# Euroopa Liidu L 59/5 mä

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide5. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 59

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide5. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 374/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2005, 4. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2005, 4. märts 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2005, 4. märts 2005, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 72/2005, millega peatatakse soodustollimaks ja taaskehtestatakse ühise tollitariifistiku imporditollimaks Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit üheõieliste (standardtüüpi) nelkide suhtes | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 378/2005, 4. märts 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta seoses ühenduse tugilabori ülesannete ja kohustustega söödalisandite loataotluste puhul (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 379/2005, 4. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1168/1999, millega sätestatakse ploomide turustusstandardid | 16 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 374/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2005, 4. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2005, 4. märts 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2005, 4. märts 2005, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 72/2005, millega peatatakse soodustollimaks ja taaskehtestatakse ühise tollitariifistiku imporditollimaks Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit üheõieliste (standardtüüpi) nelkide suhtes

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 378/2005, 4. märts 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta seoses ühenduse tugilabori ülesannete ja kohustustega söödalisandite loataotluste puhul (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 379/2005, 4. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1168/1999, millega sätestatakse ploomide turustusstandardid

16

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/174/EÜ:Komisjoni otsus, 28. veebruar 2005, geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamist käsitleva nõukogu direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osa täiendavate juhiste kehtestamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 413 all)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | 2005/175/EÜ:Komisjoni soovitus, 1. märts 2005, toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2005. aastaks (
  1
  ) | 27 |
| | * | 2005/176/EÜ:Komisjoni otsus, 1. märts 2005, milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 993 all)

   (
  1
  ) | 40 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2005/174/EÜ:Komisjoni otsus, 28. veebruar 2005, geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamist käsitleva nõukogu direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osa täiendavate juhiste kehtestamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 413 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 413 all)

1

20

*

2005/175/EÜ:Komisjoni soovitus, 1. märts 2005, toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2005. aastaks (
  1
  )

1

27

*

2005/176/EÜ:Komisjoni otsus, 1. märts 2005, milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 993 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 993 all)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 374/2005,

28. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2007/2000 (1) on ühendus laiendanud tollimaksuvaba turulepääsu asjaomastest riikidest pärineva enamiku põllumajandustoodete, sealhulgas suhkru impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2007/2000 (1) on ühendus laiendanud tollimaksuvaba turulepääsu asjaomastest riikidest pärineva enamiku põllumajandustoodete, sealhulgas suhkru impordi suhtes.

| (2) | Suhkru puhul on piiramatute koguste tollimaksuvaba turulepääs elavdanud Lääne-Balkani riikide tootmist tasemeni, mis ei ole ettenähtavate arengute vaatepunktist jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

(2)

Suhkru puhul on piiramatute koguste tollimaksuvaba turulepääs elavdanud Lääne-Balkani riikide tootmist tasemeni, mis ei ole ettenähtavate arengute vaatepunktist jätkusuutlikud.

| (3) | Iga Lääne-Balkani riigi suhtes muudetud impordikord valmistab, võttes arvesse ka praegusi kaubanduslikke soodustusi, nende sektoreid ette muudatusteks, mis on vajalikud reaalses ja majanduslikult jätkusuutlikus keskkonnas toimimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Iga Lääne-Balkani riigi suhtes muudetud impordikord valmistab, võttes arvesse ka praegusi kaubanduslikke soodustusi, nende sektoreid ette muudatusteks, mis on vajalikud reaalses ja majanduslikult jätkusuutlikus keskkonnas toimimiseks.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 2007/2000 tuleks muuta selgitamaks, et Lääne-Balkani riikidest ühendusse soodustingimustel imporditava veini suhtes kohaldatakse autonoomsete meetmete kohaselt ainult tariifikvoote ja mitte piiramatut tollimaksuvaba turulepääsu, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 2007/2000 tuleks muuta selgitamaks, et Lääne-Balkani riikidest ühendusse soodustingimustel imporditava veini suhtes kohaldatakse autonoomsete meetmete kohaselt ainult tariifikvoote ja mitte piiramatut tollimaksuvaba turulepääsu,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2007/2000 muudetakse käesolevaga järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Artiklitega 3 ja 4 kehtestatud erisätete kohaselt imporditakse ühendusse Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost pärinevaid tooteid, välja arvatud kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202, 1604, 1701, 1702 ja 2204 kuuluvad kaubad, koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Artiklitega 3 ja 4 kehtestatud erisätete kohaselt imporditakse ühendusse Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost pärinevaid tooteid, välja arvatud kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202, 1604, 1701, 1702 ja 2204 kuuluvad kaubad, koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  “3.   Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost imporditavate kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse artikliga 4 ettenähtud soodustusi.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

“3.   Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost imporditavate kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse artikliga 4 ettenähtud soodustusi.”

| 2. | Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige 4:
  “4.   Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost imporditavate kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse järgmisi iga-aastaseid tollimaksuvabu tariifikvoote:






  a) | 1 000 tonni (netokaal) Albaaniast pärit suhkrutoodetele; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige 4:

“4.   Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast ning Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost imporditavate kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse järgmisi iga-aastaseid tollimaksuvabu tariifikvoote:

a)

1 000 tonni (netokaal) Albaaniast pärit suhkrutoodetele;

| b) | 12 000 tonni (netokaal) Bosniast ja Hertsegoviinast pärit suhkrutoodetele; |
| --- | --- |

b)

12 000 tonni (netokaal) Bosniast ja Hertsegoviinast pärit suhkrutoodetele;

| c) | 180 000 tonni (netokaal) Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost pärit suhkrutoodetele”. |
| --- | --- |

c)

180 000 tonni (netokaal) Serbiast ja Montenegrost, sealhulgas Kosovost pärit suhkrutoodetele”.

| 3. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Baby beef-toodete ja suhkru tariifikvootide rakendamine”; |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

“Baby beef-toodete ja suhkru tariifikvootide rakendamine”;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  “Komisjon kehtestab rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (2) artikli 42 lõikega 2 ettenähtud korras.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

“Komisjon kehtestab rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate suhkrutoodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (2) artikli 42 lõikega 2 ettenähtud korras.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 607/2003, (ELT L 86, 3.4.2003, lk 18).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

2

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 375/2005,

4. märts 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 4. märtsi 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 107,2 |
| 204 | 82,9 |
| 212 | 123,3 |
| 624 | 182,8 |
| 999 | 124,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 168,5 |
| 068 | 159,6 |
| 204 | 139,6 |
| 999 | 155,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 24,0 |
| 999 | 24,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 181,5 |
| 204 | 149,3 |
| 999 | 165,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 59,3 |
| 204 | 49,9 |
| 212 | 52,8 |
| 220 | 52,0 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 61,4 |
| 999 | 52,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 66,5 |
| 220 | 76,3 |
| 624 | 51,0 |
| 999 | 64,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 81,1 |
| 400 | 112,5 |
| 404 | 71,0 |
| 508 | 77,7 |
| 512 | 53,6 |
| 528 | 71,0 |
| 720 | 66,6 |
| 999 | 76,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 208,3 |
| 388 | 70,0 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 85,3 |
| 528 | 65,6 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 94,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

107,2

204

82,9

212

123,3

624

182,8

999

124,1

0707 00 05

052

168,5

068

159,6

204

139,6

999

155,9

0709 10 00

220

24,0

999

24,0

0709 90 70

052

181,5

204

149,3

999

165,4

0805 10 20

052

59,3

204

49,9

212

52,8

220

52,0

421

41,6

624

61,4

999

52,8

0805 50 10

052

66,5

220

76,3

624

51,0

999

64,6

0808 10 80

388

81,1

400

112,5

404

71,0

508

77,7

512

53,6

528

71,0

720

66,6

999

76,2

0808 20 50

052

208,3

388

70,0

400

92,1

512

85,3

528

65,6

720

45,1

999

94,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 376/2005,

4. märts 2005,

millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 337/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatasid Prantsusmaa ja Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 337/2005 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 337/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatasid Prantsusmaa ja Ühendkuningriik määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 337/2005 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 alusel peatatakse Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Kreekas, Küprosel, Ungaris, Maltal, Madalmaades, Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Luksemburgis, Soomes ja Rootsis.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 337/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 5. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 53, 26.2.2005, lk 24.

3

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 377/2005,

4. märts 2005,

millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 72/2005, millega peatatakse soodustollimaks ja taaskehtestatakse ühise tollitariifistiku imporditollimaks Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit üheõieliste (standardtüüpi) nelkide suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, milles määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsuse 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (2) tulemusena ei ole alates 1. jaanuarist 2005 Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist imporditud rooside ja nelkide puhul vajalik kehtestada miinimumhindasid, kuna tariifikvootide piires toimunud impordi suhtes kohaldatakse soodustollimakse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsuse 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (2) tulemusena ei ole alates 1. jaanuarist 2005 Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist imporditud rooside ja nelkide puhul vajalik kehtestada miinimumhindasid, kuna tariifikvootide piires toimunud impordi suhtes kohaldatakse soodustollimakse.

| (2) | Kõnealused hinnad on siiski välja arvutatud ja arvutustest tulenevalt on vastu võetud komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2005 vastuvõtmiseni. (3) |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused hinnad on siiski välja arvutatud ja arvutustest tulenevalt on vastu võetud komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2005 vastuvõtmiseni. (3)

| (3) | Seepärast on vajalik uuesti kehtestada nõukogu 9. aprilli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 747/2001 (millega sätestatakse teatavate Vahemere maadega sõlmitud lepingute alusel sooduskohtlemiseks kõlblike toodete ühenduse tariifi- ja individuaalkvootide haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1981/94 ja (EÜ) nr 943/95) (4) kehtestatud soodustollimaksud. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vajalik uuesti kehtestada nõukogu 9. aprilli 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 747/2001 (millega sätestatakse teatavate Vahemere maadega sõlmitud lepingute alusel sooduskohtlemiseks kõlblike toodete ühenduse tariifi- ja individuaalkvootide haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1981/94 ja (EÜ) nr 943/95) (4) kehtestatud soodustollimaksud.

| (4) | Seega tuleks komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2005 tunnistada kehtetuks alates kõnealuse määruse jõustumise kuupäevast, kuna kõnealuse määruse alusel kogutud tollimaksu võib tagasi maksta vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) sätetele. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks komisjoni määrus (EÜ) nr 72/2005 tunnistada kehtetuks alates kõnealuse määruse jõustumise kuupäevast, kuna kõnealuse määruse alusel kogutud tollimaksu võib tagasi maksta vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (5) ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) sätetele.

| (5) | Komisjon peab võtma kõnealused meetmed elustaimede turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal, |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peab võtma kõnealused meetmed elustaimede turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 72/2005 tunnistatakse kehtetuks alates 18. jaanuarist 2005.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  ELT L 2, 5.1.2005, lk 4.

2

(3)  ELT L 14, 18.1.2005, lk 13.

3

(4)  EÜT L 109, 19.4.2001, lk 2. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2279/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 38).

4

(5)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

6

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 378/2005,

4. märts 2005,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta seoses ühenduse tugilabori ülesannete ja kohustustega söödalisandite loataotluste puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku ja artikli 21 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 kehtestatakse söödalisandite turuleviimise ja loomasöötades kasutamise eeskirjad. Määruses on sätestatud, et isikul, kes taotleb söödalisandi luba või söödalisandi uue kasutusviisi luba, tuleb esitada komisjonile nimetatud määrusele vastav loataotlus (edaspidi “taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 kehtestatakse söödalisandite turuleviimise ja loomasöötades kasutamise eeskirjad. Määruses on sätestatud, et isikul, kes taotleb söödalisandi luba või söödalisandi uue kasutusviisi luba, tuleb esitada komisjonile nimetatud määrusele vastav loataotlus (edaspidi “taotlus”).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt täidab nimetatud määruse II lisas toodud teatavaid ülesandeid ja kohustusi ühenduse tugilabor (edaspidi “ÜTL”). Lisaks sätestatakse nimetatud määruses, et ÜTLiks on komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus ja et teda võib kõnealuses lisas toodud ülesannete ja kohustuste täitmisel abistada riiklike tugilaborite konsortsium. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt täidab nimetatud määruse II lisas toodud teatavaid ülesandeid ja kohustusi ühenduse tugilabor (edaspidi “ÜTL”). Lisaks sätestatakse nimetatud määruses, et ÜTLiks on komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus ja et teda võib kõnealuses lisas toodud ülesannete ja kohustuste täitmisel abistada riiklike tugilaborite konsortsium.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt tuleb nimetatud määruse II lisa rakendamiseks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, sh ÜTLi ülesannete ja kohustuste täitmise praktilised tingimused, ja teha nimetatud lisas vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt tuleb nimetatud määruse II lisa rakendamiseks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, sh ÜTLi ülesannete ja kohustuste täitmise praktilised tingimused, ja teha nimetatud lisas vastavad muudatused.

| (4) | Lisaks peavad määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt taotluse juurde lisatavad proovid vastama ÜTLi ülesannete ja kohustuste täitmist silmas pidades kehtestatud konkreetsetele nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks peavad määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt taotluse juurde lisatavad proovid vastama ÜTLi ülesannete ja kohustuste täitmist silmas pidades kehtestatud konkreetsetele nõuetele.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 sätestatud menetluste järgimise tagamiseks tuleb kehtestada täpne tähtaeg ÜTLi hindamisaruande esitamiseks Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi “amet”). |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 sätestatud menetluste järgimise tagamiseks tuleb kehtestada täpne tähtaeg ÜTLi hindamisaruande esitamiseks Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi “amet”).

| (6) | ÜTLil peaks olema õigus võtta taotlejatelt ÜTLi ja riiklike tugilaborite konsortsiumi ülesannete ja kohustuste täitmise kulude katmiseks lõivu. |
| --- | --- |

(6)

ÜTLil peaks olema õigus võtta taotlejatelt ÜTLi ja riiklike tugilaborite konsortsiumi ülesannete ja kohustuste täitmise kulude katmiseks lõivu.

| (7) | Et riiklikud tugilaborid oleksid võimelised määrusega (EÜ) nr 1831/2003 kehtestatud ülesandeid ja kohustusi nõuetekohaselt täitma, tohiks neil lubada ÜTLi abistavasse laborite konsortsiumi kuuluda vaid juhul, kui nad vastavad teatavatele erinõuetele. Liikmesriikidel tuleks lubada taotleda komisjonilt selliste laborite määramist. |
| --- | --- |

(7)

Et riiklikud tugilaborid oleksid võimelised määrusega (EÜ) nr 1831/2003 kehtestatud ülesandeid ja kohustusi nõuetekohaselt täitma, tohiks neil lubada ÜTLi abistavasse laborite konsortsiumi kuuluda vaid juhul, kui nad vastavad teatavatele erinõuetele. Liikmesriikidel tuleks lubada taotleda komisjonilt selliste laborite määramist.

| (8) | Konsortsiumi tulemusliku toimimise tagamiseks tuleb nimetada referentlabor, mis viib läbi kasutatud analüüsimeetodi(te) esmase hindamise iga taotluse puhul, ja määratleda selgelt referentlaborite ning teiste konsortsiumis osalevate laborite ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

(8)

Konsortsiumi tulemusliku toimimise tagamiseks tuleb nimetada referentlabor, mis viib läbi kasutatud analüüsimeetodi(te) esmase hindamise iga taotluse puhul, ja määratleda selgelt referentlaborite ning teiste konsortsiumis osalevate laborite ülesanded ja kohustused.

| (9) | Tuleb kehtestada erimenetlused juhtudeks, mil taotluses toodud andmed on analüüsimeetodi(te) kontrollimiseks või valideerimiseks ebapiisavad. |
| --- | --- |

(9)

Tuleb kehtestada erimenetlused juhtudeks, mil taotluses toodud andmed on analüüsimeetodi(te) kontrollimiseks või valideerimiseks ebapiisavad.

| (10) | Stabiilsuse ja efektiivsuse huvides ning konsortsiumi töö käivitamiseks tuleb määrata selles osalevad riiklikud tugilaborid. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsuse ja efektiivsuse huvides ning konsortsiumi töö käivitamiseks tuleb määrata selles osalevad riiklikud tugilaborid.

| (11) | Konsortsiumi liikmete vahelised suhted tuleks määrata kindlaks nendevahelise lepinguga. Sellega seoses võib ÜTL välja töötada juhendeid nii taotlejatele kui ka konsortsiumis osalevatele laboritele. |
| --- | --- |

(11)

Konsortsiumi liikmete vahelised suhted tuleks määrata kindlaks nendevahelise lepinguga. Sellega seoses võib ÜTL välja töötada juhendeid nii taotlejatele kui ka konsortsiumis osalevatele laboritele.

| (12) | Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1831/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühenduse tugilabori (ÜTL) ülesannete ja kohustuste osas:

| a) | söödalisandi loa või söödalisandi uue kasutusviisi loa taotlused (edaspidi “taotlus”) vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatule; ja |
| --- | --- |

a)

söödalisandi loa või söödalisandi uue kasutusviisi loa taotlused (edaspidi “taotlus”) vastavalt nimetatud määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatule; ja

| b) | ühenduse tugilabori (edaspidi “ÜTL”) ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

b)

ühenduse tugilabori (edaspidi “ÜTL”) ülesanded ja kohustused.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   standardproov– representatiivne proov taotluse objektiks olevast söödalisandist vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõike 3 punktis f viidatule;

b)   analüüsimeetod– menetlus loomasöötade söödalisandite toimeaine(te) sisalduse määramiseks, vajadusel ka nende jäägi/jääkide või ainevahetuse saadus(t)e sisalduse määramiseks inimtoidus vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõike 3 punktis c viidatule;

c)   analüüsimeetodi hindamine– taotluses kirjeldatud analüüsimeetodi protokolli põhjalik hindamine, vajaduse korral koos kirjanduse uurimisega; ei pruugi hõlmata katsete teostamist;

d)   analüüsimeetodi kontrollimine– analüüsimeetodi rakendamine laboris ja tulemuste võrdlemine taotluses kirjeldatud tulemustega;

e)   analüüsimeetodi valideerimine– analüüsimeetodi kavandatud eesmärgil kasutamiseks sobivuse tõestamine, milleks viiakse läbi võrdlusuuringuga vastavalt standardile ISO 5725-1...6 või muudele võrdlusuuringute abil analüüsimeetodite valideerimise rahvusvaheliselt ühtlustatud juhenditele;

f)   loomasöödast saadud katsematerjal– loomasöödast või eelsegust saadud proov, mis sisaldab või ei sisalda taotluse objektiks olevat söödalisandit ja mida kasutatakse analüüsimeetodi eksperimentaaluuringutel söödalisandi sisalduse määramiseks loomasöötades ja/või eelsegudes;

g)   inimtoidust saadud katsematerjal– toiduproov, mis on saadud loomast, keda on söödetud loomasöödaga, mis sisaldab või ei sisalda taotluse objektiks olevat söödalisandit ja mida kasutatakse analüüsimeetodi eksperimentaaluuringutel söödalisandi jäägi/jääkide või ainevahetuse saadus(t)e sisalduse määramiseks.

Artikkel 3

Standardproovid

1.   Kõik taotluste esitajad saadavad võrdlusproovid:

| a) | samasugusel kujul, nagu taotleja kavatseb söödalisandi turule viia; või |
| --- | --- |

a)

samasugusel kujul, nagu taotleja kavatseb söödalisandi turule viia; või

| b) | kujul, millest neid on lihtne viia sellisele kujule, millisena taotleja kavatseb söödalisandi turule viia. |
| --- | --- |

b)

kujul, millest neid on lihtne viia sellisele kujule, millisena taotleja kavatseb söödalisandi turule viia.

2.   Taotleja lisab kolme standardproovi juurde kirjaliku kinnituse artikli 4 lõikes 1 sätestatud lõivu tasumise kohta.

3.   ÜTLi nõudel esitab taotleja ka proovide juurde kuuluvad loomasöödast ja/või inimtoidust võetud katsematerjalid.

Artikkel 4

Lõivud

1.   ÜTL võtab taotlejalt iga taotluse kohta 3 000 euro suurust lõivu (edaspidi “lõiv”).

2.   ÜTL kasutab lõivu määruse (EÜ) nr 1831/2003 II lisas, eriti selle punktides 2.1, 2.2 ja 2.3 sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmise kulude katmiseks.

3.   Lõikes 1 nimetatud lõivu suurust võib määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 22 lõikes 2 viidatud menetluse kohaselt kord aastas kohandada. Kohandamisel arvestatakse käesoleva määruse täitmise käigus omandatud kogemusi, eriti võimalust kehtestada eri liiki taotluste puhul erineva suurusega lõivud.

Artikkel 5

ÜTLi esitatavad hindamisaruanded

1.   ÜTL esitab Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi “amet”) kolme kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 8 lõikes 1 viidatud kehtiva taotluse saamist ja lõivu tasumist täieliku hindamisaruande. Kui ÜTL peab mõnd taotlust väga keerukaks, võib ta seda tähtaega kuu aja võrra pikendada. ÜTL teatab tähtaja pikendamisest komisjonile, ametile ja taotlejale.

2.   Lõikes 1 sätestatud hindamisaruanne sisaldab eeskätt:

| a) | hinnangut, millest nähtub, kas taotluses esitatud andmetes toodud analüüsimeetodid on ametliku kontrolli käigus kasutamiseks sobivad; |
| --- | --- |

a)

hinnangut, millest nähtub, kas taotluses esitatud andmetes toodud analüüsimeetodid on ametliku kontrolli käigus kasutamiseks sobivad;

| b) | hinnangut analüüsimeetodi kontrollimise vajalikkuse kohta; |
| --- | --- |

b)

hinnangut analüüsimeetodi kontrollimise vajalikkuse kohta;

| c) | hinnangut analüüsimeetodi võrdlusuuringu abil valideerimise vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

c)

hinnangut analüüsimeetodi võrdlusuuringu abil valideerimise vajalikkuse kohta.

II PEATÜKK

RIIKLIKUD TUGILABORID

Artikkel 6

Riiklikud tugilaborid

1.   ÜTLi abistab määruse (EÜ) nr 1831/2003 II lisa punktides 2.2, 2.4 ja 3 nimetatud ülesannete ja kohustuste täitmisel riiklike tugilaborite konsortsium (edaspidi “konsortsium”).

2.   Konsortsium on avatud riiklikele tugilaboritele, kes vastavad I lisas sätestatud nõuetele. II lisas loetletud laborid nimetatakse käesolevaga riiklikeks tugilaboriteks ja konsortsiumi liikmeteks.

3.   Konsortsiumi liikmed, ÜTL kaasa arvatud, sõlmivad omavaheliste suhete, eelkõige rahaliste suhete määratlemiseks lepingu. Eeskätt võidakse lepingus sätestada, et ÜTLil tuleb jaotada osa saadud lõivusummadest teistele konsortsiumiliikmetele. Nimetatud lepingu kohaselt võib ÜTL vastavalt artiklis 12 sätestatule koostada konsortsiumi liikmetele tegevusjuhendeid.

4.   Iga liikmesriik võib esitada konsortsiumile taotluse veel mõne riikliku tugilabori konsortsiumi liikmeks määramiseks. Kui komisjon leiab, et sellised laborid vastavad I lisas sätestatud nõuetele, täiendab ta vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 22 lõikes 2 toodud menetlusele II lisas esitatud loetelu. Sama menetlust kohaldatakse juhul, kui liikmesriik tahab mõnda oma riiklikku tugilaborit konsortsiumist välja arvata. Konsortsiumi liikmete vahelisi lepingulisi suhteid korrigeeritakse, nii et need kajastaksid konsortsiumi koosseisus toimunud mis tahes muutusi.

Artikkel 7

Referentlaborid

1.   ÜTL määrab iga saadud taotluse kohta ühe referentlaborina toimiva labori (edaspidi “referentlabor”).

ÜTL võib taotluste puhul ka ise referentlaborina toimida.

2.   Labori referentlaboriks määramisel arvestab ÜTL tema asjatundlikkust, kogemusi ja töökoormust.

3.   Laborid saadavad referentlaborile oma märkused 20 päeva jooksul pärast artikli 8 punktis a nimetatud esialgse hindamisaruande kättesaamist.

Artikkel 8

Referentlaborite ülesanded ja kohustused

Referentlaborid täidavad järgmisi ülesandeid:

| a) | koostavad igas taotluses esitatud andmete põhjal esialgse hindamisaruande ja esitavad selle märkuste saamiseks teistele laboritele; |
| --- | --- |

a)

koostavad igas taotluses esitatud andmete põhjal esialgse hindamisaruande ja esitavad selle märkuste saamiseks teistele laboritele;

| b) | teevad teiste laborite märkustest kokkuvõtte ja koostavad parandatud hindamisaruande; |
| --- | --- |

b)

teevad teiste laborite märkustest kokkuvõtte ja koostavad parandatud hindamisaruande;

| c) | edastavad aruande ÜTLile nii aegsasti, et ÜTL jõuab esitada ametile täieliku hindamisaruande artikli 5 lõikes 1 nimetatud ajaks. |
| --- | --- |

c)

edastavad aruande ÜTLile nii aegsasti, et ÜTL jõuab esitada ametile täieliku hindamisaruande artikli 5 lõikes 1 nimetatud ajaks.

Artikkel 9

Konsortsiumis osalevate laborite ülesanded ja kohustused

1.   Konsortsiumis osalevad laborid peavad andma oma panuse referentlabori koostatud esialgse hindamisaruande täiendamisse, milleks nad saadavad referentlaborile oma märkused 20 päeva jooksul pärast esialgse aruande kättesaamist.

2.   Kõik laborid saadavad ÜTLile iga aasta 30. jaanuariks prognoosi selle kohta, millise arvu taotluste puhul nad peavad end suuteliseks antud aastal referentlaborina tegutsema. ÜTL edastab igal aastal kõigile laboritele saadud prognooside koondid.

III PEATÜKK

ANALÜÜSIMEETODITE KONTROLLIMINE JA VALIDEERIMINE, ARUANDLUS JA JUHENDID

Artikkel 10

Analüüsimeetodite kontrollimine ja valideerimine

1.   ÜTL märgib artikli 5 lõikes 2 sätestatud ametile esitatavas hindamisaruandes ja teatab ka taotlejale ja komisjonile, kas ta peab vajalikuks:

| a) | analüüsimeetodite kontrollimist; |
| --- | --- |

a)

analüüsimeetodite kontrollimist;

| b) | analüüsimeetodite valideerimist. |
| --- | --- |

b)

analüüsimeetodite valideerimist.

Seejuures saadab ÜTL taotlejale dokumendi konsortsiumi kaudu teostada tulevate tööde kirjelduse, nende ajakava ja taotleja poolt maksmisele kuuluva erilõivu hinnangulise suurusega. Nimetatud dokumendiga nõustumisest teatab taotleja ÜTLile 15 päeva jooksul pärast teatise saamist.

2.   ÜTL saadab artikli 5 lõikes 1 sätestatu kohaselt ametile aruande koos lõikes 1 ettenähtud menetluse kohaldamise tulemusi käsitleva lisaga 30 päeva jooksul pärast seda, kui kontrollimise ja valideerimise tulemused on ÜTLile kättesaadavaks tehtud.

Artikkel 11

Aruandlus

ÜTL peab igal aastal koostama käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmete kohta aastaaruande ja esitama selle komisjonile. Konsortsium aitab nimetatud aastaaruannet koostada.

Aastaaruande koostamiseks võib ÜTL korraldada ka igal aastal nõupidamise konsortsiumi liikmetega.

Artikkel 12

Juhendid

1.   ÜTL võib koostada taotlejatele täpsed juhendid, milles käsitletakse:

| a) | standardproove; |
| --- | --- |

a)

standardproove;

| b) | analüüsimeetodite kontrollimist, eeskätt sellise kontrollimise vajalikkuse hindamise kriteeriume; |
| --- | --- |

b)

analüüsimeetodite kontrollimist, eeskätt sellise kontrollimise vajalikkuse hindamise kriteeriume;

| c) | analüüsimeetodite valideerimist, eeskätt sellise valideerimise vajalikkuse hindamise kriteeriume. |
| --- | --- |

c)

analüüsimeetodite valideerimist, eeskätt sellise valideerimise vajalikkuse hindamise kriteeriume.

2.   ÜTL koostab laboritele referentlaborite määramise kriteeriume sisaldavad täpsed juhendid.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 II lisa lõiked 2 ja 3 asendatakse käesoleva määruse III lisas oleva tekstiga.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

---

I LISA

Artiklis 8 viidatud nõuded konsortsiumis osalevatele laboritele

Konsortsiumis osalevad laborid peavad vastama järgmistele miinimumnõuetele:

| a) | liikmesriik on teinud nende riiklikuks tugilaboriks määramise ettepaneku, et nad saaksid osaleda määruse (EÜ) nr 1831/2003 II lisas nimetatud konsortsiumis; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik on teinud nende riiklikuks tugilaboriks määramise ettepaneku, et nad saaksid osaleda määruse (EÜ) nr 1831/2003 II lisas nimetatud konsortsiumis;

| b) | neil on vastava kvalifikatsiooniga töötajad, kes on saanud nende tegevuse objektiks olevate söödalisandite analüüsimeetodite osas piisava väljaõppe; |
| --- | --- |

b)

neil on vastava kvalifikatsiooniga töötajad, kes on saanud nende tegevuse objektiks olevate söödalisandite analüüsimeetodite osas piisava väljaõppe;

| c) | nende käsutuses on söödalisandite analüüsimiseks vajalikud seadmed, eriti sellised, mille abil nad täidavad käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

nende käsutuses on söödalisandite analüüsimiseks vajalikud seadmed, eriti sellised, mille abil nad täidavad käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid;

| d) | neil on asjakohane halduse infrastruktuur; |
| --- | --- |

d)

neil on asjakohane halduse infrastruktuur;

| e) | neil on tehniliste aruannete koostamiseks ja teiste konsortsiumis osalevate laboritega kiire teabevahetuse korraldamiseks piisav andmetöötlusvõimsus; |
| --- | --- |

e)

neil on tehniliste aruannete koostamiseks ja teiste konsortsiumis osalevate laboritega kiire teabevahetuse korraldamiseks piisav andmetöötlusvõimsus;

| f) | nad kinnitavad, et nende töötajad austavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003 esitatud loataotluste käsitlemisega seonduvate küsimuste, saadud tulemuste või teabevahetuse konfidentsiaalseid aspekte, eriti seoses nimetatud määruse artiklis 18 osutatud teabega; |
| --- | --- |

f)

nad kinnitavad, et nende töötajad austavad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003 esitatud loataotluste käsitlemisega seonduvate küsimuste, saadud tulemuste või teabevahetuse konfidentsiaalseid aspekte, eriti seoses nimetatud määruse artiklis 18 osutatud teabega;

| g) | nad tunnevad piisavalt laboritööd ja rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

g)

nad tunnevad piisavalt laboritööd ja rahvusvahelisi standardeid;

| h) | nad on rahvusvahelistele standarditele (nt ISO 17025) vastavalt akrediteeritud või akrediteerimisel. |
| --- | --- |

h)

nad on rahvusvahelistele standarditele (nt ISO 17025) vastavalt akrediteeritud või akrediteerimisel.

---

II LISA

Ühenduse tugilabor ja artikli 6 lõikes 2 viidatud riiklike tugilaborite konsortsium

ÜHENDUSE TUGILABOR

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus. Etalonainete ja Mõõtmise Instituut. Geel, Belgia.

LIIKMESRIIKIDE RIIKLIKUD TUGILABORID

Belgique/België

| — | Federaal Voedingslabo Tervuren (FAVV), Tervuren, |
| --- | --- |

—

Federaal Voedingslabo Tervuren (FAVV), Tervuren,

| — | Vlaamse Instelling voor Technogisch Onderzoek (VITO), Mol; |
| --- | --- |

—

Vlaamse Instelling voor Technogisch Onderzoek (VITO), Mol;

Česká republika

| — | Central Inst. Superv. Test. Agriculture, Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský (ÚKZÚZ), Praha; |
| --- | --- |

—

Central Inst. Superv. Test. Agriculture, Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský (ÚKZÚZ), Praha;

Danmark

| — | Plantedirektoratets Laboratorium, Lyngby; |
| --- | --- |

—

Plantedirektoratets Laboratorium, Lyngby;

Deutschland

| — | Schwerpunktlabor Futtermittel des Bayerischen Landesamtes für Gesundheit und Lebensmittelsicherheit (LGL). Oberschleißheim; |
| --- | --- |

—

Schwerpunktlabor Futtermittel des Bayerischen Landesamtes für Gesundheit und Lebensmittelsicherheit (LGL). Oberschleißheim;

| — | Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt (LUFA) Speyer. Speyer; |
| --- | --- |

—

Landwirtschaftliche Untersuchungs- und Forschungsanstalt (LUFA) Speyer. Speyer;

| — | Sächsische Landesanstalt für Landwirtschaft. Fachbereich 8 — Landwirtschaftliches Untersuchungswesen. Leipzig; |
| --- | --- |

—

Sächsische Landesanstalt für Landwirtschaft. Fachbereich 8 — Landwirtschaftliches Untersuchungswesen. Leipzig;

| — | Thüringer Landesanstalt für Landwirtschaft (TLL). Abteilung Untersuchungswesen. Jena; |
| --- | --- |

—

Thüringer Landesanstalt für Landwirtschaft (TLL). Abteilung Untersuchungswesen. Jena;

Eesti

| — | Põllumajandusuuringute Keskus (PMK), Jääkide ja saasteainete labor, Saku, Harjumaa, |
| --- | --- |

—

Põllumajandusuuringute Keskus (PMK), Jääkide ja saasteainete labor, Saku, Harjumaa,

| — | Põllumajandusuuringute Keskus (PMK), Taimse materjali analüüsi labor, Saku, Harjumaa; |
| --- | --- |

—

Põllumajandusuuringute Keskus (PMK), Taimse materjali analüüsi labor, Saku, Harjumaa;

España

| — | Laboratorio Arbitral Agroalimentario, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Madrid. |
| --- | --- |

—

Laboratorio Arbitral Agroalimentario, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Madrid.

| — | Laboratori Agroalimentari, Departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, Generalitat de Catalunya, Cabrils. |
| --- | --- |

—

Laboratori Agroalimentari, Departament d’Agricultura, Ramaderia i Pesca, Generalitat de Catalunya, Cabrils.

France

| — | Laboratoire de Rennes, direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF), Rennes; |
| --- | --- |

—

Laboratoire de Rennes, direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF), Rennes;

Ireland

| — | The State Laboratory, Dublin; |
| --- | --- |

—

The State Laboratory, Dublin;

Italia

| — | Istituto Superiore di Sanità. Dipartimento di Sanità alimentare ed animale, Roma. |
| --- | --- |

—

Istituto Superiore di Sanità. Dipartimento di Sanità alimentare ed animale, Roma.

| — | Centro di referenza nazionale per la sorveglianza ed il controllo degli alimenti per gli animali (CReAA), Torino. |
| --- | --- |

—

Centro di referenza nazionale per la sorveglianza ed il controllo degli alimenti per gli animali (CReAA), Torino.

Κύπρος

| — | Feedingstuffs Analytical Laboratory, Department of Agriculture, Nicosia; |
| --- | --- |

—

Feedingstuffs Analytical Laboratory, Department of Agriculture, Nicosia;

Latvija

| — | Valsts veterinārmedicīnas diagnostikas centrs (VVMDC), Rīga; |
| --- | --- |

—

Valsts veterinārmedicīnas diagnostikas centrs (VVMDC), Rīga;

Lietuvos

| — | Nacionalinė veterinarijos laboratorija, Vilnius, |
| --- | --- |

—

Nacionalinė veterinarijos laboratorija, Vilnius,

| — | Klaipėdos apskrities VMVT laboratorija, Klaipėda; |
| --- | --- |

—

Klaipėdos apskrities VMVT laboratorija, Klaipėda;

Luxembourg

| — | Laboratoire de contrôle et d'essais — ASTA, Ettelbrück; |
| --- | --- |

—

Laboratoire de contrôle et d'essais — ASTA, Ettelbrück;

Magyarország

| — | Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (OMMI) Központi Laboratórium, Budapest; |
| --- | --- |

—

Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (OMMI) Központi Laboratórium, Budapest;

Nederland

| — | RIKILT- Instituut voor Voedselveiligheid, Wageningen, |
| --- | --- |

—

RIKILT- Instituut voor Voedselveiligheid, Wageningen,

| — | Rijkinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Bilthoven; |
| --- | --- |

—

Rijkinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Bilthoven;

Österreich

| — | Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit (AGES), Wien; |
| --- | --- |

—

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit (AGES), Wien;

Polska

| — | Instytut Zootechniki w Krakowie, Krajowe Laboratorium Pasz, Lublin, |
| --- | --- |

—

Instytut Zootechniki w Krakowie, Krajowe Laboratorium Pasz, Lublin,

| — | Państwowy Instytut Weterynaryjny, Puławy; |
| --- | --- |

—

Państwowy Instytut Weterynaryjny, Puławy;

Portugal

| — | Laboratório Nacional de Investigação Veterinária, Lisboa. |
| --- | --- |

—

Laboratório Nacional de Investigação Veterinária, Lisboa.

Slovenija

| — | Univerza v Ljubljani. Veterinarska fakulteta, Nacionalni veterinarski inštitut, Enota za patologijo prehrane in higieno okolja, Ljubljana, |
| --- | --- |

—

Univerza v Ljubljani. Veterinarska fakulteta, Nacionalni veterinarski inštitut, Enota za patologijo prehrane in higieno okolja, Ljubljana,

| — | Kmetijski inštitut Slovenije, Ljubljana; |
| --- | --- |

—

Kmetijski inštitut Slovenije, Ljubljana;

Slovensko

| — | Skúšobné laboratórium – oddelenie analýzy krmív, Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, Bratislava. |
| --- | --- |

—

Skúšobné laboratórium – oddelenie analýzy krmív, Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky, Bratislava.

Suomi/Finland

| — | Kasvintuotannon tarkastuskeskus/Kontrollcentralen för växtproduktion (KTTK). Vantaa/Vanda; |
| --- | --- |

—

Kasvintuotannon tarkastuskeskus/Kontrollcentralen för växtproduktion (KTTK). Vantaa/Vanda;

Sverige

| — | Foderavdelningen, Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), Uppsala. |
| --- | --- |

—

Foderavdelningen, Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), Uppsala.

United Kingdom

| — | The Laboratory of the Government Chemist, Teddington. |
| --- | --- |

—

The Laboratory of the Government Chemist, Teddington.

EFTA RIIKIDE RIIKLIKUD TUGILABORID

Norway

| — | LabNett AS, Agricultural Chemistry Laboratory, Stjørdal. |
| --- | --- |

—

LabNett AS, Agricultural Chemistry Laboratory, Stjørdal.

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 II lisa lõikeid 2 ja 3 asendav tekst

| “2. | Käesolevas lisas sätestatud ülesannete täitmisel võib ÜTLi abistada riiklike tugilaborite konsortsium.
  ÜTL vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:






  2.1. | taotleja saadetud söödalisandi proovide vastuvõtmine, ladustamine ja säilitamine vastavalt artikli 7 lõike 3 punktis f sätestatule; |
| --- | --- | --- |

“2.

Käesolevas lisas sätestatud ülesannete täitmisel võib ÜTLi abistada riiklike tugilaborite konsortsium.

ÜTL vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:

2.1.

taotleja saadetud söödalisandi proovide vastuvõtmine, ladustamine ja säilitamine vastavalt artikli 7 lõike 3 punktis f sätestatule;

| 2.2. | söödalisandi analüüsimise meetodi ja muude sellega seotud asjakohaste analüüsimeetodite hindamine söödalisandi loataotluses esitatud andmete alusel, et hinnata selle sobivust ametlikul kontrollimisel kasutamiseks vastavalt artikli 7 lõigetes 4 ja 5 viidatud rakenduseeskirjadele ja artikli 7 lõikes 6 viidatud ameti juhenditele; |
| --- | --- |

2.2.

söödalisandi analüüsimise meetodi ja muude sellega seotud asjakohaste analüüsimeetodite hindamine söödalisandi loataotluses esitatud andmete alusel, et hinnata selle sobivust ametlikul kontrollimisel kasutamiseks vastavalt artikli 7 lõigetes 4 ja 5 viidatud rakenduseeskirjadele ja artikli 7 lõikes 6 viidatud ameti juhenditele;

| 2.3. | käesolevas lisas viidatud ülesannete ja kohustuste täitmise tulemuste täieliku hindamisaruande esitamine ametile; |
| --- | --- |

2.3.

käesolevas lisas viidatud ülesannete ja kohustuste täitmise tulemuste täieliku hindamisaruande esitamine ametile;

| 2.4. | vajaduse korral analüüsimeetodi(te) kontrollimine. |
| --- | --- |

2.4.

vajaduse korral analüüsimeetodi(te) kontrollimine.

| 3. | ÜTLi ülesanne on koordineerida söödalisandi analüüsimeetodi(te) valideerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 378/2005 (1) artiklis 10 sätestatud menetlusele. See ülesanne võib hõlmata ka inimtoidust või loomasöödast võetava katsematerjali ettevalmistamist. |
| --- | --- |

3.

ÜTLi ülesanne on koordineerida söödalisandi analüüsimeetodi(te) valideerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 378/2005 (1) artiklis 10 sätestatud menetlusele. See ülesanne võib hõlmata ka inimtoidust või loomasöödast võetava katsematerjali ettevalmistamist.

| 4. | ÜTL osutab komisjonile teaduslikku ja tehnilist abi, eriti juhtudel, mil liikmesriigid vaidlustavad käesolevas lisas viidatud üleannete ja kohustuste täitmisega seotud analüüside tulemused, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (2) artiklites 11 ja 32 määratletud rolli. |
| --- | --- |

4.

ÜTL osutab komisjonile teaduslikku ja tehnilist abi, eriti juhtudel, mil liikmesriigid vaidlustavad käesolevas lisas viidatud üleannete ja kohustuste täitmisega seotud analüüside tulemused, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (2) artiklites 11 ja 32 määratletud rolli.

| 5. | Komisjoni palvel võib ÜTL enda peale võtta ka analüütiliste või muude seotud eriuuringute läbiviimise sarnaselt punktis 2 nimetatud ülesannete ja kohustustega. Eeskätt võib see toimuda seoses artiklis 10 märgitud ja registrisse kantud olemasolevate toodetega ja ajavahemikul enne loataotluse esitamist vastavalt artikli 10 lõikele 2. |
| --- | --- |

5.

Komisjoni palvel võib ÜTL enda peale võtta ka analüütiliste või muude seotud eriuuringute läbiviimise sarnaselt punktis 2 nimetatud ülesannete ja kohustustega. Eeskätt võib see toimuda seoses artiklis 10 märgitud ja registrisse kantud olemasolevate toodetega ja ajavahemikul enne loataotluse esitamist vastavalt artikli 10 lõikele 2.

| 6. | ÜTL vastutab riiklike tugilaborite konsortsiumi tegevuse üldkoordineerimise eest. ÜTL teeb taotlustega seotud vajalikud andmed laboritele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

6.

ÜTL vastutab riiklike tugilaborite konsortsiumi tegevuse üldkoordineerimise eest. ÜTL teeb taotlustega seotud vajalikud andmed laboritele kättesaadavaks.

| 7. | Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 32 kehtestatud ühenduse tugilaborite kohustusi, võib ÜTL koostada ja pidada söödalisandite kontrollimiseks kasutatavate analüüsimeetodite andmebaasi ja võimaldada seda kasutada liikmesriikide ametlikel kontroll-laboritel ning muudel huvitatud osapooltel.” |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 32 kehtestatud ühenduse tugilaborite kohustusi, võib ÜTL koostada ja pidada söödalisandite kontrollimiseks kasutatavate analüüsimeetodite andmebaasi ja võimaldada seda kasutada liikmesriikide ametlikel kontroll-laboritel ning muudel huvitatud osapooltel.”

---

(1)  ELT L 59, 5.3.2005, lk 8.

1

(2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1; parandus ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.

2

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 379/2005,

4. märts 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1168/1999, millega sätestatakse ploomide turustusstandardid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 537/2004 (millega kohandatakse mitmeid värskete puu- ja köögiviljade turgu käsitlevaid määrusi seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega) (2) lisati mitu sorti Prunus domestica suureviljaliste sortide mittetäielikku nimekirja komisjoni määruse (EÜ) nr 1168/1999 (3) lisa liite asendamise teel. Siiski ei hõlma uus liide selles enne muudatust sisaldunud Prunus salicina suureviljaliste sortide mittetäielikku nimekirja järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni soovitust eristada Prunus domestica sorte Prunus salicina sortidest. Maailmaturu läbipaistvuse huvides tuleks see nimekiri uuesti kehtestada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 537/2004 (millega kohandatakse mitmeid värskete puu- ja köögiviljade turgu käsitlevaid määrusi seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega) (2) lisati mitu sorti Prunus domestica suureviljaliste sortide mittetäielikku nimekirja komisjoni määruse (EÜ) nr 1168/1999 (3) lisa liite asendamise teel. Siiski ei hõlma uus liide selles enne muudatust sisaldunud Prunus salicina suureviljaliste sortide mittetäielikku nimekirja järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni soovitust eristada Prunus domestica sorte Prunus salicina sortidest. Maailmaturu läbipaistvuse huvides tuleks see nimekiri uuesti kehtestada.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1168/1999 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1168/1999 vastavalt muuta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1168/1999 lisa liidet muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (ELT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 86, 24.3.2004, lk 9.

2

(3)  EÜT L 141, 4.6.1999, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 907/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 50).

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1168/1999 lisa liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | Tabeli pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1.

Tabeli pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2. | Lisatakse järgmine tekst:
  “2.   Prunus salicina suureviljaliste sortide mittetäielik nimekiri






  Sort
  Kultivar ja/või kaubanimi | Sünonüümid |
| --- | --- | --- |
| Allo | |
| Andy’s Pride | |
| Angeleno | |
| Autumn Giant | |
| Autumn Pride | |
| Beaut Sun | |
| Beauty | Beaty |
| Bella di Barbiano | |
| Black Amber | |
| Black Beaut | |
| Black Gold | |
| Black Rosa | |
| Black Royal | |
| Black Star | |
| Black Sun | |
| Burbank | |
| Burmosa | |
| Calita | |
| Casselman | Kesselman |
| Catalina | |
| Celebration | |
| Centenaria | |
| Del Rey Sun | |
| Delbarazur | |
| Dólar | |
| Eclipse | |
| Eldorado | |
| Eric Sun | |
| Flavor King | |
| Formosa | |
| Fortune | |
| Friar | |
| Frontier | |
| Gavearli | |
| Gaviota | |
| Globe Sun | |
| Goccia d'Oro | |
| Golden Japan | Shiro |
| Golden King | |
| Golden Kiss | |
| Golden Plum | |
| Goldsweet 4 | |
| Grand Rosa | |
| Green Sun | |
| Hackman | |
| Harry Pickstone | |
| Howard Sun | |
| Kelsey | |
| Lady Red | |
| Lady West | |
| Laetitia | |
| Laroda | |
| Larry Ann | Larry Anne, Tegan Blue, Freedom |
| Late Red | |
| Late Santa Rosa | |
| Linda Rosa | |
| Mariposa | Improved Satsuma, Satsuma Improved |
| Methley | |
| Midnight Sun | |
| Morettini 355 | Cœur de Lion |
| Narrabeen | |
| Newyorker | |
| Nubiana | |
| Obilnaja | |
| October Sun | |
| Original Sun | |
| Oro Miel | |
| Ozark Premier | Premier |
| Pink Delight | |
| Pioneer | |
| Queen Ann | |
| Queen Rosa | |
| Red Beaut | |
| Red Rosa | |
| Red Sweet | |
| Redgold | |
| Redroy | |
| Reubennel | Ruby Nel |
| Royal Black | |
| Royal Diamond | |
| Royal Garnet | |
| Royal Star | |
| Roysum | |
| Ruby Blood | |
| Ruby Red | |
| Sangue di Drago | |
| Santa Rosa | |
| Sapphire | |
| Satsuma | |
| Simka | |
| Sir Prize | Akihime |
| Songold | |
| Southern Belle | |
| Southern Pride | |
| Souvenir | |
| Souvenir II | |
| Spring Beaut | |
| Starking Delicious | |
| Stirling | |
| Suplumeleven | |
| Suplumthirteen | |
| Suplumtwelve | |
| Susy | |
| TC Sun | |
| Teak Gold | |
| Top Black | |
| Tracy Sun | |
| Wickson | |
| Yakima | |
| Yellow Sun | |
| Zanzi Sun” | |

2.

Lisatakse järgmine tekst:

“2.   Prunus salicina suureviljaliste sortide mittetäielik nimekiri

Sort

Kultivar ja/või kaubanimi

Sünonüümid

Allo

Andy’s Pride

Angeleno

Autumn Giant

Autumn Pride

Beaut Sun

Beauty

Beaty

Bella di Barbiano

Black Amber

Black Beaut

Black Gold

Black Rosa

Black Royal

Black Star

Black Sun

Burbank

Burmosa

Calita

Casselman

Kesselman

Catalina

Celebration

Centenaria

Del Rey Sun

Delbarazur

Dólar

Eclipse

Eldorado

Eric Sun

Flavor King

Formosa

Fortune

Friar

Frontier

Gavearli

Gaviota

Globe Sun

Goccia d'Oro

Golden Japan

Shiro

Golden King

Golden Kiss

Golden Plum

Goldsweet 4

Grand Rosa

Green Sun

Hackman

Harry Pickstone

Howard Sun

Kelsey

Lady Red

Lady West

Laetitia

Laroda

Larry Ann

Larry Anne, Tegan Blue, Freedom

Late Red

Late Santa Rosa

Linda Rosa

Mariposa

Improved Satsuma, Satsuma Improved

Methley

Midnight Sun

Morettini 355

Cœur de Lion

Narrabeen

Newyorker

Nubiana

Obilnaja

October Sun

Original Sun

Oro Miel

Ozark Premier

Premier

Pink Delight

Pioneer

Queen Ann

Queen Rosa

Red Beaut

Red Rosa

Red Sweet

Redgold

Redroy

Reubennel

Ruby Nel

Royal Black

Royal Diamond

Royal Garnet

Royal Star

Roysum

Ruby Blood

Ruby Red

Sangue di Drago

Santa Rosa

Sapphire

Satsuma

Simka

Sir Prize

Akihime

Songold

Southern Belle

Southern Pride

Souvenir

Souvenir II

Spring Beaut

Starking Delicious

Stirling

Suplumeleven

Suplumthirteen

Suplumtwelve

Susy

TC Sun

Teak Gold

Top Black

Tracy Sun

Wickson

Yakima

Yellow Sun

Zanzi Sun”

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/20

---

KOMISJONI OTSUS,

28. veebruar 2005,

geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamist käsitleva nõukogu direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osa täiendavate juhiste kehtestamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 413 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/174/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivi 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta, (1) eriti selle II lisa B osa sissejuhatavat lõiku,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osas loetletud kriteeriumid peavad olema täidetud, kui tehakse kindlaks, kas geneetiliselt muundatud mikroorganism (GMM) on ohutu inimeste tervise ja keskkonna suhtes ning kas selle võib lisada kõnealuse direktiivi II lisa C osasse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osas loetletud kriteeriumid peavad olema täidetud, kui tehakse kindlaks, kas geneetiliselt muundatud mikroorganism (GMM) on ohutu inimeste tervise ja keskkonna suhtes ning kas selle võib lisada kõnealuse direktiivi II lisa C osasse.

| (2) | Nimetatud kriteeriumide kohaldamist tuleks hõlbustada liikmesriikidele juhiste andmise kaudu, mis aitaksid siseriiklikel pädevatel asutustel korraldada esialgset hindamist nõuetekohasel viisil ning annaksid kasutajatele asjakohast teavet esitatavate toimikute sisu kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud kriteeriumide kohaldamist tuleks hõlbustada liikmesriikidele juhiste andmise kaudu, mis aitaksid siseriiklikel pädevatel asutustel korraldada esialgset hindamist nõuetekohasel viisil ning annaksid kasutajatele asjakohast teavet esitatavate toimikute sisu kohta.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 90/219/EMÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 90/219/EMÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas sätestatud juhiseid kasutatakse direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osa täiendusena.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 117, 8.5.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EFSA Teataja (2003) 18, 1–15.

2

---

LISA

Direktiivi 90/219/EMÜ II lisa B osa täiendavad juhised

SISSEJUHATUS

GMMide liigid loetakse II lisa C osasse lisamiseks sobivaiks üksnes siis, kui on täidetud nii üldised kui ka spetsiifilised kriteeriumid, mis on loetletud II lisa B osas.

Kõik II lisa C osasse lisatud GMMid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas koos asjakohase GMMi kindlakstegemist võimaldavate omaduste või neid käsitlevate teabeallikatega. Kaaludes, kas lisada teatav GMMi liik II lisa C osasse, tuleks arvesse võtta kõiki selle koostisosi ja vajaduse korral ka protsessi, mille abil asjakohane GMM loodi. Tuleb märkida, et kuigi kõiki aspekte tuleb arvesse võtta, hinnatakse II lisa B osa kriteeriumide alusel üksnes GMMi omadusi. Kui kõiki GMMi koostisosi hinnatakse eraldi ja tuvastatakse nende ohutus, on tõenäoline, et kõnealune GMM vastab ohutuskriteeriumidele. Seda ei tohiks siiski eeldada ning asja on vaja põhjalikult uurida.

Kui GMMid on loodud vaheorganismidena lõpliku GMMi loomise käigus, tuleb neid vaheorganisme samuti hinnata II lisa B osas esitatud kriteeriumide alusel, et võimaldada iga liik ja seega de facto kogu isoleeritud kasutamine käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Liikmesriigid peaksid tagama, et kasutajad kasutaksid järgmisi juhiseid, et neil oleks hõlpsam kõnealuseid kriteeriume täita, kui esitatakse asjakohased toimikud, mis käsitlevad II lisa C osasse lisatavate GMMide ohutust inimeste tervisele ja keskkonnale, ning siseriiklikud pädevad asutused peaksid nimetatud juhiste alusel hindama kriteeriumide täitmist.

Toimikud peavad sisaldama üksikasjalikku ja põhjendatud teavet, mis võimaldab liikmesriikidel hinnata, kas GMMide ohutust käsitlevad väited on kõnealuseid kriteeriume arvestades põhjendatud. Teadusliku ebakindluse korral tuleks kohaldada ettevaatuspõhimõtet ning GMMide käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätmist võib kaaluda alles siis, kui on olemas kindlad tõendid, et kõnealused kriteeriumid on täidetud.

Siseriiklik pädev asutus, kes võtab vastu sel eesmärgil esitatud toimiku, peaks kriteeriumide täitmise positiivse hinnangu korral edastama nimetatud toimiku komisjonile, kes peaks konsulteerima nimetatud direktiivi artikli 21 alusel loodud komiteega, kas lisada kõnealune GMM II lisa C osasse. Kasutatud mõisteid on selgitatud 1. liites.

1.   ÜLDKRITEERIUMID

1.1.   Tüve kontrollimine/kinnitamine

Tüvi tuleb kindlaks teha ja kinnitada ning hoolikalt kirjeldada vektori/inserdi struktuuri ja toimimist lõplikus GMMis. Üksikasjalikud andmed tüve kohta (sealhulgas geneetiline muundamislugu) on ohutuse hindamisel suureks abiks. Tuleks mõista tihedasti seotud, tuntud ja kahjulike mikroorganismide taksonoomilisi suhteid, kuna selle kaudu on võimalik saada teavet võimalike kahjulike omaduste kohta, mis tavaolukorras ei avaldu, kuid võivad ilmneda geneetilise muundamise tulemusena. Eukarüootsete rakkude ja koekultuurisüsteemide päritolu tuleks kontrollida rahvusvahelise klassifikatsiooni (ATCC või muud) alusel.

Tuleks otsida asjakohast kirjandust ajaloo, ohutusandmete, taksonoomiliste üksikasjade, fenotüüpiliste ja geneetiliste markerite kohta, nt “Bergey’s Manual of Determinative Bacteriology”, teaduslikud dokumendid ja ajakirjad, teave DNAd pakkuvatelt äriühingutelt. Kasulikku teavet võib saada ka kultuuripankadest ja kultuuripankade organisatsioonidelt, nagu näiteks World Federation of Culture Collections (WFCC), kes annab välja kataloogi World Directory of Collections of Cultures of Micro-organisms, ja European Culture Collections Organisation (ECCO). Tuleks arvesse võtta ka tähtsamaid Euroopa kultuuripanku, kus säilitatakse suuri mikroorganismide rühmi. Uue isolaadi või tüve puhul, mida ei ole veel põhjalikult uuritud, tuleb vastamata küsimustele püüda leida vastuseid testide abil, mis viiakse läbi GMMi tuvastamiseks. Selline olukord võib tekkida, kui GMMi tüvi erineb nähtavalt oma eellastüve(de)st, näiteks kui see on saadud rakkude liitmisel või mitme geneetilise muundamise tulemusena.

Kui tüve identiteedi tuvastamiseks on vajalikud testid, võivad need hõlmata morfoloogiat, värvumist, elektronmikroskoopiat, seroloogilist tuvastamist, toitainete kasutamist ja/või lagundamist, ensüümide isovormide analüüsi, valkude ja rasvhapete profiile, nukleotiidide sisaldust, DNA/RNA sõrmejälgi, taksonispetsiifiliste DNA/RNA järjestuste amplifitseerimist, geenide tuvastamist, hübridiseerimist rRNA-spetsiifiliste DNA järjestustega ja DNA/RNA resekveneerimist. Selliste testide tulemused tuleks dokumenteerida.

GMMi geenide identifitseerimise optimaalseks tingimuseks on see, kui teatakse vektori ja inserdi täielikku nukleotiidjärjestust. Siis saab selgitada iga geneetilise ühiku funktsiooni. Vektor ja insert peaksid olema kavandatud otstarbe täitmiseks vajalike geneetiliste järjestuste suhtes võimalikult piiratud suurusega. See vähendab krüptiliste funktsioonide tekitamise ja ekspressiooni ning soovimatute omaduste esinemise tõenäosust.

1.2.   Dokumenteeritud ja kinnitatud ohutus

GMMi ohutu kasutamise kohta tuleb esitada dokumenteeritud tõendid. See võib sisaldada eelnevalt tehtud testide tulemusi, kirjandusotsingul saadud andmeid või organismi kasutamisel saadud andmeid ohutuse kohta. Tuleks märkida, et varasem ohutu kasutamine tähenda tingimata ohutuse kinnitamist, eriti kui GMMi on kasutatud rangelt kontrollitud tingimustel ohutuse tagamiseks.

Retsipiendi või eellastüve kindlakstehtud ohutuse dokumenteeritud tõend on oluline tegur, otsustamaks, kas GMM vastab sellele kriteeriumile. Siiski võib GMM märkimisväärselt erineda eellastüve(de)st, see võib mõjutada ohutust ning neid erinevusi tuleb uurida. Eriti hoolikas tuleb olla juhul, kui geneetilise muundamise eesmärk oli kahjuliku või patogeense tunnuse kõrvaldamine retsipiendilt või eellastüvelt. Sellistel juhtudel tuleb ohutuse tõendamiseks esitada selged, dokumenteeritud tõendid kahjulike või potentsiaalselt kahjulike tunnuste eduka kõrvaldamise kohta. Kui andmed konkreetse retsipiendi või eellastüve kohta pole kättesaadavad, siis võib olla võimalik kasutada liigi kohta kogutud andmeid. Kui neid andmeid toetavad kirjanduse ülevaated ja tüve liigisisese varieeruvuse taksonoomiline uurimine, võivad need anda tõendeid konkreetse retsipiendi või eellastüve ohutuse kohta.

Kui ohutust tõendav teave ei ole kättesaadav, siis tuleb läbi viia sobivad testid, et teha kindlaks GMMi ohutus.

1.3.   Geneetiline stabiilsus

Geneetiline muundamine ei tohi suurendada GMMi stabiilsust keskkonnas, võrreldes muundamata mikroorganismiga, kui see võib olla kahjulik.

Kus ebastabiilsus geneetilise muundamise puhul võib vähendada ohutust, tuleb esitada tõendid stabiilsuse kohta. See kehtib eriti juhtudel, kus on tekitatud nõrgestav mutatsioon, et vähendada GMMi kahjulikke omadusi.

2.   ERIKRITEERIUMID

2.1.   Mittepatogeenne

GMM ei tohi olla suuteline põhjustama haigust või kahjustama tervete inimeste, taimede või loomade tervist tavapärastel tingimustel või põhjendatult eeldatava juhtumi tulemusel, nagu näiteks vigastus nõelatorkel, juhuslik allaneelamine, kokkupuude aerosooliga või lekkimine, mis viib kokkupuuteni keskkonnaga. Kui on olemas suur tõenäosus, et nõrgestatud immuunsüsteemiga isikud on GMMile vastuvõtlikud, näiteks kui GMMi kasutatakse kliinilises keskkonnas, siis tuleb sellise kokkupuute võimalikke mõjusid võtta arvesse asjaomase GMMi üldohutuse hindamisel.

Kirjandusotsingud ja taustateave, mis on kogutud üldkriteeriume silmas pidades, peaks andma suure osa siin nõutavast teabest. Tuleks uurida varasemaid andmeid liigi ja tihedalt seotud tüvede käitlemise ja ohutuse kohta. Samuti tuleks uurida inim-, looma- ja taimepatogeenide loetelusid.

Eukarüootsetel viirusvektoritel, mis lisatakse II lisa C osasse, ei tohiks olla kahjulikku mõju inimese tervisele ega keskkonnale. Nende päritolu ja nõrgestamise mehhanism ning asjaomaste tunnuste stabiilsus peab olema teada. Võimaluse korral tuleks kinnitada selliste tunnuste olemasolu viiruses enne ja pärast muundamise läbiviimist. Kui selliseid vektoreid kasutatakse, tuleks kasutada üksnes deletsioonmutatsiooni. Sobida võivad ka konstruktid, mis kasutavad DNA või RNA vektoreid, mis on saadud rakukultuuris kultiveeritud viirustest, kui tegu ei ole nakkusliku viirusega ning kui sellist viirust ei produtseerita.

Võib eeldada, et teadaolevalt patogeensete liikide mittevirulentsed tüved, nagu näiteks inimeste ja loomade elusvaktsiinid, ei ole haigust põhjustavad ja seega vastavad II lisa B osa kriteeriumidele, tingimusel et:

| 1. | mittevirulentne tüvi on kasutamisel olnud ohutu ning sellel puudub kahjulik toime inimeste, loomade või taimede tervisele (kirjanduse ülevaade) või |
| --- | --- |

1.

mittevirulentne tüvi on kasutamisel olnud ohutu ning sellel puudub kahjulik toime inimeste, loomade või taimede tervisele (kirjanduse ülevaade) või

| 2. | tüvel on virulentsust määrav geneetiline materjal stabiilselt deleteeritud või tüvel on stabiilsed mutatsioonid, mis oluliselt vähendavad virulentsust (patogeensustestid, geneetilised uuringud – geeniproovid, bakteriofaagide ja plasmiidide detekteerimine, restriktsioonanalüüs, sekveneerimine, spetsiifiliste valkude detekteerimine), ja mille puhul on olemas piisavad tõendid ohutuse kohta. Tuleks võtta arvesse geeni deletsiooni või mutatsiooni pöördmutatsiooni riski horisontaalse geeniülekande kaudu. |
| --- | --- |

2.

tüvel on virulentsust määrav geneetiline materjal stabiilselt deleteeritud või tüvel on stabiilsed mutatsioonid, mis oluliselt vähendavad virulentsust (patogeensustestid, geneetilised uuringud – geeniproovid, bakteriofaagide ja plasmiidide detekteerimine, restriktsioonanalüüs, sekveneerimine, spetsiifiliste valkude detekteerimine), ja mille puhul on olemas piisavad tõendid ohutuse kohta. Tuleks võtta arvesse geeni deletsiooni või mutatsiooni pöördmutatsiooni riski horisontaalse geeniülekande kaudu.

Kui nõutud teave ei selgu kirjanduse või taksonoomilise uuringu kaudu, tuleb selle saamiseks läbi viia asjaomase mikroorganismi jaoks sobivad patogeensuse testid. Need testid tuleb teha GMMiga, kuigi mõnel juhul võib piisata testidest retsipiendi või eellastüvega. Kui GMM on tunduvalt erinev oma eellasorganismi(de)st, on oluline vältida valede järelduste tegemist mittepatogeensuse osas.

Näited selliste mikroorganismide retsipient- või eellastüvedest, mida võib kasutada selliste GMMide tootmiseks, mida võib käsitada sobivana II lisa C osasse kandmiseks:

| — | Adekvaatselt nõrgestatud bakteritüvede derivaadid, nagu näiteks Escherichia coli K12 ja Staphylococcus aureus 83254, mille kasv ja ellujäämine sõltub toitainetest, mis ei ole saadaval inimorganismis või keskkonnas, välja arvatud bakterisöötmes, nagu näiteks diaminopimeliinhappe vajadus või tümiini auksotroofsus. |
| --- | --- |

—

Adekvaatselt nõrgestatud bakteritüvede derivaadid, nagu näiteks Escherichia coli K12 ja Staphylococcus aureus 83254, mille kasv ja ellujäämine sõltub toitainetest, mis ei ole saadaval inimorganismis või keskkonnas, välja arvatud bakterisöötmes, nagu näiteks diaminopimeliinhappe vajadus või tümiini auksotroofsus.

| — | Eukarüootseid raku- ja koekultuurisüsteeme (taimseid või loomseid, kaasa arvatud imetajad) võib käsitada adekvaatselt nõrgestatud peremeesorganismidena. Rakupõhised GMMid peaksid vastama teistele siin loetletud kriteeriumidele (nt juhuslike kahjulike ainete puudumine ja mittemobiliseeritavad vektorid). |
| --- | --- |

—

Eukarüootseid raku- ja koekultuurisüsteeme (taimseid või loomseid, kaasa arvatud imetajad) võib käsitada adekvaatselt nõrgestatud peremeesorganismidena. Rakupõhised GMMid peaksid vastama teistele siin loetletud kriteeriumidele (nt juhuslike kahjulike ainete puudumine ja mittemobiliseeritavad vektorid).

| — | Mittepatogeensete “metsikut” tüüpi peremeesorganismide tüvedel võivad olla äärmiselt spetsialiseeritud ökoloogilised nišid, mille puhul juhuslikul kontrollitavast olekust pääsemisel on keskkonnale minimaalne mõju, või on need healoomuliselt laialdaselt levinud, mille puhul juhuslikul kontrollitavast olekust pääsemisel on inimeste, loomade või taimede tervisele minimaalsed tagajärjed. Näiteks on sellisteks peremeesorganismideks piimhappebakterid, risobakterid, ekstreemsed termofiilid, antibiootikume tootvad bakterid ja seened. Eespool loetletud mikroorganismide puhul peavad olemas olema põhjalikud geneetilised ja molekulaarsed tõendid. |
| --- | --- |

—

Mittepatogeensete “metsikut” tüüpi peremeesorganismide tüvedel võivad olla äärmiselt spetsialiseeritud ökoloogilised nišid, mille puhul juhuslikul kontrollitavast olekust pääsemisel on keskkonnale minimaalne mõju, või on need healoomuliselt laialdaselt levinud, mille puhul juhuslikul kontrollitavast olekust pääsemisel on inimeste, loomade või taimede tervisele minimaalsed tagajärjed. Näiteks on sellisteks peremeesorganismideks piimhappebakterid, risobakterid, ekstreemsed termofiilid, antibiootikume tootvad bakterid ja seened. Eespool loetletud mikroorganismide puhul peavad olemas olema põhjalikud geneetilised ja molekulaarsed tõendid.

Lõplikus GMMis esinev vektor ega insert ei tohiks sisaldada geene, mis ekspresseerivad aktiivset valku või transkripti (nt virulentsust määravaid faktoreid, toksiine jne) sellisel määral ja kujul, mis annaks GMMile fenotüübi, mis võiks põhjustada inimeste, loomade või taimede haigusi või kahjulikku mõju keskkonnale.

Tuleks vältida sellise vektori/inserdi kasutamist, mis sisaldab teatud mikroorganismides kahjulikke tunnuseid kodeerivaid järjestusi, kuid mis ei anna GMMile fenotüüpi, mis tõenäoliselt tekitab inimeste, loomade või taimede haigusi või kahjulikku mõju keskkonnale. Samuti tuleks jälgida, et sisestatud geneetiline materjal ei kodeeri patogeensust määravat faktorit, mis on võimeline asendama nõrgestavat mutatsiooni eellasorganismis.

Vektorist tulenev fenotüüp võib sõltuda retsipiendist või eellasorganismist; seda, mis kehtib ühe peremeesorganismi puhul, ei tule automaatselt omistada teisele, kui konstrukt kantakse üle erinevasse peremeesorganismi. Näiteks oleks kahjustatud retroviirusvektor bakterites või enamikus rakuliinides võimetu produtseerima nakkusvõimelisi viiruspartikleid. Sama vektor pakkimisvõimelises rakuliinis toodab aga nakkusvõimelisi viiruspartikleid ja sõltuvalt inaktiveerimise viisist ja inserdi järjestusest võib anda GMMile fenotüübi, mis tõenäoliselt põhjustab haigusi.

2.1.1.   Mittetoksigeenne

GMM ei tohi geneetilise muundamise tulemusena produtseerida ootamatuid toksiine ega põhjustada suurenenud toksigeensust. Mikroobsete toksiinide näideteks on eksotoksiinid, endotoksiinid ja mükotoksiinid. Retsipiendi või eellastüve tundmine võiks siinkohal anda kasulikku teavet.

Tuleks arvestada, et kui retsipient või eellastüvi on toksiinivaba, tuleb tähelepanu pöörata igale võimalusele, et vektoriga/inserdiga viiakse sisse toksiine või stimuleeritakse toksiini tootmine või vabastatakse see repressiooni alt. Toksiini esinemist tuleks hoolikalt uurida, kuigi see ei välista tingimata GMMi lisamist II lisa C osasse.

2.1.2.   Mitteallergeenne

Kuigi kõik mikroorganismid on mingil määral potentsiaalselt allergeensed, nimetatakse teatavaid liike allergeenideks ning need on kirjas nõukogu direktiivis 93/88/EMÜ, (1) komisjoni direktiivis 95/30/EÜ (2) ja nende muudatustes. Tuleb uurida, kas GMM kuulub kõnealusesse konkreetsesse allergeenide rühma. Mikroorganismide allergeenseteks komponentideks võivad olla rakuseinad, spoorid, looduslikult esinevad ainevahetusproduktid (nt proteolüütilised ensüümid) ja mõned antibiootikumid. Kui vektor ja insert ekspresseeruvad saadud GMMis, ei tohi geeniproduktil olla bioloogilist aktiivsust, mis võib tekitada olulisi allergeene. Tuleks märkida, et seda kriteeriumi ei saa rakendada absoluutsetelt.

2.2.   Ei sisalda juhuslikke kahjulikke aineid

GMM ei tohiks sisaldada teadaolevaid juhuslikke kahjulikke aineid nagu mükoplasmat, viirusi, baktereid, seeni, muid taime- või loomarakke ega sümbionte, mis võivad kahju tekitada. Selliste retsipientide või eellastüvede kasutamine GMMi konstruktis, mis on teadaolevalt vabad juhuslikest kahjulikest ainetest, on üks viis seda vältida, kuid ei tohi eeldada, et GMM on juhuslikest ainetest vaba, kuna eellastüvi oli neist vaba. GMMi loomisel võis juurde tulla uusi aineid.

Eriti hoolikas tuleb olla, kui määratakse kindlaks, kas loomarakukultuurid sisaldavad potentsiaalselt kahjulikke juhuslikke aineid, nagu näiteks lümfotsüütaarse koriomeningiidi viirus, või mükoplasmat, nagu näiteks Mycoplasma pneumoniae. Juhuslikke aineid võib olla raske avastada. Tuleb arvestada skriiningu efektiivsuse piirangutega.

2.3.   Geneetilise materjali ülekandumine

Sisestatud geneetiline materjal GMMis ei tohi olla edasikanduv või mobiliseeritav, kui see põhjustada kahjuliku fenotüübi tekkimist retsipient-mikroorganismis.

Vektor ja insert ei tohi GMMi üle kanda ühtegi resistentsusmarkerit, kui resistentsus võiks ohustada ravi. Selliste markerite esinemine ei välista a priori GMMi kandmist II lisa C osasse, kuid toob kaasa suurema tähelepanu pööramise selliste geenide mittemobiliseerimise tähtsusele.

Kui vektoriks on viirus, kosmiid või mis tahes tüüpi viirusest pärit vektor, peab see olema muudetud mittelüsogeenseks, kui seda kasutatakse kloonimisvektorina (nt puuduv cI-lambda repressor). Insert ei tohiks olla mobiliseeritav nt edasikanduvate proviiruse järjestuste või teiste funktsionaalsete transponeeruvate järjestuste esinemise tõttu.

Teatavaid vektoreid, mis viiakse peremeesorganismi kromosoomi, võib samuti käsitada mittemobiliseeritavatena, kuid neid tuleb uurida ükshaaval, võttes eriti arvesse mehhanisme, mis võivad soodustada kromosoomide mobiilsust (nt kromosoomse sooteguri esinemine) või transpositsiooni teistele replikonidele, mis võivad peremeesorganismis esineda.

2.4.   Ohutus keskkonnale kontrollitavast olekust pääsemise korral

Kahju keskkonnale tekib tavaliselt üksnes siis, kui GMM on võimeline säilima ja tal on kahjulikud omadused. Pidades silmas keskkonnale tekitatavat kahju, tuleb arvesse võtta liikmesriikide erinevaid keskkonnatingimusi ja vajaduse korral arvestada ekstreemsete juhtumitega. Kui need on kättesaadavad, tuleb esitada üksikasjad eelmiste kontrollitavast olekust väljumiste (ettekavatsetud või mitte) ja sellega keskkonnale kaasnenud mõju kohta.

2.4.1.   Organismi ellujäämine

Et otsustada, kas GMM võib tõenäoliselt avaldada kahjulikku mõju keskkonnale või tekitada haigusi taimedel ja loomadel, tuleks arvesse võtta, kas GMMi bioloogilised omadused suurendavad, ei muuda või vähendavad GMMi võimet keskkonnas ellu jääda. Kui GMMe on bioloogiliselt nõrgestatud nii, et nad ei suuda elada keskkonnas, ei jää need mikroorganismid väljaspool isoleeritud keskkonda ellu märkimisväärseks ajaks ja seega väheneb vastastikuse keskkonnamõju tõenäosus.

Pidades silmas võimalikku kahjulikku mõjusid keskkonnale, tuleb arvesse võtta GMMide võimalikku saatust väljumisel isoleeritud keskkonnast toiduvõrkudesse.

2.4.2.   Levimine

Keskkonnas püsima jäämiseks peab GMM elama üle laialikandumise ja omale sobiva niši leidmise. Tuleks arvestada laialikandumise viisi ja ellujäämise võimalikkust selle ajal. Näiteks jäävad paljud mikroorganismid ellu, kui need kantakse laiali aerosoolide ja piisakestena ning samuti putukate ja usside kaudu.

2.4.3.   Organismi kinnistumine keskkonnas

Kinnistumine konkreetses keskkonnas sõltub selle keskkonna iseloomust, kuhu GMM satub ja tema võimest elada üle sattumine uude keskkonda. Sobivas nišis kinnistumise potentsiaal oleneb elujõulise populatsiooni suurusest, niši suurusest ja liigi jaoks sobivate niššide esinemissagedusest. Tõenäosus on iga liigi puhul erinev. Lisaks avaldab GMMi keskkonnas püsima jäämisele suurt mõju resistentsus ehk tundlikkus biootilise või abiootilise stressi suhtes. GMMi püsimajäämine keskkonnas märkimisväärse aja jooksul on seotud tema võimega ellu jääda ja kohaneda keskkonnatingimustega või hakata kasvama teistega konkureeriva kiirusega. Neid faktoreid võib mõjutada geneetiline muundamine ja integratsioonikoht. On näiteid, kus geneetiline muundamine ei ole tõenäoliselt võimeline sellist mõju tekitama, näiteks:

| — | geeniprodukt, mis aitab kaasa sekundaarse metaboliidi moodustumisele kasvufaasi lõpus, ei suuda alustada kasvu initsiatsiooni. |
| --- | --- |

—

geeniprodukt, mis aitab kaasa sekundaarse metaboliidi moodustumisele kasvufaasi lõpus, ei suuda alustada kasvu initsiatsiooni.

2.4.4.   Geneetilise materjali ülekandumine

Järjest rohkem teavet on kättesaadav geneetilise materjali edasikandumise kohta mikroorganismide vahel. Isegi kui GMMi võime ellu jääda on piiratud, on sisestatava geneetilise materjali puhul tähtis teada selle keskkonnas püsima jäämise või teistesse organismidesse edasikandumise ja kahjutekitamise potentsiaali. On demonstreeritud, et geneetilise materjali ülekandumist esineb näiteks eksperimentaalsetes tingimustes pinnases (kaasa arvatud risosfäärid), loomade soolestikus ja vees konjugatsiooni, transduktsiooni või transformatsiooni teel.

Madala kasvupotentsiaali ja piiratud eluvõimelisusega GMMidelt geneetilise materjali ülekandumise võimalikkus on väga väike. Kui GMM ei kanna edasikanduvaid plasmiide või transduktsiooniks võimelisi bakteriofaage, on aktiivne ülekandumine praktiliselt välistatud. Kui vektor/insert ei ole ülekanduvad ja on halvasti mobiliseeritavad, on risk väga väike.

---

(1)  EÜT L 268, 29.10.1993, lk 71.

(2)  EÜT L 155, 6.7.1995, lk 41.

1. LIIDE

Käesolevas dokumendis kasutatud mõisted

Juhuslikud ained– muud aktiivsed või latentsed mikroorganismid, mis eksisteerivad koos soovitud mikroorganismiga või selle sees.

Antigeen– mis tahes molekul, mis paneb B-rakud tootma konkreetset antikeha. Molekul, mis on spetsiaalselt äratuntav adaptiivse imuunsüsteemi poolt, st B- või T-rakkude või mõlema poolt.

Allergeen– antigeen, mis suudab inimesi sensibiliseerida, nii et järgmisel kokkupuutel asjaomase allergeeniga tekib ülitundlikkusreaktsioon.

Allergia– vahetud ülitundlikkusreaktsioonid, mis tekivad, kui IgE vastus on suunatud kahjutu antigeeni, nt mittepatogeense eluvõimetu bakteriraku vastu. Sellest tulenev farmakoloogiliste mediaatorite vabastamine IgE poolt stimuleeritud nuumrakkude poolt tekitab ägeda põletikulise reaktsiooni, nt astma, ekseem või riniit.

Konjugatsioon– DNA aktiivne kandumine ühest peremeesorganismist teise.

Kosmiid– kloonimisvektori tüüp, mis koosneb plasmiidist, kuhu on sisestatud lambda faagi cos-järjestus.

Haigus– immunokompetentse inimese, looma või taime struktuuri või toimimise häiritus sellisel määral, mis põhjustab tuvastatava haigestumise või tervisehäire.

Ekspressioon– RNA transkriptide, valkude ja polüpeptiidide tootmine GMMi geenides sisalduva teabe põhjal. Käesolevas juhendis on ekspressioon ka sisestatud geneetilise materjali avaldumise soovitava või teadaoleva määra mõõt.

Mobilisatsioon– passiivne kandumine ühest peremeesorganismist teise.

Mobilisatsioonipuudulikud– vektorid, mis on puudulikud ühe või mitme ülekandefunktsiooni suhtes ja mida tõenäoliselt ei mobiliseeri teised elemendid, mis täidavad puuduvad funktsioonid.

Patogeensus– mikroorganismi võime põhjustada haigusi nakatamise, toksilisuse või allergeensuse teel. Patogeensus on taksonoomiliselt oluline näitaja ja liigi omadus.

Plasmiid– kromosoomiväline isereplitseeruv DNA lõik, mida leidub paljudes mikroorganismides ning mis reeglina annab peremeesrakule teatava evolutsioonilise eelise.

Retsipient- või eellasmikroorganism– mikroorganism(id), mida on geneetiliselt muundatud.

Risobakterid– bakterid, mis elavad risosfääris, st taimejuurte külge kinnituvas mullas, ning mis imenduvad juurtesse rakusiseselt või rakuväliselt. Risobaktereid kasutatakse põllumajanduses tihti mikroobsete inokulantidena.

Transduktsioon– bakteriaalse DNA inkorporeerimine bakteriofaagi partiklitesse ja nende ülekandmine retsipientbakteritesse.

Transformatsioon– valguliste lisanditeta DNA vastuvõtmine raku poolt.

Vektor– DNA või RNA kandemolekul, nt plasmiid või bakteriofaag, kuhu on võimalik sisestada uude peremeesrakku viimiseks geneetilise materjali järjestus, kus see replitseerub ja teatavatel juhtudel ekspresseerub.

Virulentsus– võime kahju tekitada. Mikroorganismi üksikute tüvede võime peremeesliiki kahjustada varieerub suurelt.

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/27

---

KOMISJONI SOOVITUS,

1. märts 2005,

toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2005. aastaks

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/175/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvese nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivi toiduainete ametliku kontrollimise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 3,

olles konsulteerinud toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Siseturu usaldusväärseks toimimiseks tuleb ühenduse tasandil kokku leppida toiduainete kooskõlastatud inspektsiooniprogrammides, mille eesmärk on parandada toiduainete ametliku kontrolli ühtlustatud läbiviimist liikmesriikides. |
| --- | --- |

(1)

Siseturu usaldusväärseks toimimiseks tuleb ühenduse tasandil kokku leppida toiduainete kooskõlastatud inspektsiooniprogrammides, mille eesmärk on parandada toiduainete ametliku kontrolli ühtlustatud läbiviimist liikmesriikides.

| (2) | Sellistes programmides tuleks põhirõhk panna ühenduse toiduainete-alase seadusandluse täitmisele, mille eesmärk on eelkõige rahvatervise ja tarbijate huvide kaitse ning õiglase kaubavahetuse tagamine. |
| --- | --- |

(2)

Sellistes programmides tuleks põhirõhk panna ühenduse toiduainete-alase seadusandluse täitmisele, mille eesmärk on eelkõige rahvatervise ja tarbijate huvide kaitse ning õiglase kaubavahetuse tagamine.

| (3) | Direktiiviga 89/397/EMÜ kehtestatakse toiduainete ametliku kontrolli teostamise üldised põhimõtted, sealhulgas inspekteerimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Direktiiv sätestab ka komisjoni kohustuse igal aastal koostada järgmise aasta kooskõlastatud inspektsiooniprogrammi käsitlev soovitus. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 89/397/EMÜ kehtestatakse toiduainete ametliku kontrolli teostamise üldised põhimõtted, sealhulgas inspekteerimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Direktiiv sätestab ka komisjoni kohustuse igal aastal koostada järgmise aasta kooskõlastatud inspektsiooniprogrammi käsitlev soovitus.

| (4) | Komisjoni 19. detsembri 2003. aasta soovituses toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2004. aastaks (2) esitatakse kooskõlastatud ametliku kontrollimise programmi jaoks teatud soovitused, mis hõlmavad ka toor- või termiseeritud piimast toodetud juustude bakterioloogilise ohutuse hindamist. Selliseid uuringuid tuleks laiendada ka muudele pastöriseeritud piimast toodetud juustudele, et olla suuteline antud toodete ohutuse kohta põhjendatud järeldusi tegema. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 19. detsembri 2003. aasta soovituses toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2004. aastaks (2) esitatakse kooskõlastatud ametliku kontrollimise programmi jaoks teatud soovitused, mis hõlmavad ka toor- või termiseeritud piimast toodetud juustude bakterioloogilise ohutuse hindamist. Selliseid uuringuid tuleks laiendada ka muudele pastöriseeritud piimast toodetud juustudele, et olla suuteline antud toodete ohutuse kohta põhjendatud järeldusi tegema.

| (5) | Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/99/EMÜ täiendavatest meetmetest toiduainete ametlikul kontrollimisel (3) täiendab direktiiviga 89/397/EMÜ kehtestatud eeskirju. Selles on sätestatud, et direktiivi 89/397/EMÜ artiklis 7 viidatud liikmesriikide ametlikud laborid peavad täitma Euroopa standardite EN seeriaga 45000 (nüüdseks asendatud standarditega EN ISO 17025:2000) kehtestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/99/EMÜ täiendavatest meetmetest toiduainete ametlikul kontrollimisel (3) täiendab direktiiviga 89/397/EMÜ kehtestatud eeskirju. Selles on sätestatud, et direktiivi 89/397/EMÜ artiklis 7 viidatud liikmesriikide ametlikud laborid peavad täitma Euroopa standardite EN seeriaga 45000 (nüüdseks asendatud standarditega EN ISO 17025:2000) kehtestatud nõudeid.

| (6) | Kooskõlastatud programmide täitmine ei piira kõigi teiste liikmesriikide riiklike kontrolliprogrammide raames korraldatavate ametlike kontrollimiste läbiviimist. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlastatud programmide täitmine ei piira kõigi teiste liikmesriikide riiklike kontrolliprogrammide raames korraldatavate ametlike kontrollimiste läbiviimist.

| (7) | Riiklike programmide ja kooskõlastatud programmide üheaegse täitmise tulemusena saadav teave ja kogemused võivad olla edaspidiste õigusaktide ja kontrollimeetmete aluseks, |
| --- | --- |

(7)

Riiklike programmide ja kooskõlastatud programmide üheaegse täitmise tulemusena saadav teave ja kogemused võivad olla edaspidiste õigusaktide ja kontrollimeetmete aluseks,

SOOVITAB JÄRGMIST:

1.   2005. aastal tuleks liikmesriikidel teostada inspektsiooni ja kontrolli, mis selleks ettenähtud juhtudel hõlmab ka proovide võtmist ja selliste proovide analüüsimist laborites eesmärgiga:

| a) | hinnata pastöriseeritud piimast toodetud juustude bakterioloogilist ohutust (2004. aastal alustatud kooskõlastatud programmi jätkamine, mis algatati järgides 19. detsembri 2003. aasta soovitust toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2004. aastaks); |
| --- | --- |

a)

hinnata pastöriseeritud piimast toodetud juustude bakterioloogilist ohutust (2004. aastal alustatud kooskõlastatud programmi jätkamine, mis algatati järgides 19. detsembri 2003. aasta soovitust toiduainete ametliku kontrollimise kooskõlastatud programmi kohta 2004. aastaks);

| b) | hinnata segasalatite bakterioloogilist ohutust Listeria monocytogenese osas; |
| --- | --- |

b)

hinnata segasalatite bakterioloogilist ohutust Listeria monocytogenese osas;

| c) | hinnata linnuliha ohutust, kvaliteeti ja märgistamist seoses vett siduvate ainete kasutamisega; |
| --- | --- |

c)

hinnata linnuliha ohutust, kvaliteeti ja märgistamist seoses vett siduvate ainete kasutamisega;

| d) | hinnata teatavate imiku- ja väikelastetoitude ohutust nitraatide- ja patuliinisisalduse seisukohalt. |
| --- | --- |

d)

hinnata teatavate imiku- ja väikelastetoitude ohutust nitraatide- ja patuliinisisalduse seisukohalt.

2.   Kuigi käesoleva soovitusega ei määrata proovivõtu ja/või inspekteerimise sagedust, tuleks liikmesriikidel tagada, et kõigis liikmesriikides on see sagedus käsitletavast küsimusest ülevaate saamiseks piisav.

3.   Liikmesriigid peaksid esitama informatsiooni nõuetekohaselt, järgides I–IV lisas sätestatud registreerimisvorme, mis aitab parandada tulemuste võrreldavust. Vastavad andmed tuleks saata komisjonile hiljemalt 1. maiks 2006 koos selgitava aruandega, mis peaks sisaldama märkusi tulemuste ja rakendatud jõustamismeetmete kohta.

4.   2005. aasta kooskõlastatud programmi kohaselt analüüsimiseks määratud toiduained tuleks saata direktiivi 93/99/EMÜ artikli 3 nõuetele vastavatesse ametlikesse laboritesse. Kui liikmesriikides puuduvad teatavate käesoleva soovitusega hõlmatud analüüside tegemiseks sobivad laborid, võivad liikmesriigid määrata selleks muud laborid, kes on võimelised antud analüüse tegema.

5.   Pastöriseeritud piimast toodetud juustude bakterioloogiline ohutus

5.1.   2005. aasta kooskõlastatud programmi rakendusala

Programmi selle osa eesmärk on jätkata 2004. aasta kooskõlastatud programmi kohaselt 2004. aastal alustatud ja sellal üksnes toor- või termiseeritud piimast valmistatud juustu käsitlenud mikrobioloogilisi uuringuid nii, et need hõlmaksid ka muid juustusid, mida toodetakse termiseerimisega võrreldes kõrgema temperatuurini kuumutatavast (st pastöriseeritavast) piimast. Kooskõlastatud programmi niisugust laiendamist soovitatakse selleks, et oleks võimalik teha põhjendatud järeldusi juustude ohutuse kohta. Kogu antud sektorist ülevaate saamiseks analüüsitakse nimetatud uuringu tulemusi ja esitatakse need koos 2004. aasta ülevaate tulemustega.

5.2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod

Uuringud peaksid hõlmama pastöriseeritud piimast toodetud toor-, pehmet ja poolkõva juustu. Liikmesriikide pädevatel asutustel tuleks võtta neist toodetest, kaasa arvatud importtooted, representatiivsed proovid nii tootmis- kui ka müügietapis, eesmärgiga uurida Salmonella ja Listeria monocytogenese esinemist ning Staphylococcus aureuse ja Escherichia coli arvukust. Listeria monocytogenese avastamisel tuleb hinnata nende bakterite arvukust. Jaemüügietapil proovide võtmisel võib analüüsimisel piirduda üksnes Salmonella esinemise ja Listeria monocytogenese arvukuse määramisega. Iga üksikproov peab kaaluma vähemalt 100 grammi või koosnema tervest vähem kui 100 grammi kaaluvast juustukangist, proove tuleb hügieeniliselt käidelda, asetada need külmutuskonteineritesse ja saata viivitamatult laborisse analüüsimiseks.

Laboritel tuleks lubada analüüsimeetod ise valida, eeldusel et analüüsid teostatakse eesmärgi saavutamiseks vajalikul tasemel. Soovitav on siiski kasutada Salmonella avastamiseks standardi ISO 6785 või EN/ISO 6579 uusimat versiooni, Listeria monocytogenese avastamiseks standardite EN/ISO 11290-1 ja 2 uusimat versiooni, Staphylococcus aureuse arvukuse hindamisel EN/ISO 6888-1 või 2 uusimat versiooni ning Escherichia coli arvukuse hindamisel standardi ISO 11866-2,3 või ISO 16649-1,2 uusimat versiooni. Täiendavalt on lubatud kasutada ka nendega võrdväärseid pädevate asutuste poolt tunnustatud meetodeid.

Üldine proovide võtmise sagedus tuleks jätta liikmesriikide pädevate asutuste otsustada.

Kontrollimise tulemused tuleks kanda I lisas toodud registreerimislehele.

6.   Segasalatite bakterioloogiline ohutus Listeria monocytogenese osas

6.1.   2005. aasta kooskõlastatud programmi rakendusala

Viimastel aastatel on hakatud rohkem tarbima selliseid valmistoite nagu värskest köögiviljast ja muudest komponentidest, näiteks lihast ja mereandidest koosnevaid segasalateid. Haigusttekitavate bakterite, näiteks Listeria monocytogenese esinemise tõttu võivad sellised tooted potentsiaalselt ohustada rahva tervist. Selleks, et rahva tervist kaitsta ja tootes leiduda võivatel haigusttekitavatel bakteritel mitte paljuneda lasta, tuleb tingimata täita spetsiaalseid hügieeniabinõusid, sealhulgas järgida kõlblikkusaegu ja nõutavat temperatuuri.

Programmi selle osa eesmärk on hinnata värsket köögivilja ja muid komponente, näiteks liha või mereande sisaldavate segasalatite mikrobioloogilist ohutust Listeria monocytogenese osas, et tõhustada kõrgetasemelist tarbijakaitset ja koguda andmeid nimetatud bakterite esinemise kohta sellistes toodetes.

6.2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod

Uuringud peaksid hõlmama pakendatud värskeid köögivilja-segasalateid koos liha, mereandide või muude komponentidega, mis:

| a) | ei ole lõplikus pakendis kuumtöödeldud; |
| --- | --- |

a)

ei ole lõplikus pakendis kuumtöödeldud;

| b) | vajavad külmas säilitamist; |
| --- | --- |

b)

vajavad külmas säilitamist;

| c) | on ette nähtud tarbimiseks ilma kuumutamata või neid võib tarbida ilma eelnevalt kuumutamata. |
| --- | --- |

c)

on ette nähtud tarbimiseks ilma kuumutamata või neid võib tarbida ilma eelnevalt kuumutamata.

Liikmesriikide pädevad asutused peaksid jaekaubandusvõrgus, soovitavalt kaubanduskeskustes võtma neist toodetest proove, et tuvastada üheaegselt nii Listeria monocytogenese esinemist kui ka arvukust. Üksikproov koosneb ühest prooviühikust (ühest avamata pakendist). Proovid, mille võtmine võis langeda kasutusaja lõpu lähedale, tuleks panna külmutuskonteineritesse ja saata kohe laborisse analüüsimiseks. Proovi võtmisel tuleks registreerida toote säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg ning lisada need andmed uuringu tulemustele lisatavasse selgitavasse aruandesse.

Laboris tuleks proovi töödelda nii, et kõik selle koostisosad omavahel põhjalikult seguneksid.

Listeria monocytogenese esinemise tuvastamiseks ja arvukuse määramiseks soovitatakse kasutada standardite EN/ISO 11290-1 ja 2 uusimaid versioone. Samas tuleks laboritel siiski lubada kasutada nende valitud meetodit tingimusel, et selle tulemuslikkus on seatud eesmärgi saavutamiseks piisav.

Üldine proovide võtmise sagedus tuleks jätta liikmesriikide pädevate asutuste otsustada.

Kontrollimise tulemused tuleks kanda II lisas toodud registreerimislehele.

7.   Linnuliha ohutus, kvaliteet ja märgistamine seoses vett siduvate ainete kasutamisega

7.1.   2005. aasta kooskõlastatud programmi rakendusala

Hiljuti võetud proovidega on teatavates liikmesriikides avastatud märkimisväärne hulk tooteid, millele lisatakse turule toomisel ülemääraselt vett ning linnulihas ja linnulihatoodetes vee sidumiseks kasutatavaid hüdrolüüsitud valke.

Nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivi 71/118/EMÜ (värske kodulinnuliha tootmist ja turule toomist mõjutavate terviseprobleemide kohta) (4) artikli 5 lõige 1 keelab turule tuua värsket kodulinnuliha, millele on lisatud spetsiaalseid vettsiduvaid aineid.

Ka hiljutises komisjonisiseses töödokumendis (SEK(2004) 1130) juhitakse liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et ehkki vett siduvaid aineid võib linnulihast valmistatavates toodetes ja pooltoodetes kasutada, peab nende kasutamine olema liikmesriikide poolt heaks kiidetud heade tegevustavade või heade tootmistavadega kooskõlas ning arvestama tarbijakaitse eeskirju, sealhulgas toiduainete märgistamist käsitlevaid õigusakte, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. (5)

Programmi selle osa eesmärk on ühenduse tasandil kontrollida direktiivi 71/118/EMÜ nõuetekohast rakendamist vett siduvate ainete kasutamisel jahutatud ja külmutatud linnulihas (kana rinnaliha) ja nende kasutamisel külmutatud linnulihast (kana rinnalihast) valmistatud toodetes, et tõhustada tarbijakaitset ja kontrollida märgistamise õigsust.

7.2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod

Proovide võtmisel, analüüsimisel ja tulemuste arvutamisel peaksid liikmesriikide pädevad asutused järgima V lisas kirjeldatud analüüsiprotokolli.

Proovide võtmisel on soovitav pöörata põhitähelepanu külmutatud kana rinnaliha hulgimüügivarudele ning jahutatud ja külmutatud kana rinnaliha jaemüügile. Üldine proovide võtmise sagedus tuleks jätta liikmesriikide pädevate asutuste otsustada.

Kontrollimise tulemused tuleks kanda III lisas toodud registreerimislehele.

8.   Teatavate imiku- ja väikelastetoitude ohutus nitraatide- ja patuliinisisalduse seisukohalt

8.1.   2005. aasta kooskõlastatud programmi rakendusala

Toiduained, mis sisaldavad saasteaineid toksikoloogiliselt lubatavat taset ületaval määral, võivad olla rahva tervisele ohtlikud, ohustades eelkõige imikute ja väikelaste taolisi tundlikke elanikkonnagruppe. Head tootmis- või põllumajandustootmise tavad võivad aidata saasteainete sisaldust vähendada.

Rahva tervise kaitseks on imiku- ja väikelastetoitudele kehtestatud nitraatide- ja patuliinisisalduse piirnormid 8. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 466/2001 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (6) ja komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 655/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 466/2001 imiku- ja väikelastetoidu nitraadisisalduse osas). (7)

Programmi selle osa eesmärk on kontrollida, et turule toodud imikutele ja väikelastele ettenähtud toitudes ei ületataks ühenduse õigusaktidega kehtestatud nitraatide ja patuliini sisalduse piirnorme, ning tagada sellega tõhus tarbijakaitse.

8.2.   Proovide võtmine ja analüüsimeetod

Liikmesriikide pädevad asutused peaksid võtma imiku- ja väikelastetoidust, eriti porgandit, kartulit, lehtköögivilju ja õunatooteid sisaldavatest toodetest representatiivsed proovid eeskätt jaemüügi tasandil, kuid eiramata (vajadusel) ka tootmist ja importi, eesmärgiga analüüsida nende nitraatide- (porgandit, kartulit ja lehtköögivilju sisaldavad toidud) ja patuliinisisaldust (õunatooteid sisaldavad toidud, välja arvatud töödeldud teravilja põhised toidud).

Nitraatide- ja patuliinisisalduse ametlikul kontrollimisel on soovitatav kasutada järgmistes ühenduse õigusaktides sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodeid:

| — | komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/63/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ) (8) nitraate käsitlev osa, |
| --- | --- |

—

komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/63/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ) (8) nitraate käsitlev osa,

| — | komisjoni 11. augusti 2003. aasta direktiivi 2003/78/EÜ (millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid patuliinisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes) (9) patuliini käsitlev osa. |
| --- | --- |

—

komisjoni 11. augusti 2003. aasta direktiivi 2003/78/EÜ (millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid patuliinisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes) (9) patuliini käsitlev osa.

Proovide võtmise üldine sagedus tuleks jätta liikmesriikide pädevate asutuste otsustada.

Kontrollimise tulemused tuleks kanda IV lisas toodud registreerimislehele.

Brüssel, 1. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 23.

1

(2)  ELT L 6, 10.1.2004, lk 29.

2

(3)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

4

(5)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

5

(6)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust muudeti viimati määrusega (EÜ) nr 208/2005 (ELT L 34, 8.2.2005, lk 3).

6

(7)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 48.

7

(8)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

8

(9)  ELT L 203, 12.8.2003, lk 40.

9

---

I LISA

PASTÖRISEERITUD PIIMAST TOODETUD JUUSTUDE BAKTERIOLOOGILINE OHUTUS

Liikmesriik: _

| Bakterite rühmad/kriteeriumid (1) | Proovivõtu etapp | Toote kirjeldus | Proovide arv | Analüüsitulemused (2) | Võetud meetmed (arv ja liik) (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S | A | U |
| Salmonella spp.

  n=5 c=0
  Puuduvad 25 g-s | Tootmine | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | |
| poolkõva juust | | | | |
| Jaemüük | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | |
| poolkõva juust | | | | |
| Staphylococcus aureus

  n=5 c=2
  m=100 cfu/g
  M=1 000 cfu/g | Tootmine | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | |
| poolkõva juust | | | | |
| Jaemüük | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | |
| poolkõva juust | | | | |
| Escherichia coli

  n=5 c=2
  m=100 cfu/g
  M=1 000 cfu/g | Tootmine | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | |
| poolkõva juust | | | | |
| Jaemüük | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | |
| poolkõva juust | | | | |
| | A | P | ≤ 100 cfu/g | > 100 cfu/g | |
| Listeria monocytogenes

  n=5 c=0
  Puuduvad 25 g-s | Tootmine | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | | |
| poolkõva juust | | | | | |
| Jaemüük | laagerdumata pehme (värske) juust | | | | | |
| laagerdunud pehme juust | | | | | |
| poolkõva juust | | | | | |

Bakterite rühmad/kriteeriumid (1)

Proovivõtu etapp

Toote kirjeldus

Proovide arv

Analüüsitulemused (2)

Võetud meetmed (arv ja liik) (3)

S

A

U

Salmonella spp.

n=5 c=0

Puuduvad 25 g-s

Tootmine

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

Jaemüük

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

Staphylococcus aureus

n=5 c=2

m=100 cfu/g

M=1 000 cfu/g

Tootmine

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

Jaemüük

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

Escherichia coli

n=5 c=2

m=100 cfu/g

M=1 000 cfu/g

Tootmine

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

Jaemüük

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

A

P

≤ 100 cfu/g

> 100 cfu/g

Listeria monocytogenes

n=5 c=0

Puuduvad 25 g-s

Tootmine

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

Jaemüük

laagerdumata pehme (värske) juust

laagerdunud pehme juust

poolkõva juust

---

(1)  Jaemüügi etapil proovide võtmisel võib võetavate üksikproovide arvu (n) vähendada. Kui proove on võetud vähem, tuleks see aruandesse märkida.

(2)  S = rahuldav (satisfactory), A = vastuvõetav (acceptable), U = ebarahuldav (unsatisfactory); Listeria monocytogenese korral A = puudub (absence), P = esineb (presence). Staphylococcus aureuse ja Escherichia coli puhul on tulemus rahuldav, kui kõik vaadeldavad väärtused on < m, vastuvõetav, kui enamik c väärtusi jääb m ja M vahemikku, ja ebarahuldav, kui üks või mitu väärtust on > M või rohkem kui c väärtust jäävad m ning M vahemikku.

(3)  Jõustamismeetmetest aru andes on soovitav kasutada järgmist jaotust: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, põhjalikuma kohapealse kontrollimise nõudmine, toote turult eemaldamise nõudmine, halduskaristus, kohtulik hagi, muud.

---

II LISA

SEGASALATITE MIKROBIOLOOGILINE OHUTUS

(Listeria monocytogenese osas)

Liikmesriik: _

| Bakteriaalsed haigustekitajad | Toote kirjeldus (1) | Proovide arv | Analüüsitulemused | Võetud meetmed (arv ja liik) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Esinemine 25 g-s | Arvukus cfu/g |
| Ei esine | Esineb | <10 | 10–99 | 100–999 | ≥1 000 |
| Listeria monocytogenes | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Bakteriaalsed haigustekitajad

Toote kirjeldus (1)

Proovide arv

Analüüsitulemused

Võetud meetmed (arv ja liik) (2)

Esinemine 25 g-s

Arvukus cfu/g

Ei esine

Esineb

<10

10–99

100–999

≥1 000

Listeria monocytogenes

---

(1)  Kirjelduse aluseks peaksid olema toote põhikomponendid.

(2)  Jõustamismeetmetest aru andes on soovitav kasutada järgmist jaotust: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, põhjalikuma kohapealse kontrollimise nõudmine, toote turult eemaldamise nõudmine, halduskaristus, kohtulik hagi, muud.

---

III LISA

LINNULIHA OHUTUS, KVALITEET JA MÄRGISTAMINE SEOSES VETTSIDUVATE AINETE KASUTAMISEGA

Liikmesriik: _

| Proovi kood | Toote nimetus ja märgistuse kirjeldus | Pakendaja/Töötle-ja ja tervisemärk | Koostis | Märgistus: kanaliha koostis | Niiskus,
  % | Rasv,
  % | Lämmastik,
  % | Valk,
  % | Tuhk,
  % | Hüdroksü-proliin,
  g/100 g | Liigne hüdroksü-proliin,
  g/100 g | Süsi-vesikud,
  % | Arvutatud kanaliha sisaldus
  teguri 3.85 juures | Korrigeeritud kanaliha sisaldus
  hüdroksüproliini-sisaldusel üle 0.08 | Võetud meetmed
  (arv ja liik) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Proovi kood

Toote nimetus ja märgistuse kirjeldus

Pakendaja/Töötle-ja ja tervisemärk

Koostis

Märgistus: kanaliha koostis

Niiskus,

%

Rasv,

%

Lämmastik,

%

Valk,

%

Tuhk,

%

Hüdroksü-proliin,

g/100 g

Liigne hüdroksü-proliin,

g/100 g

Süsi-vesikud,

%

Arvutatud kanaliha sisaldus

teguri 3.85 juures

Korrigeeritud kanaliha sisaldus

hüdroksüproliini-sisaldusel üle 0.08

Võetud meetmed

(arv ja liik) (1)

---

(1)  Jõustamismeetmetest aru andes on soovitav kasutada järgmist jaotust: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, põhjalikuma kohapeale kontrollimise nõudmine, toote turult eemaldamise nõudmine, halduskaristus, kohtulik hagi, muud.

---

IV LISA

TEATAVATE IMIKU- JA VÄIKELASTETOITUDE OHUTUS NITRAATIDE- JA PATULIINISISALDUSE SEISUKOHALT

Nitraadid: _

1.   NITRAADID

| Proovivõtu etapp | Toote kirjeldus | Proovide arv | Analüüsitulemused (mg/kg) | Võetud meetmed
  (arv ja liik) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 100 | 100–150 | 151–200 | > 200 |
| Jaemüük | | | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Tootmine | | | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Import
  (kui esineb) | | | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Proovivõtu etapp

Toote kirjeldus

Proovide arv

Analüüsitulemused (mg/kg)

Võetud meetmed

(arv ja liik) (1)

< 100

100–150

151–200

> 200

Jaemüük

Tootmine

Import

(kui esineb)

2.   PATULIIN

| Proovivõtu etapp | Toote kirjeldus | Proovide arv | Analüüsitulemused (μg/kg) | Võetud meetmed
  (arv ja liik) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 10 | 10–25 | > 25 |
| Jaemüük | | | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Tootmine | | | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Import
  (kui esineb) | | | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Proovivõtu etapp

Toote kirjeldus

Proovide arv

Analüüsitulemused (μg/kg)

Võetud meetmed

(arv ja liik) (1)

< 10

10–25

> 25

Jaemüük

Tootmine

Import

(kui esineb)

---

(1)  Jõustamismeetmetest aru andes on soovitav kasutada järgmist jaotust: suuline hoiatus, kirjalik hoiatus, põhjalikuma kohapeale kontrollimise nõudmine, toote turult eemaldamise nõudmine, halduskaristus, kohtulik hagi, muud.

---

V LISA

ANALÜÜSIPROTOKOLL

Kanaliha või lisatud vee sisalduse ja kollageenvalkude määramise menetlus kana rinnalihast valmistatud toodetes

VÄRSKE KANA RINNALIHA (JAHUTATUD VÕI KÜLMUTATUD)

Kui kanarind ei sisalda lisatud valke, stabilisaatoreid või muid lisandeid, arvutatakse lisatud vee kogus EÜ ametliku lisavee määra arvutamise meetodi (komisjoni määrus (EÜ) nr 1538/91) (1) kohaselt. Ametliku meetodi puhul on proovi miinimumsuuruseks viis kondita ja nahata kanarinda. Lisatud vee määr leitakse graafikust, mis näitab vee- ja valgusisalduse suhte ning lisavee vahekorda (joonis 1). Kondita ja nahata kanarinnal, millele ei ole vett lisatud, on vee- ja valgusisalduse suhe 3,28; 2 % lisavee sisalduse juures (lisavee lubatud ülemmäär kondita ja nahata kanarinnas) on vee- ja valgusisalduse suhe 3,40.

KÜLMUTATUD KANARINNAST VALMISTATUD POOLTOOTED

1.   Proovide võtmine ja säilitamine

| 1.1. | Hulgimüügi puhul koosneb proov üldjuhul ühest 10 kg kastitäiest kondi ja nahata kanarinnast valmistatud külmutatud tootest. Jaemüügi puhul vähemalt viiest kondita ja nahata kanarinnast, millel on sama säilitusaeg või partii tähistus. |
| --- | --- |

1.1.

Hulgimüügi puhul koosneb proov üldjuhul ühest 10 kg kastitäiest kondi ja nahata kanarinnast valmistatud külmutatud tootest. Jaemüügi puhul vähemalt viiest kondita ja nahata kanarinnast, millel on sama säilitusaeg või partii tähistus.

| 1.2. | Proovide kättesaamisel tuleb kontrollida, kas pakendid on terved ja proov korralikult külmutatud (külmutatud liha korral). |
| --- | --- |

1.2.

Proovide kättesaamisel tuleb kontrollida, kas pakendid on terved ja proov korralikult külmutatud (külmutatud liha korral).

| 1.3. | Saadud proove tuleb enne analüüsimist säilitada külmutatult (– 18 °C ± 4 °C). |
| --- | --- |

1.3.

Saadud proove tuleb enne analüüsimist säilitada külmutatult (– 18 °C ± 4 °C).

2.   Eesmärk ja rakendusala

| 2.1. | Antud meetodi abil määratakse kanaliha (ja näitajate erinevuse põhjal lisatud vee) ning kollageenvalkude sisaldus naha ning kondita kanarinnast valmistatud toodetes. Analüüsimisel määratakse nende valgulise lämmastiku, niiskuse-, tuha-, rasva- ja hüdroksüproliinisisaldus. |
| --- | --- |

2.1.

Antud meetodi abil määratakse kanaliha (ja näitajate erinevuse põhjal lisatud vee) ning kollageenvalkude sisaldus naha ning kondita kanarinnast valmistatud toodetes. Analüüsimisel määratakse nende valgulise lämmastiku, niiskuse-, tuha-, rasva- ja hüdroksüproliinisisaldus.

3.   Põhimõte

| 3.1. | Rasvavaba kanaliha (näiv-) sisaldus arvutatakse valgulise lämmastiku sisalduse ning kondita ja nahata kanarinna lämmastikuteguri põhjal (punkt 9). Kui kanarinnale on lisatud kollageenvalke, tuleb nende valkude osa kõigepealt summaarsest valgulisest lämmastikust lahutada. Summaarse kanalihasisalduse leidmiseks liidetakse rasvasisaldus ja rasvavaba kanaliha sisaldus. Lisatud vee sisalduse saamiseks lahutatakse arvust 100 kanaliha kõigi koostisosade (kanaliha, tuhk ja süsivesikud) sisaldus. |
| --- | --- |

3.1.

Rasvavaba kanaliha (näiv-) sisaldus arvutatakse valgulise lämmastiku sisalduse ning kondita ja nahata kanarinna lämmastikuteguri põhjal (punkt 9). Kui kanarinnale on lisatud kollageenvalke, tuleb nende valkude osa kõigepealt summaarsest valgulisest lämmastikust lahutada. Summaarse kanalihasisalduse leidmiseks liidetakse rasvasisaldus ja rasvavaba kanaliha sisaldus. Lisatud vee sisalduse saamiseks lahutatakse arvust 100 kanaliha kõigi koostisosade (kanaliha, tuhk ja süsivesikud) sisaldus.

4.   Tervise- ja ohutusnõuded

| 4.1. | Antud meetodi juures kasutatakse mitmeid potentsiaalselt ohtlikke seadmeid (suure jõudlusega hakklihamasin, homogenisaator), mille kasutamisel tuleb täita vastavaid ohutusnõudeid. |
| --- | --- |

4.1.

Antud meetodi juures kasutatakse mitmeid potentsiaalselt ohtlikke seadmeid (suure jõudlusega hakklihamasin, homogenisaator), mille kasutamisel tuleb täita vastavaid ohutusnõudeid.

5.   Eelneva väljaõppe nõue

| 5.1. | Nõutav on tööstuslike lihatöötlemisseadmete kasutamise alane väljaõpe. |
| --- | --- |

5.1.

Nõutav on tööstuslike lihatöötlemisseadmete kasutamise alane väljaõpe.

6.   Kasutatavad seadmed

| 6.1. | Kaalud, mille mõõtetäpsus on suurem kui ± 0,1 g. |
| --- | --- |

6.1.

Kaalud, mille mõõtetäpsus on suurem kui ± 0,1 g.

| 6.2. | Suure jõudlusega hakklihamasin ja/või külmutatud kanarindade homogeniseerimiseks sobiv segisti.

  NB: Hakklihamasina margi osas soovitusi ei anta, kuid igal juhul peab see olema nii võimas, et suudab külmutatud või kiirkülmutatud kanaliha hakkida ja valmistada sellist ühtlase koostisega hakkliha, nagu saadakse 4 mm läbimõõduga aukudega kettaga varustatud hakklihamasinast. |
| --- | --- |

6.2.

Suure jõudlusega hakklihamasin ja/või külmutatud kanarindade homogeniseerimiseks sobiv segisti.

NB: Hakklihamasina margi osas soovitusi ei anta, kuid igal juhul peab see olema nii võimas, et suudab külmutatud või kiirkülmutatud kanaliha hakkida ja valmistada sellist ühtlase koostisega hakkliha, nagu saadakse 4 mm läbimõõduga aukudega kettaga varustatud hakklihamasinast.

| 6.3. | Standardis ISO 1442:1997 (BS 4401 – 3:1997) määratletud veesisalduse määramise seade. |
| --- | --- |

6.3.

Standardis ISO 1442:1997 (BS 4401 – 3:1997) määratletud veesisalduse määramise seade.

| 6.4. | Standardis ISO 937:1978 (BS 4401 – 2:1980) määratletud valgusisalduse või sellega võrdväärse näitaja määramise seade. |
| --- | --- |

6.4.

Standardis ISO 937:1978 (BS 4401 – 2:1980) määratletud valgusisalduse või sellega võrdväärse näitaja määramise seade.

| 6.5. | Standardis ISO 936:1998 1998 (BS 4401 – 1:1998) määratletud üldtuhasisalduse määramise seade. |
| --- | --- |

6.5.

Standardis ISO 936:1998 1998 (BS 4401 – 1:1998) määratletud üldtuhasisalduse määramise seade.

| 6.6. | Standardis BS 4401 – 4:1970 määratletud üldrasvasisalduse määramise seade. |
| --- | --- |

6.6.

Standardis BS 4401 – 4:1970 määratletud üldrasvasisalduse määramise seade.

| 6.7. | Standardis ISO 3496:1994 (BS 4401 – 11:1995) määratletud hüdroksüproliini sisalduse määramise seade. |
| --- | --- |

6.7.

Standardis ISO 3496:1994 (BS 4401 – 11:1995) määratletud hüdroksüproliini sisalduse määramise seade.

7.   Menetlus

NB: Kuni proovi analüüsimiseni vastavalt punktidele 7.1 – 7.10 tuleb seda hoida külmutatuna.

| 7.1. | Võtke proov pakendist välja, asetage eelnevalt puhastatud suurele plastalusele ja katke niiskusekadude vältimiseks kilega. |
| --- | --- |

7.1.

Võtke proov pakendist välja, asetage eelnevalt puhastatud suurele plastalusele ja katke niiskusekadude vältimiseks kilega.

| 7.2. | Hakkige või homogeniseerige proovi osad ja asetage need plastalusele tagasi. Jätkake seni, kuni kogu proov on hakitud/homogeniseeritud. |
| --- | --- |

7.2.

Hakkige või homogeniseerige proovi osad ja asetage need plastalusele tagasi. Jätkake seni, kuni kogu proov on hakitud/homogeniseeritud.

| 7.3. | Segage kogu proov suure puhta plastlusikaga segamini, jälgides hoolikalt, et proovi “nõret” ei läheks kaduma. |
| --- | --- |

7.3.

Segage kogu proov suure puhta plastlusikaga segamini, jälgides hoolikalt, et proovi “nõret” ei läheks kaduma.

| 7.4. | Võtke proovist 2 kg suurune alikvoot (hulgimüügi puhul) või kogu proov, kui see kaalub alla 2 kg (jaemüügi puhul) ning homogeniseerige see põhjalikult segistis või toidutöötlemisseadmes.

  NB: 8 kg suuruse hulgimüügiproovii jäägi võib minema visata. |
| --- | --- |

7.4.

Võtke proovist 2 kg suurune alikvoot (hulgimüügi puhul) või kogu proov, kui see kaalub alla 2 kg (jaemüügi puhul) ning homogeniseerige see põhjalikult segistis või toidutöötlemisseadmes.

NB: 8 kg suuruse hulgimüügiproovii jäägi võib minema visata.

| 7.5. | Võtke 2 kg suurusest alikvoodist (kui nõutakse DNA proovi) kaks 50 grammist alikvooti ja asetage need sobiva suurusega konteinerisse. Ülejääk pange puhtasse, etiketiga varustatud kilekotti või jagage mugavuse mõttes 20 grammisteks alaosadeks. Kõiki proove, mida kohe analüüsimiseks ei kasutata, tuleb hoida külmutatuna. |
| --- | --- |

7.5.

Võtke 2 kg suurusest alikvoodist (kui nõutakse DNA proovi) kaks 50 grammist alikvooti ja asetage need sobiva suurusega konteinerisse. Ülejääk pange puhtasse, etiketiga varustatud kilekotti või jagage mugavuse mõttes 20 grammisteks alaosadeks. Kõiki proove, mida kohe analüüsimiseks ei kasutata, tuleb hoida külmutatuna.

| 7.6. | Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 1442 põhjal selle niiskusesisaldus. |
| --- | --- |

7.6.

Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 1442 põhjal selle niiskusesisaldus.

| 7.7. | Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 937 või sellega võrdväärse standardi põhjal selle lämmastikusisaldus. |
| --- | --- |

7.7.

Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 937 või sellega võrdväärse standardi põhjal selle lämmastikusisaldus.

| 7.8. | Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 936 põhjal selle tuhasisaldus. |
| --- | --- |

7.8.

Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 936 põhjal selle tuhasisaldus.

| 7.9. | Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi BS 4401 – 4 põhjal selle rasvasisaldus. |
| --- | --- |

7.9.

Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi BS 4401 – 4 põhjal selle rasvasisaldus.

| 7.10. | Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 3496 põhjal selle hüdroksüproliinisisaldus. |
| --- | --- |

7.10.

Võtke homogeniseeritud materjalist proov ja määrake standardi ISO 3496 põhjal selle hüdroksüproliinisisaldus.

8.   Analüütiline kvaliteedikontroll

| 8.1. | Kvaliteedikontrolliks tuleks kõigil laboritel analüüsida igast partiist kahe paralleelproovina võetavat võrdlusmaterjali, mille lämmastiku-, niiskuse-, rasva-, tuha- ja hüdroksüproliinisisaldus on ettenähtud tasemel. Kasutamiseks sobivatel partiidel peab mõõtnäitaja varieerumine jääma ettenähtud väärtuse standardhälvetega piiratud vahemikku. Paralleelsed analüüsid peavad jääma antud meetodi korratavusnäitajate piiridesse. |
| --- | --- |

8.1.

Kvaliteedikontrolliks tuleks kõigil laboritel analüüsida igast partiist kahe paralleelproovina võetavat võrdlusmaterjali, mille lämmastiku-, niiskuse-, rasva-, tuha- ja hüdroksüproliinisisaldus on ettenähtud tasemel. Kasutamiseks sobivatel partiidel peab mõõtnäitaja varieerumine jääma ettenähtud väärtuse standardhälvetega piiratud vahemikku. Paralleelsed analüüsid peavad jääma antud meetodi korratavusnäitajate piiridesse.

9.   Tulemuste arvutamine

Tulemuste arvutamise metoodika pärineb Ühendkuningriigi toidustandardiasutuse 2001. aasta detsembri infolehest (Agency Food Surveillance Information Sheet 20/01), mille võib leida asutuse koduleheküljel järgmisel aadressil:

http://www.food.gov.uk/science/surveillance/fsis-2001/20chick

9.1.   Kanaliha sisalduse arvutamine lämmastikuteguri põhjal

Stubbsi ja More’i järgi (The Analyst 1919, 44, 125) hõlmab meetod proovi lämmastiku-, niiskuse-, rasva- ja tuhasisalduse analüüsimist.

Analüüsitulemuste põhjal arvutatakse kõigepealt järgmisel viisil rasvavaba liha näivsisaldus:

| | Rasvavaba liha näivsisaldus = kogulämmastik/NF × 100 |
| --- | --- |

Rasvavaba liha näivsisaldus = kogulämmastik/NF × 100

| | NF = analüüsitava tootega seonduv lämmastikutegur |
| --- | --- |

NF = analüüsitava tootega seonduv lämmastikutegur

(AMC soovituse kohaselt (The Analyst, 2000, 125, 1359–1366) on kanarinna (tailiha) lämmastikutegur 3,85)). Märkus: Tegur on mõeldud rakendamiseks kolmandatest riikidest imporditava kanaliha puhul.

Saadud tulemusele liidetakse mõõdetud rasvasisaldus ja saadakse summaarne kanaliha näivsisaldus.

Summaarne kanaliha näivsisaldus = rasvavaba kanaliha näivsisaldus + rasvasisaldus

9.2.   Lisatud kollageenvalk

Proovi võib lugeda hüdrolüüsitud kollageenvalku sisaldavaks, kui selle määratud hüdroksüproliinisisaldus ületab kanarinna tailiha normaalseks loetavat vastavat näitajat (AMC andmetel 0,08 g/100 g (The Analyst, 2000, 125, 1359–1366)).

Ülaltoodud kanaliha näivsisalduse arvutamise eelduseks on, et kogu määratud lämmastik pärineb kana lihaskoest. Liigse hüdroksüproliini esinemise korral tuleb tulemust korrigeerida.

Proovi mistahes kollageenist põhjustatud protsentuaalne lämmastikusisaldus arvutatakse hüdroksüproliinisisalduse põhjal järgmiselt:

| | KOLLAGEENLÄMMASTIK = LIIGNE HÜDROKSÜPROLIIN × 1,28 |
| --- | --- |

KOLLAGEENLÄMMASTIK = LIIGNE HÜDROKSÜPROLIIN × 1,28

Seejärel lahutatakse kollageenlämmastiku sisaldus (protsentides) protsentuaalsest kogulämmastiku sisaldusest ja arvutatakse eespool esitatud viisil kanaliha näivsisaldus.

9.3.   Lisatud vesi

Lisatud vee koguse hindamiseks lahutatakse arvust 100 kanaliha ja kõigi lisandite sisaldus vastavalt järgmisele võrrandile:

| | Lisatud vee protsent = 100 – (summaarne kanaliha näivsisaldus + tuhasisaldus + süsivesikute sisaldus + muude lisandite sisaldus) |
| --- | --- |

Lisatud vee protsent = 100 – (summaarne kanaliha näivsisaldus + tuhasisaldus + süsivesikute sisaldus + muude lisandite sisaldus)

| | Süsivesikud = 100 – (valgud + rasvad + tuhk + niiskus), |
| --- | --- |

Süsivesikud = 100 – (valgud + rasvad + tuhk + niiskus),

kus koguvalk = kogulämmastik × teisendustegur (6.25)

Ülaltoodu põhjal saab lisatud vee sisalduse arvutada järgmiselt:

| | Lisatud vee protsent = 100 – (summaarne kanaliha näivsisaldus + tuhasisaldus + süsivesikute sisaldus) |
| --- | --- |

Lisatud vee protsent = 100 – (summaarne kanaliha näivsisaldus + tuhasisaldus + süsivesikute sisaldus)

9.4.   Mõõtemääramatus

Keskmine mõõtemääramatus kanalihasisalduse määramisel on hinnanguliselt veidi alla 3 % kanalihasisaldusest 95 % usalduspiiri juures. Seega võib proovimaterjali kirjelduse lugeda vääraks, kui määratud lihasisaldus on deklareeritust 5 % võrra väiksem.

Joonis 1 – Lisavee sisalduse (%) seos vee- ning valgusisalduse suhte piirväärtustega

Image

---

(1)  EÜT L 143, 7.6.1991, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 814/2004 ELT L 153, 30.4.2004, lk 1).

---

| 5.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/40

---

KOMISJONI OTSUS,

1. märts 2005,

milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 993 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/176/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut, eriti selle artikli 2 lõiget 3,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti artiklit 57,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 82/894/EMÜ on loetletud loomahaigused, mille esinemisest tuleb teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 82/894/EMÜ on loetletud loomahaigused, mille esinemisest tuleb teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

| (2) | Komisjoni otsusega 2000/807/EÜ (2) on kehtestatud loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt direktiivile 82/894/EMÜ. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2000/807/EÜ (2) on kehtestatud loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt direktiivile 82/894/EMÜ.

| (3) | Varsti Euroopa Liiduga ühinevad riigid on loomahaigustest teatamise süsteemi mitteametlikult kasutanud, kuid nüüd tuleks nende osavõtt ametlikuks muuta. |
| --- | --- |

(3)

Varsti Euroopa Liiduga ühinevad riigid on loomahaigustest teatamise süsteemi mitteametlikult kasutanud, kuid nüüd tuleks nende osavõtt ametlikuks muuta.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kohandanud oma piirkondi tähistavaid koode ning nüüd tuleks teha vastavad parandused asjakohastes ühenduse sätetes. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kohandanud oma piirkondi tähistavaid koode ning nüüd tuleks teha vastavad parandused asjakohastes ühenduse sätetes.

| (5) | Komisjonile ja loomahaigustest teatamise süsteemis osalevatele riikidele saadetava informatsiooni selguse tagamiseks tuleks ühenduse asjakohastele sätetele lisada eri riikide kaardid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile ja loomahaigustest teatamise süsteemis osalevatele riikidele saadetava informatsiooni selguse tagamiseks tuleks ühenduse asjakohastele sätetele lisada eri riikide kaardid.

| (6) | Direktiivi 82/894/EMÜ I lisasse on hiljuti lisatud teatavad hobuste ja mesilaste haigused. Need haigused tuleks lisada ka loomahaigustest teatamise kodeeritud vormi ja koode käsitlevates sätetes esitatud haiguste loetellu. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 82/894/EMÜ I lisasse on hiljuti lisatud teatavad hobuste ja mesilaste haigused. Need haigused tuleks lisada ka loomahaigustest teatamise kodeeritud vormi ja koode käsitlevates sätetes esitatud haiguste loetellu.

| (7) | Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks komisjoni otsus 2000/807/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada. |
| --- | --- |

(7)

Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks komisjoni otsus 2000/807/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada.

| (8) | Edastatud informatsiooni konfidentsiaalsuse kaitsmise huvides peaksid käesoleva otsuse lisad avaldamata jääma. |
| --- | --- |

(8)

Edastatud informatsiooni konfidentsiaalsuse kaitsmise huvides peaksid käesoleva otsuse lisad avaldamata jääma.

| (9) | Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee seisukohaga, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee seisukohaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 82/894/EMÜ kohase loomahaigustest teatamise menetluse huvides edastatakse informatsiooni haiguste puhkemise kohta, kasutades käesoleva otsuse I, II ja III lisas esitatud kodeeritud vorme.

Artikkel 2

Direktiivi 82/894/EMÜ kohase loomahaigustest teatamise menetluse huvides edastatakse informatsiooni haiguste puhkemise kohta, kasutades käesoleva otsuse IV–X lisas esitatud koode.

Artikkel 3

Otsus 2000/807/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/216/EÜ (ELT L 67, 5.3.2004, lk 27).

1

(2)  EÜT L 326, 22.12.2000, lk 80. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/67/EÜ (ELT L 13, 20.1.2004, lk 43).

2

---