet för närvarande befinner sig i sin linda, eftersom de flesta webbplatser för musik på nätet har inlett sin verksamhet i EES helt nyligen. Det är därför svårt att dra några definitiva slutsatser om de stora skivbolagens marknadsställning, särskilt när det gäller de nationella marknaderna. Dessutom tycks uppgifterna om antalet musikspår som faktiskt laddas ned inte ge en klar bild av de olika marknadsaktörernas ställning på marknaden och ingen branschinformation finns tillgänglig. På grundval av de uppgifter som kommissionen har mottagit kan man dock dra slutsatsen att de stora skivbolagens ställning på grossistmarknaden för nätmusiklicenser på det hela taget verkar överensstämma med deras ställning på marknaderna för musik via fysiska medier.

| (31) | Med hänsyn till att marknaderna är nya och till skillnaderna när det gäller prissättning och villkor i de nuvarande avtalen, har kommissionen kunnat konstatera att det inte varit möjligt att finna tillräckliga bevis för en kollektiv dominerande ställning för de stora aktörerna på de nationella marknaderna för musik på nätet och inte heller för att koncentrationen skulle leda till en kollektiv dominerande ställning på dessa marknader. |
| --- | --- |

(31)

Med hänsyn till att marknaderna är nya och till skillnaderna när det gäller prissättning och villkor i de nuvarande avtalen, har kommissionen kunnat konstatera att det inte varit möjligt att finna tillräckliga bevis för en kollektiv dominerande ställning för de stora aktörerna på de nationella marknaderna för musik på nätet och inte heller för att koncentrationen skulle leda till en kollektiv dominerande ställning på dessa marknader.

E.   Eventuell egen dominans på marknaderna för musikdistribution på nätet

| (32) | Tredje man har uttryckt farhågor för att Sony som en följd av koncentrationen på egen hand kunde uppnå en dominerande ställning på de nationella marknaderna för musikdistribution på nätet via sin musiknedladdningstjänst Sony Connect. Det har gjorts gällande att Sony skulle kunna använda kontrollen över det gemensamma företaget för att utestänga konkurrenter i de efterföljande leden på marknaden för musikdistribution på nätet, särskilt genom att förvägra konkurrerande nätplattformar tillgång till det gemensamma företagets bibliotek eller genom att handla diskriminerande gentemot sina konkurrenter, till exempel med hjälp av användningsregler, tidpunkten för när man släpper nya sånger och spårformatet. |
| --- | --- |

(32)

Tredje man har uttryckt farhågor för att Sony som en följd av koncentrationen på egen hand kunde uppnå en dominerande ställning på de nationella marknaderna för musikdistribution på nätet via sin musiknedladdningstjänst Sony Connect. Det har gjorts gällande att Sony skulle kunna använda kontrollen över det gemensamma företaget för att utestänga konkurrenter i de efterföljande leden på marknaden för musikdistribution på nätet, särskilt genom att förvägra konkurrerande nätplattformar tillgång till det gemensamma företagets bibliotek eller genom att handla diskriminerande gentemot sina konkurrenter, till exempel med hjälp av användningsregler, tidpunkten för när man släpper nya sånger och spårformatet.

| (33) | Kommissionen anser att Sony Connect fortfarande befinner sig i lanseringsfasen i Europa, efter att ha lanserats i USA i maj 2004. Sony Connect har därför ännu ingen andel av marknaden. Dessutom har vissa aktörer redan vunnit en viss ställning på marknaden (till exempel OD2) och ytterligare andra har nyligen trätt in på marknaden eller annonserat att de kommer att göra det inom kort. Genom att utestänga konkurrenter skulle det föreslagna gemensamma företaget Sony BMG gå miste om avsevärda licensintäkter från spår som säljs av konkurrenterna och det förefaller tveksamt om en sådan strategi skulle löna sig. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen anser att Sony Connect fortfarande befinner sig i lanseringsfasen i Europa, efter att ha lanserats i USA i maj 2004. Sony Connect har därför ännu ingen andel av marknaden. Dessutom har vissa aktörer redan vunnit en viss ställning på marknaden (till exempel OD2) och ytterligare andra har nyligen trätt in på marknaden eller annonserat att de kommer att göra det inom kort. Genom att utestänga konkurrenter skulle det föreslagna gemensamma företaget Sony BMG gå miste om avsevärda licensintäkter från spår som säljs av konkurrenterna och det förefaller tveksamt om en sådan strategi skulle löna sig.

F.   Eventuella sidoeffekter när det gäller musikutgivning

| (34) | Tredje man har uttryckt farhågor om att skapandet av det gemensamma företaget skulle leda till samordning av parternas konkurrensbeteende på de närliggande marknaderna för musikutgivning. |
| --- | --- |

(34)

Tredje man har uttryckt farhågor om att skapandet av det gemensamma företaget skulle leda till samordning av parternas konkurrensbeteende på de närliggande marknaderna för musikutgivning.

| (35) | Kommissionen anser att en eventuell samordning bara kan ske i relativt begränsad omfattning eftersom förvaltningen av förlagsrättigheter i huvudsak sköts av upphovsrättsorganisationerna (åtminstone i fråga om de viktiga rättigheterna till mekaniskt mångfaldigande och offentligt framförande). Upphovsrättsorganisationer beviljar, på grundval av gällande lagstiftning, licenser på icke-diskriminerande villkor och kommer överens om royaltyn med förläggare, upphovsmän och kompositörer. Kommissionen anser också att koncentrationen, i motsats till vad tredje man i vissa fall befarar, inte kommer att leda till att de stora skivbolagen förbigår upphovsrättsorganisationerna, då det inte finns tillräckligt konkreta bevis för en sådan strategi. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen anser att en eventuell samordning bara kan ske i relativt begränsad omfattning eftersom förvaltningen av förlagsrättigheter i huvudsak sköts av upphovsrättsorganisationerna (åtminstone i fråga om de viktiga rättigheterna till mekaniskt mångfaldigande och offentligt framförande). Upphovsrättsorganisationer beviljar, på grundval av gällande lagstiftning, licenser på icke-diskriminerande villkor och kommer överens om royaltyn med förläggare, upphovsmän och kompositörer. Kommissionen anser också att koncentrationen, i motsats till vad tredje man i vissa fall befarar, inte kommer att leda till att de stora skivbolagen förbigår upphovsrättsorganisationerna, då det inte finns tillräckligt konkreta bevis för en sådan strategi.

III.   SLUTSATS

| (36) | Beslutet innebär att den föreslagna koncentrationen inte skapar eller förstärker en egen eller kollektiv dominerande ställning på de nationella marknaderna för inspelad musik, licenser för inspelad musik eller distribution av musik och därigenom leder till att den effektiva konkurrensen påtagligt skulle hämmas på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna. I beslutet konstateras vidare att koncentrationen inte har till syfte eller resultat att samordna konkurrensbeteendet hos det gemensamma företagets moderbolag, Sony och Bertelsmann, på musikförlagsmarknaderna. Av beslutet följer således att koncentrationen anses vara förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artiklarna 2.2 och 2.4 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(36)

Beslutet innebär att den föreslagna koncentrationen inte skapar eller förstärker en egen eller kollektiv dominerande ställning på de nationella marknaderna för inspelad musik, licenser för inspelad musik eller distribution av musik och därigenom leder till att den effektiva konkurrensen påtagligt skulle hämmas på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna. I beslutet konstateras vidare att koncentrationen inte har till syfte eller resultat att samordna konkurrensbeteendet hos det gemensamma företagets moderbolag, Sony och Bertelsmann, på musikförlagsmarknaderna. Av beslutet följer således att koncentrationen anses vara förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artiklarna 2.2 och 2.4 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet.

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/97 (EGT L 180, 9.7.1997, s. 1).

(2)  A&R = Artist and Repertoire; musikindustrins motsvarighet till forskning och utveckling.

---

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/34

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 mars 2005

om ändring av tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 beträffande vissa anläggningar inom köttsektorn i Slovakien

(delgivet med nr K(2005) 512)

(Text av betydelse för EES)

(2005/189/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (1), särskilt kapitel 5 avsnitt B led d i bilaga XIV till denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kapitel 5 avsnitt B led a i bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 fastställs att de strukturella kraven i bilaga I till rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (2) samt i bilagorna A och B till rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (3), fram till och med den 31 december 2006 inte skall gälla för de anläggningar i Slovakien som förtecknas i tillägget (4) till bilaga XIV till anslutningsakten, med förbehåll för vissa villkor. |
| --- | --- |

(1)

I kapitel 5 avsnitt B led a i bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 fastställs att de strukturella kraven i bilaga I till rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (2) samt i bilagorna A och B till rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (3), fram till och med den 31 december 2006 inte skall gälla för de anläggningar i Slovakien som förtecknas i tillägget (4) till bilaga XIV till anslutningsakten, med förbehåll för vissa villkor.

| (2) | Tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 har ändrats genom kommissionens beslut 2004/463/EG (5). |
| --- | --- |

(2)

Tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 har ändrats genom kommissionens beslut 2004/463/EG (5).

| (3) | Enligt ett officiellt uttalande från den behöriga slovakiska myndigheten har tre köttanläggningar slutfört sin uppgradering och uppfyller nu kraven enligt gemenskapslagstiftningen. Två köttanläggningar på förteckningen har lagt ned sin verksamhet. Dessa anläggningar bör därför utgå från förteckningen över anläggningar med övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(3)

Enligt ett officiellt uttalande från den behöriga slovakiska myndigheten har tre köttanläggningar slutfört sin uppgradering och uppfyller nu kraven enligt gemenskapslagstiftningen. Två köttanläggningar på förteckningen har lagt ned sin verksamhet. Dessa anläggningar bör därför utgå från förteckningen över anläggningar med övergångsbestämmelser.

| (4) | Tre köttanläggningar i förteckningen över anläggningar med övergångsbestämmelser har gjort avsevärda ansträngningar för att uppfylla de strukturella krav som fastställs i gemenskapslagstiftningen. Dessa anläggningar kan emellertid på grund av exceptionella tekniska problem inte avsluta sin uppgradering inom föreskriven tidsfrist. De bör därför få mer tid på sig för att avsluta uppgraderingen. |
| --- | --- |

(4)

Tre köttanläggningar i förteckningen över anläggningar med övergångsbestämmelser har gjort avsevärda ansträngningar för att uppfylla de strukturella krav som fastställs i gemenskapslagstiftningen. Dessa anläggningar kan emellertid på grund av exceptionella tekniska problem inte avsluta sin uppgradering inom föreskriven tidsfrist. De bör därför få mer tid på sig för att avsluta uppgraderingen.

| (5) | Tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 bör därför ändras i enlighet med detta. För tydlighetens skull bör den ersättas. |
| --- | --- |

(5)

Tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 bör därför ändras i enlighet med detta. För tydlighetens skull bör den ersättas.

| (6) | Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa har informerats om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa har informerats om de åtgärder som föreskrivs i detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillägget till bilaga XIV till anslutningsakten från 2003 skall ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 7 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 33.

1

(2)  EGT 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33, rättelse i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12.)

2

(3)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/41/EG.

3

(4)  EUT C 227 E, 23.9.2003, s. 1654.

4

(5)  EUT L 156, 30.4.2004, s. 138, rättelse i EUT L 202, 7.6.2004, s. 95.

5

---

BILAGA

”TILLÄGG

som avses i kapitel 5 avsnitt B i bilaga XIV (1)

Förteckning över anläggningar, med brister och tidsfrister för korrigering av dessa brister

| Veterinärkontrollnummer | Anläggningens namn | Brister | Övergångsperioden löper ut |
| --- | --- | --- | --- |
| GA 6-2 | Sered'ský MP a.s., |
| Bratislavská 385, |
| Sered' |

Veterinärkontrollnummer

Anläggningens namn

Brister

Övergångsperioden löper ut

GA 6-2

Sered'ský MP a.s.,

Bratislavská 385,

Sered'

| | Rådets direktiv 64/433/EEG: | Bilaga I, kapitel I, punkt 1 a, b och g |
| --- | --- | --- |

Rådets direktiv 64/433/EEG:

Bilaga I, kapitel I, punkt 1 a, b och g

| | Bilaga I, kapitel I, punkt 11 |
| --- | --- |

Bilaga I, kapitel I, punkt 11

| | Bilaga I, kapitel II, punkt 14 a |
| --- | --- |

Bilaga I, kapitel II, punkt 14 a

| | Rådets direktiv 77/99/EEG: | Bilaga A, kapitel I, punkt 2 a, b och c |
| --- | --- | --- |

Rådets direktiv 77/99/EEG:

Bilaga A, kapitel I, punkt 2 a, b och c

| | Bilaga A, kapitel I, punkt 11 |
| --- | --- |

Bilaga A, kapitel I, punkt 11

31.12.2006

PB 5-6-1

| Slovryb a.s., |
| --- |
| Príbovce Hospodárske |
| stredisko Považská |
| Bystrica-Rybníky, |
| Žilinská 776/3, 017 01 |

Slovryb a.s.,

Príbovce Hospodárske

stredisko Považská

Bystrica-Rybníky,

Žilinská 776/3, 017 01

Rådets direktiv 91/493/EEG:

| | Bilagan, kapitel III.I, punkt 1 |
| --- | --- |

Bilagan, kapitel III.I, punkt 1

| | Bilagan, kapitel III.I, punkt 2 a, b, c, d, e och g |
| --- | --- |

Bilagan, kapitel III.I, punkt 2 a, b, c, d, e och g

| | Bilagan, kapitel III.I, punkt 9 |
| --- | --- |

Bilagan, kapitel III.I, punkt 9

30.11.2006

| Veterinärkontrollnummer | Anläggningens namn och adress | Sektor: Kött | Övergångsperioden löper ut |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ av verksamhet på anläggningen |
| Färskt kött, slakt, styckning | Köttprodukter | Kyl-/frysanläggning |
| PE 6-10 | COLAGEN SLOVAKIA, s.r.o. |
| Kúpeľná 193 |
| 958 04 Partizánske |

Veterinärkontrollnummer

Anläggningens namn och adress

Sektor: Kött

Övergångsperioden löper ut

Typ av verksamhet på anläggningen

Färskt kött, slakt, styckning

Köttprodukter

Kyl-/frysanläggning

PE 6-10

COLAGEN SLOVAKIA, s.r.o.

Kúpeľná 193

958 04 Partizánske

X

X

30.4.2005

MI 6-1

| Mäso ZEMPLÍN a.s. |
| --- |
| Užhorodská č. 86 |
| 071 01 Michalovce |

Mäso ZEMPLÍN a.s.

Užhorodská č. 86

071 01 Michalovce

X

30.4.2005

MA 6-30

| BERTO-Ignác Bertovič |
| --- |
| Hlavná 1 |
| 900 66 Vysoká pri Morave |

BERTO-Ignác Bertovič

Hlavná 1

900 66 Vysoká pri Morave

X

X

30.4.2005

CA 6-31

| K.B.K. spol. s.r.o. |
| --- |
| A. Hlinku 27 |
| 022 01 Čadca |

K.B.K. spol. s.r.o.

A. Hlinku 27

022 01 Čadca

X

15.2.2005”

---

(1)  För texten till bilaga XIV, se EUT L 236, 23.9.2003, s. 915.

1

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 9.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 62/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 62/37

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2005/190/GUSP

av den 7 mars 2005

om Europeiska unionens samordnade rättsstatsuppdrag i Irak, EUJUST LEX

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, artikel 25 tredje stycket, artikel 26 och artikel 28.3, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen har förbundit sig att stödja ett säkert, stabilt, enat, välmående och demokratiskt Irak som kommer att bidra positivt till stabiliteten i regionen. EU stöder det irakiska folket och den irakiska interimsregeringen i deras ansträngningar att återuppbygga Irak ekonomiskt, socialt och politiskt inom ramen för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1546 av den 8 juni 2004. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen har förbundit sig att stödja ett säkert, stabilt, enat, välmående och demokratiskt Irak som kommer att bidra positivt till stabiliteten i regionen. EU stöder det irakiska folket och den irakiska interimsregeringen i deras ansträngningar att återuppbygga Irak ekonomiskt, socialt och politiskt inom ramen för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1546 av den 8 juni 2004.

| (2) | Vid mötet den 5 november 2004 välkomnade Europeiska rådet den gemensamma undersökningsgruppen med syfte att genomföra ett samordnat uppdrag i Irak avseende polisen, rättsstatsprincipen och civil förvaltning och tog dess rapport i beaktande. Europeiska rådet erkände vikten av att stärka det straffrättsliga systemet så att respekten för rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna upprätthålls. Det noterade de irakiska myndigheternas önskemål om att EU skall bli mer aktivt involverat i Irak och att en förstärkning av den straffrättsliga sektorn skulle svara mot Iraks behov och prioriteringar. |
| --- | --- |

(2)

Vid mötet den 5 november 2004 välkomnade Europeiska rådet den gemensamma undersökningsgruppen med syfte att genomföra ett samordnat uppdrag i Irak avseende polisen, rättsstatsprincipen och civil förvaltning och tog dess rapport i beaktande. Europeiska rådet erkände vikten av att stärka det straffrättsliga systemet så att respekten för rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna upprätthålls. Det noterade de irakiska myndigheternas önskemål om att EU skall bli mer aktivt involverat i Irak och att en förstärkning av den straffrättsliga sektorn skulle svara mot Iraks behov och prioriteringar.

| (3) | Europeiska rådet enades om att EU skulle kunna ge ett värdefullt bidrag till återuppbyggnaden och utvecklingen av ett stabilt, säkert och demokratiskt Irak genom ett samordnat uppdrag för att, med full respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, bland annat främja ett närmare samarbete mellan de olika aktörerna i det straffrättsliga systemet, stärka den administrativa kompetensen hos höga och blivande högre tjänstemän inom polisen, rättsväsendet och kriminalvården samt förbättra kompetensen och förfaranden vid brottsutredningar. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska rådet enades om att EU skulle kunna ge ett värdefullt bidrag till återuppbyggnaden och utvecklingen av ett stabilt, säkert och demokratiskt Irak genom ett samordnat uppdrag för att, med full respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, bland annat främja ett närmare samarbete mellan de olika aktörerna i det straffrättsliga systemet, stärka den administrativa kompetensen hos höga och blivande högre tjänstemän inom polisen, rättsväsendet och kriminalvården samt förbättra kompetensen och förfaranden vid brottsutredningar.

| (4) | I enlighet med överenskommelsen i Europeiska rådet beslutade rådet genom gemensam åtgärd 2004/909/GUSP (1) att sända en expertgrupp till Irak för att fortsätta dialogen med de irakiska myndigheterna och påbörja planeringen av ett samordnat uppdrag avseende polisen, rättsstatsprincipen och den civila förvaltningen med start efter valen, och i synnerhet för att bedöma de akuta säkerhetsbehoven för ett sådant uppdrag. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med överenskommelsen i Europeiska rådet beslutade rådet genom gemensam åtgärd 2004/909/GUSP (1) att sända en expertgrupp till Irak för att fortsätta dialogen med de irakiska myndigheterna och påbörja planeringen av ett samordnat uppdrag avseende polisen, rättsstatsprincipen och den civila förvaltningen med start efter valen, och i synnerhet för att bedöma de akuta säkerhetsbehoven för ett sådant uppdrag.

| (5) | Rådet beslutade den 21 februari 2005 att inleda ett samordnat rättsstatsuppdrag för Irak, som skulle bli operationellt snarast möjligt, under förutsättning att de irakiska myndigheterna kommer in med en officiell begäran. |
| --- | --- |

(5)

Rådet beslutade den 21 februari 2005 att inleda ett samordnat rättsstatsuppdrag för Irak, som skulle bli operationellt snarast möjligt, under förutsättning att de irakiska myndigheterna kommer in med en officiell begäran.

| (6) | För att uppdraget skall kunna bli framgångsrikt krävs det ett strategiskt och tekniskt partnerskap med irakierna under hela operationen inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) som komplement till Förenta nationerna. |
| --- | --- |

(6)

För att uppdraget skall kunna bli framgångsrikt krävs det ett strategiskt och tekniskt partnerskap med irakierna under hela operationen inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) som komplement till Förenta nationerna.

| (7) | EU kommer att använda sin dialog med Irak och dess grannar till att främja fortsatt regionalt engagemang och stöd för förbättrad säkerhet och för den politiska processen och återuppbyggnadsprocessen i Irak på grundval av delaktighet, demokratiska principer, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, liksom stöd för säkerhet och samarbete i regionen. |
| --- | --- |

(7)

EU kommer att använda sin dialog med Irak och dess grannar till att främja fortsatt regionalt engagemang och stöd för förbättrad säkerhet och för den politiska processen och återuppbyggnadsprocessen i Irak på grundval av delaktighet, demokratiska principer, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, liksom stöd för säkerhet och samarbete i regionen.

| (8) | EUJUST LEX-mandatet kommer att genomföras under förhållanden som utgör ett hot mot allmän ordning, lugn och säkerhet för enskilda personer samt mot stabiliteten i Irak och som skulle kunna skada målen för den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken enligt artikel 11 i fördraget. |
| --- | --- |

(8)

EUJUST LEX-mandatet kommer att genomföras under förhållanden som utgör ett hot mot allmän ordning, lugn och säkerhet för enskilda personer samt mot stabiliteten i Irak och som skulle kunna skada målen för den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken enligt artikel 11 i fördraget.

| (9) | I enlighet med riktlinjerna från Europeiska rådet i Nice den 7–9 december 2000 bör generalsekreterarens/den höge representantens uppgift fastställas i denna gemensamma åtgärd i överensstämmelse med artiklarna 18 och 26 i fördraget. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med riktlinjerna från Europeiska rådet i Nice den 7–9 december 2000 bör generalsekreterarens/den höge representantens uppgift fastställas i denna gemensamma åtgärd i överensstämmelse med artiklarna 18 och 26 i fördraget.

| (10) | I artikel 14.1 i fördraget föreskrivs det att det skall anges ett finansiellt referensbelopp för hela den tid som den gemensamma åtgärden genomförs. Belopp som skall finansieras genom gemenskapens budget anges som ett uttryck för den lagstiftande myndighetens vilja, med förbehåll för tillgängliga åtagandebemyndiganden under respektive budgetår. EUJUST LEX kommer också att få bidrag in natura från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 14.1 i fördraget föreskrivs det att det skall anges ett finansiellt referensbelopp för hela den tid som den gemensamma åtgärden genomförs. Belopp som skall finansieras genom gemenskapens budget anges som ett uttryck för den lagstiftande myndighetens vilja, med förbehåll för tillgängliga åtagandebemyndiganden under respektive budgetår. EUJUST LEX kommer också att få bidrag in natura från medlemsstaterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppdrag

1.   Europeiska unionen inrättar härmed ett med Europeiska unionens samordnat rättsstatsuppdrag för Irak, EUJUST LEX, med en planeringsfas som skall inledas senast den 9 mars 2005 och en operativ fas som skall inledas senast den 1 juli 2005.

2.   EUJUST LEX skall verka i enlighet med de mål och andra bestämmelser som anges i uppdragsbeskrivningen i artikel 2.

Artikel 2

Uppdragsbeskrivning

1.   EUJUST LEX skall ta itu med de akuta behoven i det straffrättsliga systemet i Irak genom att ge utbildning åt tjänstemän på hög nivå och på mellannivå inom förvaltningen och brottsutredningar. Syftet med denna utbildning är att förbättra kapaciteten, samordningen och samarbetet mellan de olika delarna av det straffrättsliga systemet i Irak.

2.   EUJUST LEX skall, med full respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, främja ett närmare samarbete mellan de olika aktörerna i det straffrättsliga systemet i Irak, stärka den administrativa kompetensen hos höga och blivande högre tjänstemän inom i första hand polisen, rättsväsendet och kriminalvården samt förbättra kompetensen och förfaranden vid brottsutredningar.

3.   Utbildningsverksamheten skall äga rum i EU eller i regionen och ett sambandskontor för EUJUST LEX skall inrättas i Bagdad.

Mot bakgrund av utvecklingen av säkerhetsförhållandena i Irak och tillgången till lämplig infrastruktur skall rådet undersöka möjligheten av utbildning i Irak och, om så är nödvändigt, ändra denna gemensamma åtgärd i enlighet därmed.

4.   Ett effektivt strategiskt och tekniskt partnerskap med de irakiska kollegerna skall utvecklas under uppdraget, särskilt vad gäller utformningen av kursplanen under planeringsfasen. Samordning kommer också att behövas för urval, prövning, utvärdering, uppföljning och samordning av personal som deltar i utbildningen, i syfte att göra det möjligt för irakierna att snabbt tillägna sig denna. Nära samordning mellan EUJUST LEX och de medlemsstater som tillhandahåller utbildning under planeringsfasen och den operationella fasen skall också krävas. Denna skall inbegripa de berörda medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i Irak och samverkan med sådana medlemsstater som har färsk erfarenhet av att tillhandahålla relevant utbildning för uppdraget.

5.   EUJUST LEX skall vara säkert, oberoende och tydligt, men skall samtidigt komplettera och ge ett mervärde åt pågående internationella insatser, särskilt sådana som genomförs av Förenta nationerna, samt utveckla synergier med pågående insatser från gemenskapen och medlemsstaterna. I samband med detta skall EUJUST LEX samarbeta med de medlemsstater som för närvarande genomför utbildningsprojekt.

Artikel 3

Struktur

EUJUST LEX skall i princip struktureras enligt följande:

| a) | Uppdragschefen. |
| --- | --- |

a)

Uppdragschefen.

| b) | Ett samordningskontor i Bryssel. |
| --- | --- |

b)

Ett samordningskontor i Bryssel.

| c) | Ett förbindelsekontor i Bagdad. |
| --- | --- |

c)

Ett förbindelsekontor i Bagdad.

| d) | Utbildningsresurser och utbildare som tillhandahålls av medlemsstaterna och samordnas av EUJUST LEX. |
| --- | --- |

d)

Utbildningsresurser och utbildare som tillhandahålls av medlemsstaterna och samordnas av EUJUST LEX.

Dessa delar skall utformas i det operativa konceptet (CONOPS) och i operationsplanen (OPLAN).

Artikel 4

Uppdragschef

1.   Uppdragschefen skall ansvara för den dagliga ledningen och samordningen av verksamheten inom EUJUST LEX och ansvara för personal och disciplinfrågor.

2.   Uppdragschefen skall underteckna ett kontrakt med kommissionen.

Artikel 5

Planeringsfasen

1.   Under uppdragets förberedande fas skall en planeringsgrupp inrättas och i denna skall ingå uppdragschefen, som skall leda planeringsgruppen, samt den personal som krävs för de uppgifter som följer av uppdragets fastställda behov.

2.   En genomgripande riskbedömning skall göras med förtur i planeringsprocessen och uppdateras vid behov.

3.   Planeringsgruppen skall upprätta en operationsplan och utarbeta alla tekniska instrument som behövs för att utföra uppdraget, inbegripet den gemensamma undervisningsplanen med beaktande av medlemsstaternas aktuella utbildningsprojekt. Den genomgripande riskbedömningen skall beaktas i det operativa konceptet och operationsplanen. I operationsplanen skall EU:s gemensamma undervisningsplan för kurserna ingå, vilken kommer att utformas av planeringsgruppen i samråd med irakierna och medlemsstaterna, inklusive de medlemsstater som tillhandahåller relevant utbildning för uppdraget. Rådet skall godkänna det operativa konceptet och operationsplanen.

4.   Planeringsgruppen skall arbeta i nära samverkan med berörda internationella aktörer, särskilt FN.

Artikel 6

Personal

1.   Personalen för EUJUST LEX skall till storlek och kompetens överensstämma med den uppdragsbeskrivning som anges i artikel 2 och den struktur som anges i artikel 3.

2.   EUJUST LEX-personalen skall utstationeras av EU- medlemsstaterna eller EU- institutionerna. Varje medlemsstat skall svara för kostnaderna för den EUJUST LEX-personal som den utstationerar, inbegripet löner, sjukersättningar, andra traktamenten än dagtraktamenten och resekostnader, i enlighet med finansieringsöversikten.

3.   EUJUST LEX skall vid behov rekrytera internationell personal och lokalanställda på kontraktsbasis.

4.   All personal skall kvarstå under den berörda EU- medlemsstatens eller EU- institutionens ledning och skall genomföra sina uppgifter och agera så att uppdragets intresse tillgodoses. Både under och efter uppdraget skall personalen visa största diskretion med avseende på alla omständigheter och all information rörande uppdraget. Personalen skall respektera de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (2).

Artikel 7

Status för personal

1.   När så erfordras skall statusen för EUJUST LEX- personal, inbegripet eventuella privilegier, immunitet och andra garantier som krävs för att EUJUST LEX skall kunna fungera smidigt och fullt ut, fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 24 i fördraget. Generalsekreteraren/den höge representanten, som biträder ordförandeskapet, får på ordförandeskapets vägnar förhandla om ett sådant avtal.

2.   Den EU- medlemsstat eller EU- institution som har utstationerat en medlem av personalen skall vara ansvarig för att hantera alla anspråk från eller rörande denne i samband med utstationeringen. Den berörda EU medlemsstaten eller EU institutionen skall vara ansvarig för att i förekommande fall väcka talan mot den utstationerade personen.

Artikel 8

Befälsordning

1.   Strukturen inom EUJUST LEX skall som varande en krishanteringsinsats ha en enhetlig befälsordning.

2.   Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (nedan kallad ”KUSP”) skall ansvara för den politiska kontrollen och den strategiska ledningen.

3.   Uppdragschefen skall leda uppdraget och ansvara för samordningen och den dagliga ledningen.

4.   Uppdragschefen skall rapportera till generalsekreteraren/den höge representanten.

5.   Generalsekreteraren/den höge representanten skall ge uppdragschefen vägledning.

Artikel 9

Politisk kontroll och strategisk ledning

1.   KUSP skall under rådets ansvar utöva den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av uppdraget. Rådet bemyndigar härmed KUSP att fatta nödvändiga beslut i enlighet med artikel 25 i fördraget. Detta bemyndigande skall innefatta befogenheter att på förslag av generalsekreteraren/den höge representanten utnämna en uppdragschef och ändra det operativa konceptet, operationsplanen och befälsordningen. Beslutsbefogenheterna när det gäller operationens mål och avslutande skall fortfarande ligga hos rådet, med biträde av generalsekreteraren/den höge representanten.

2.   KUSP skall regelbundet avlägga rapport till rådet.

3.   KUSP skall regelbundet erhålla rapporter från uppdragschefen om bidrag till uppdraget och om hur uppdraget genomförs. KUSP får vid behov kalla uppdragschefen till kommitténs möten.

Artikel 10

Säkerhet

1.   Uppdragschefen skall ansvara för säkerheten inom EUJUST LEX och skall, i samråd med rådets generalsekretariats säkerhetsavdelning, ansvara för att de minimisäkerhetskrav som gäller för uppdraget uppfylls.

2.   För de delar av uppdraget som skall genomföras i medlemsstaterna skall värdstaten vidta alla erforderliga och lämpliga åtgärder för att garantera deltagarnas och utbildarnas säkerhet på dess territorium.

3.   För samordningskontoret i Bryssel skall de erforderliga och lämpliga åtgärderna vidtas av rådets generalsekretariats säkerhetsavdelning i samarbete med myndigheterna i värdmedlemsstaten.

4.   Om utbildningen äger rum i tredjestat skall EU, tillsammans med berörda medlemsstater, be myndigheterna i tredjestat att vidta lämpliga åtgärder när det gäller deltagarnas och utbildarnas säkerhet på dess territorium.

5.   Till EUJUST LEX skall höra en särskilt utsedd säkerhetsansvarig som skall rapportera till uppdragschefen.

6.   Uppdragschefen skall samråda med KUSP om säkerhetsfrågor som påverkar uppdragets genomförande i enlighet med instruktionerna från generalsekreteraren/den höge representanten.

7.   Deltagare i EUJUST LEX skall genomgå obligatorisk säkerhetsutbildning, anordnad av rådets generalsekretariats säkerhetsavdelning, samt hälsokontroll före utplacering i eller resa till Irak.

8.   Medlemsstaterna skall vinnlägga sig om att förse EUJUST LEX och i synnerhet sambandskontoret med säker inkvartering, skyddsvästar och närskydd i Irak.

Artikel 11

Finansiella arrangemang

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för uppdraget skall vara 10 000 000 euro.

2.   De utgifter som finansieras genom det i punkt 1 angivna beloppet skall förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för Europeiska unionens allmänna budget, med undantag för att eventuell förfinansiering inte skall förbli gemenskapens egendom. Om en del av utbildningen förläggs i tredjestater skall medborgare i tredjestater tillåtas att lämna anbud. I detta fall kan varor och tjänster som tillhandahålls för EUJUST LEX också ha sitt ursprung i tredjestater.

3.   Med tanke på det speciella säkerhetsläget i Irak skall tjänster i Bagdad tillhandahållas genom de befintliga avtal som ingåtts av Förenade kungariket med de företag som förtecknas i bilagan. Budgeten för EUJUST LEX skall täcka dessa utgifter till högst 2 340 000 euro. Förenade kungariket skall i samråd med uppdragschefen regelbundet lämna adekvat information till rådet om dessa utgifter.

4.   Uppdragschefen skall lämna fullständig rapport till kommissionen och övervakas av denna när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för hans kontrakt.

5.   I de finansiella arrangemangen skall de operativa kraven för EUJUST LEX respekteras, inklusive överensstämmelse i fråga om utrustning.

6.   Utgifterna skall vara stödberättigande från och med den dag då denna gemensamma åtgärd träder i kraft.

7.   Utrustning och varor för samordningskontoret i Bryssel skall köpas och hyras på EU:s vägnar.

Artikel 12

Gemenskapsinsatser

1.   Rådet noterar kommissionens avsikt att inrikta sina insatser på att uppnå målen i denna gemensamma åtgärd i den föreslagna operationens alla faser, också i samband med uppföljande insatser till den ESFP-operation som kommissionen kan komma att utarbeta inom ramen för gemenskapsprogram.

2.   Rådet noterar även att det krävs samordningsarrangemang i Bryssel liksom, vid behov, i Bagdad.

Artikel 13

Förmedling av sekretessbelagda uppgifter

Generalsekreteraren/den höge representanten är bemyndigad att, alltefter uppdragets operativa behov, i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser, till värdstaten och i förekommande fall till FN förmedla sekretessbelagda EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen gett upphov till, upp till nivån ”RESTREINT UE”. Lokala arrangemang skall utformas för detta ändamål.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Den skall upphöra att gälla den 30 juni 2006.

Artikel 15

Offentliggörande

Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 7 mars 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  Gemensam åtgärd 2004/909/GUSP av den 26 november 2004 om inrättande av en expertgrupp inför ett eventuellt samordnat EU-uppdrag i Irak avseende polisen, rättsstatsprincipen och den civila förvaltningen (EUT L 381, 28.12.2004, s. 84).

1

(2)  EGT L 101, 11.4.2001, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut 2004/194/EG (EUT L 63, 28.2.2004, s. 48).

2

---

BILAGA

Förteckning över de företag som avses i artikel 11.3

| — | Control risks Group: mobil säkerhet |
| --- | --- |
| Cottons Centre |
| Cottons Lane |
| London SE1 2QG |

—

Control risks Group: mobil säkerhet

Cottons Centre

Cottons Lane

London SE1 2QG

(aktiebolag)

| — | Frontier medical: grundläggande medicinska tjänster |
| --- | --- |
| Mitcheldean |
| Gloucestershire |
| GL17 ODD |

—

Frontier medical: grundläggande medicinska tjänster

Mitcheldean

Gloucestershire

GL17 ODD

(en avdelning av Exploration Logistics Group plc)

| — | Crown Agents for Oversea Governments & Administrations Limited: livsförnödenheter, inbegripet mat, vatten, tvätt och städning |
| --- | --- |
| St Nicholas House |
| St Nicholas Road |
| Sutton |
| Surrey SM1 1EL |

—

Crown Agents for Oversea Governments & Administrations Limited: livsförnödenheter, inbegripet mat, vatten, tvätt och städning

St Nicholas House

St Nicholas Road

Sutton

Surrey SM1 1EL

| — | Armorgroup Services Limited: säkerhetsarrangemang runt anläggningarna |
| --- | --- |
| 25 Buckingham Gate |
| London |
| SW1E 6LD |

—

Armorgroup Services Limited: säkerhetsarrangemang runt anläggningarna

25 Buckingham Gate

London

SW1E 6LD

---