# Euroopan unionin L 46/17.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 46 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta17. helmikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 46

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta17. helmikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 257/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, ja eräiden jossakin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta enintään 15 kuukauden ajan liittymisen jälkeen toimessa pysyvien virkamiesten palkkoihin 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sovellettavista korjauskertoimista | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 258/2005, annettu 14 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muuttamisesta | 7 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 259/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 29 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 260/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta pikatestien osalta (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 261/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, neuvoston asetusten (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kasvituotteiden paikalliseen tuotantoon yhteisön syrjäisimmillä alueilla myönnettävien tukien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 43/2003 muuttamisesta | 34 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 262/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta | 36 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 263/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta | 38 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 264/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, siipikarjanliha-alalla 17 päivänä helmikuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta | 40 |
| | * | Komission direktiivi 2005/11/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (
  1
  ) | 42 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 257/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, ja eräiden jossakin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta enintään 15 kuukauden ajan liittymisen jälkeen toimessa pysyvien virkamiesten palkkoihin 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sovellettavista korjauskertoimista

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 258/2005, annettu 14 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muuttamisesta

7

Komission asetus (EY) N:o 259/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

29

*

Komission asetus (EY) N:o 260/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta pikatestien osalta (
  1
  )

1

31

*

Komission asetus (EY) N:o 261/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, neuvoston asetusten (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kasvituotteiden paikalliseen tuotantoon yhteisön syrjäisimmillä alueilla myönnettävien tukien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 43/2003 muuttamisesta

34

Komission asetus (EY) N:o 262/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

36

Komission asetus (EY) N:o 263/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta

38

Komission asetus (EY) N:o 264/2005, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, siipikarjanliha-alalla 17 päivänä helmikuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta

40

*

Komission direktiivi 2005/11/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (
  1
  )

1

42

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | 2005/132/EY:Komission päätös, tehty 16 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2000/137/EY kumoamisesta | 44 |
| | * | 2005/133/EY:Komission päätös, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 258/2005 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien osittaisesta suspendoimisesta | 46 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

2005/132/EY:Komission päätös, tehty 16 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2000/137/EY kumoamisesta

44

*

2005/133/EY:Komission päätös, annettu 16 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 258/2005 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien osittaisesta suspendoimisesta

46

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston päätös 2005/134/YUTP, tehty 20 päivänä joulukuuta 2004, sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Bulgarian välillä puitteiden luomisesta Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin | 49 |
| Euroopan unionin ja Bulgarian tasavallan välinen sopimus puitteiden luomisesta Bulgarian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin | 50 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston päätös 2005/134/YUTP, tehty 20 päivänä joulukuuta 2004, sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Bulgarian välillä puitteiden luomisesta Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

49

Euroopan unionin ja Bulgarian tasavallan välinen sopimus puitteiden luomisesta Bulgarian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY, EURATOM) N:o 257/2005,

annettu 4 päivänä helmikuuta 2005,

Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, ja eräiden jossakin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta enintään 15 kuukauden ajan liittymisen jälkeen toimessa pysyvien virkamiesten palkkoihin 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sovellettavista korjauskertoimista

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot, jotka on vahvistettu asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (1), ja erityisesti näiden henkilöstösääntöjen liitteessä X olevan 13 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottaa huomioon vuoden 2003 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 33 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Olisi otettava huomioon elinkustannusten kehitys kolmansissa maissa ja sen vuoksi vahvistettava Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, ja eräiden jossakin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta enintään 15 kuukauden ajan 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen toimessa pysyvien virkamiesten asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sovellettavat korjauskertoimet. |
| --- | --- |

(1)

Olisi otettava huomioon elinkustannusten kehitys kolmansissa maissa ja sen vuoksi vahvistettava Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, ja eräiden jossakin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta enintään 15 kuukauden ajan 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen toimessa pysyvien virkamiesten asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sovellettavat korjauskertoimet.

| (2) | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1785/2004 (2) nojalla maksun suorittamiseen sovellettavat korjauskertoimet saattavat aiheuttaa takautuvan palkan korotuksen tai alennuksen. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1785/2004 (2) nojalla maksun suorittamiseen sovellettavat korjauskertoimet saattavat aiheuttaa takautuvan palkan korotuksen tai alennuksen.

| (3) | Olisi annettava säännökset palkan maksamisesta taannehtivasti tilanteessa, jossa uusien korjauskertoimien soveltaminen johtaa palkan korotukseen. |
| --- | --- |

(3)

Olisi annettava säännökset palkan maksamisesta taannehtivasti tilanteessa, jossa uusien korjauskertoimien soveltaminen johtaa palkan korotukseen.

| (4) | Olisi annettava säännökset liikaa maksettujen määrien takaisinperimisestä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja tämän asetuksen voimaantulopäivän väliseltä ajalta tilanteessa, jossa uudet korjauskertoimet johtavat palkan alennukseen. |
| --- | --- |

(4)

Olisi annettava säännökset liikaa maksettujen määrien takaisinperimisestä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja tämän asetuksen voimaantulopäivän väliseltä ajalta tilanteessa, jossa uudet korjauskertoimet johtavat palkan alennukseen.

| (5) | Olisi säädettävä, että maksujen mahdollinen takaisinperiminen voi enimmillään koskea tämän asetuksen voimaantuloa edeltävää kuuden kuukauden jaksoa ja että päätöksen vaikutukset voidaan porrastaa enintään kahdentoista kuukauden ajalle mainitusta päivästä lukien, mikä vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin yhteisössä sovellettavia korjauskertoimia koskevia säännöksiä, |
| --- | --- |

(5)

Olisi säädettävä, että maksujen mahdollinen takaisinperiminen voi enimmillään koskea tämän asetuksen voimaantuloa edeltävää kuuden kuukauden jaksoa ja että päätöksen vaikutukset voidaan porrastaa enintään kahdentoista kuukauden ajalle mainitusta päivästä lukien, mikä vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin yhteisössä sovellettavia korjauskertoimia koskevia säännöksiä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteessä vahvistetaan Euroopan yhteisöjen virkamiesten sekä sopimussuhteisten ja väliaikaisten toimihenkilöiden, joiden asemapaikka on kolmannessa maassa, ja eräiden jossakin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta enintään 15 kuukauden ajan liittymisen jälkeen toimessa pysyvien virkamiesten asemapaikan valuuttana maksettaviin palkkoihin 1 päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sovellettavat korjauskertoimet.

Palkkojen laskemisessa käytettävät valuuttakurssit vahvistetaan varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti käyttäen ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuna päivänä voimassa ollutta kurssia.

2 artikla

1.   Toimielimet suorittavat maksut taannehtivasti, jos liitteessä vahvistettujen korjauskertoimien soveltaminen johtaa palkkojen korotukseen.

2.   Jos liitteessä vahvistettujen korjauskertoimien soveltaminen johtaa palkkojen alennukseen, toimielimet laskevat palkkoja taannehtivasti 1 päivän heinäkuuta 2004 ja tämän asetuksen voimaantulopäivän väliseltä ajalta.

Liikaa maksettujen määrien takaisin perimiseen johtava taannehtiva tarkistus koskee enintään tämän asetuksen voimaantulopäivää edeltävää kuuden kuukauden ajanjaksoa. Takaisinperintä porrastetaan enintään kahdentoista kuukauden ajalle samasta päivästä laskettuna.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1. Henkilöstösäännöt ja palvelussuhteen ehdot sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina asetuksella (EY, Euratom) N:o 857/2004 (EUVL L 161, 30.4.2004, s. 11).

1

(2)  EUVL L 317, 16.10.2004, s. 1.

2

---

LIITE

| Asemamaa | Korjauskertoimet heinäkuu 2004 |
| --- | --- |
| Afganistan (1) | 0,0 |
| Albania | 87,7 |
| Algeria | 83,4 |
| Angola | 111,4 |
| Argentiina | 58,0 |
| Armenia (1) | 0,0 |
| Australia | 93,7 |
| Bangladesh | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolivia | 48,2 |
| Bosnia ja Hertsegovina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brasilia | 55,1 |
| Bulgaria | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Chile | 69,5 |
| Costa Rica | 68,7 |
| Djibouti | 94,5 |
| Dominikaaninen tasavalta | 48,5 |
| Ecuador | 68,1 |
| Egypti | 45,6 |
| El Salvador (1) | 0,0 |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | 73,5 |
| Eritrea | 39,0 |
| Etelä-Afrikka | 69,2 |
| Etelä-Korea | 90,2 |
| Etiopia | 68,1 |
| Fidži | 70,3 |
| Filippiinit | 47,2 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambia | 36,8 |
| Georgia | 88,2 |
| Ghana | 67,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Guinea-Bissau | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haitii | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Indonesia | 74,7 |
| Intia | 47,6 |
| Israel | 88,5 |
| Jamaika | 82,7 |
| Japani (Naka) | 125,6 |
| Japani (Tokio) | 133,9 |
| Jemen (1) | 0,0 |
| Jordania | 73,2 |
| Kambodža | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Kap Verde | 74,0 |
| Kazakstan | 96,1 |
| Kenia | 72,5 |
| Keski-Afrikan tasavalta | 109,3 |
| Kiina | 74,5 |
| Kirgisia (1) | 0,0 |
| Kolumbia | 57,5 |
| Kongo | 128,5 |
| Kongon demokraattinen tasavalta | 137,5 |
| Kroatia | 99,0 |
| Kuuba | 88,5 |
| Kypros | 100,1 |
| Laos | 67,4 |
| Latvia | 72,4 |
| Lesotho | 72,6 |
| Libanon | 88,9 |
| Liberia (1) | 0,0 |
| Liettua | 73,7 |
| Länsiranta – Gazan alue | 86,0 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Malawi | 72,4 |
| Malesia | 71,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Marokko | 82,7 |
| Mauritania | 58,2 |
| Mauritius | 73,2 |
| Meksiko | 71,1 |
| Mosambik | 75,5 |
| Namibia | 83,4 |
| Nepal | 65,3 |
| Nicaragua | 64,7 |
| Niger | 87,6 |
| Nigeria | 69,0 |
| Norja | 125,1 |
| Norsunluurannikko | 108,1 |
| Pakistan | 50,1 |
| Papua-Uusi-Guinea | 76,5 |
| Paraguay | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Puola | 69,2 |
| Romania | 49,8 |
| Ruanda | 77,6 |
| Salomonsaaret | 80,8 |
| Sambia | 47,1 |
| Saudi-Arabia | 86,0 |
| Senegal | 78,7 |
| Serbia ja Montenegro | 61,8 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapore | 93,6 |
| Slovakia | 84,9 |
| Slovenia | 82,3 |
| Somalia (1) | 0,0 |
| Sri Lanka | 53,6 |
| Sudan | 38,6 |
| Suriname | 53,1 |
| Swazimaa | 70,0 |
| Sveitsi | 117,3 |
| Syyria | 64,3 |
| Tadžikistan (1) | 0,0 |
| Taiwan | 86,1 |
| Tansania | 57,9 |
| Thaimaa | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad ja Tobago | 69,3 |
| Tšad | 114,2 |
| Tšekki | 80,9 |
| Tunisia | 73,8 |
| Turkki | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukraina | 92,0 |
| Unkari | 74,4 |
| Uruguay | 58,5 |
| Uusi-Kaledonia | 119,8 |
| Uusi-Seelanti (1) | 0,0 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Venäjä | 102,5 |
| Vietnam | 51,0 |
| Viro | 75,2 |
| Yhdysvallat (New York) | 103,5 |
| Yhdysvallat (Washington) | 99,5 |
| Zimbabwe | 51,9 |

Asemamaa

Korjauskertoimet heinäkuu 2004

Afganistan (1)

0,0

Albania

87,7

Algeria

83,4

Angola

111,4

Argentiina

58,0

Armenia (1)

0,0

Australia

93,7

Bangladesh

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolivia

48,2

Bosnia ja Hertsegovina

72,2

Botswana

68,7

Brasilia

55,1

Bulgaria

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Chile

69,5

Costa Rica

68,7

Djibouti

94,5

Dominikaaninen tasavalta

48,5

Ecuador

68,1

Egypti

45,6

El Salvador (1)

0,0

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

73,5

Eritrea

39,0

Etelä-Afrikka

69,2

Etelä-Korea

90,2

Etiopia

68,1

Fidži

70,3

Filippiinit

47,2

Gabon

112,8

Gambia

36,8

Georgia

88,2

Ghana

67,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Guinea-Bissau

137,0

Guyana

57,3

Haitii

101,4

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Indonesia

74,7

Intia

47,6

Israel

88,5

Jamaika

82,7

Japani (Naka)

125,6

Japani (Tokio)

133,9

Jemen (1)

0,0

Jordania

73,2

Kambodža

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Kap Verde

74,0

Kazakstan

96,1

Kenia

72,5

Keski-Afrikan tasavalta

109,3

Kiina

74,5

Kirgisia (1)

0,0

Kolumbia

57,5

Kongo

128,5

Kongon demokraattinen tasavalta

137,5

Kroatia

99,0

Kuuba

88,5

Kypros

100,1

Laos

67,4

Latvia

72,4

Lesotho

72,6

Libanon

88,9

Liberia (1)

0,0

Liettua

73,7

Länsiranta – Gazan alue

86,0

Madagaskar

56,8

Malawi

72,4

Malesia

71,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Marokko

82,7

Mauritania

58,2

Mauritius

73,2

Meksiko

71,1

Mosambik

75,5

Namibia

83,4

Nepal

65,3

Nicaragua

64,7

Niger

87,6

Nigeria

69,0

Norja

125,1

Norsunluurannikko

108,1

Pakistan

50,1

Papua-Uusi-Guinea

76,5

Paraguay

62,8

Peru

78,8

Puola

69,2

Romania

49,8

Ruanda

77,6

Salomonsaaret

80,8

Sambia

47,1

Saudi-Arabia

86,0

Senegal

78,7

Serbia ja Montenegro

61,8

Sierra Leone

70,4

Singapore

93,6

Slovakia

84,9

Slovenia

82,3

Somalia (1)

0,0

Sri Lanka

53,6

Sudan

38,6

Suriname

53,1

Swazimaa

70,0

Sveitsi

117,3

Syyria

64,3

Tadžikistan (1)

0,0

Taiwan

86,1

Tansania

57,9

Thaimaa

57,9

Togo

96,9

Trinidad ja Tobago

69,3

Tšad

114,2

Tšekki

80,9

Tunisia

73,8

Turkki

78,5

Uganda

71,9

Ukraina

92,0

Unkari

74,4

Uruguay

58,5

Uusi-Kaledonia

119,8

Uusi-Seelanti (1)

0,0

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Venäjä

102,5

Vietnam

51,0

Viro

75,2

Yhdysvallat (New York)

103,5

Yhdysvallat (Washington)

99,5

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Ei saatavilla.

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/7

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 258/2005,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2005,

tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 ja 7 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Aiempi tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin tällä hetkellä sovellettavia toimenpiteitä ovat neuvoston asetuksella (EY) N:o 348/2000 (2) käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit ja komission päätöksellä 2000/137/EY (3) hyväksytty kroatialaisen viejän antama sitoumus. Kroatiasta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan 23 prosentin ja Ukrainasta peräisin olevaan tuontiin 38,5 prosentin tullia. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin tällä hetkellä sovellettavia toimenpiteitä ovat neuvoston asetuksella (EY) N:o 348/2000 (2) käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit ja komission päätöksellä 2000/137/EY (3) hyväksytty kroatialaisen viejän antama sitoumus. Kroatiasta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan 23 prosentin ja Ukrainasta peräisin olevaan tuontiin 38,5 prosentin tullia.

2.   Vireillepano

| (2) | Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä23 päivänä marraskuuta 2002 julkaistulla ilmoituksella (4) tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä23 päivänä marraskuuta 2002 julkaistulla ilmoituksella (4) tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta.

| (3) | Tutkimus pantiin vireille Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvovan Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industryn pyynnöstä, jonka se esitti sellaisen tuottajaryhmän puolesta, joiden osuus yhteisön kokonaistuotannosta on yli 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Tutkimus pantiin vireille Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvovan Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industryn pyynnöstä, jonka se esitti sellaisen tuottajaryhmän puolesta, joiden osuus yhteisön kokonaistuotannosta on yli 75 prosenttia.

| (4) | Huomattakoon, että samana eli 23 päivänä marraskuuta 2002 pantiin vireille toinen tarkastelu (5), joka koski Puolasta, Romaniasta, Slovakiasta Tšekistä ja Venäjältä peräisin olevan saman tuotteen eli tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa voimassa olevia toimenpiteitä. Puolan, Slovakian ja Tšekin osalta toimenpiteet ovat rauenneet Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen seurauksena. Tiettyjen Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa voimassa olevia toimenpiteitä ei asetuksen (EY) N:o 1322/2004 (6) mukaisesti ole sovellettu 21 päivästä heinäkuuta 2004. Näiden toimenpiteiden tarkastelu jatkuu edelleen. |
| --- | --- |

(4)

Huomattakoon, että samana eli 23 päivänä marraskuuta 2002 pantiin vireille toinen tarkastelu (5), joka koski Puolasta, Romaniasta, Slovakiasta Tšekistä ja Venäjältä peräisin olevan saman tuotteen eli tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa voimassa olevia toimenpiteitä. Puolan, Slovakian ja Tšekin osalta toimenpiteet ovat rauenneet Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen seurauksena. Tiettyjen Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa voimassa olevia toimenpiteitä ei asetuksen (EY) N:o 1322/2004 (6) mukaisesti ole sovellettu 21 päivästä heinäkuuta 2004. Näiden toimenpiteiden tarkastelu jatkuu edelleen.

3.   Menettelyn osapuolet

| (5) | Komissio ilmoitti tutkimuksen aloittamisesta virallisesti vientiä harjoittaville Kroatian ja Ukrainan tuottajille, niille yhteisön tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kroatian ja Ukrainan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti tutkimuksen aloittamisesta virallisesti vientiä harjoittaville Kroatian ja Ukrainan tuottajille, niille yhteisön tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kroatian ja Ukrainan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa.

| (6) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Vastaus saatiin viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta, yhdeltä vientiä harjoittavalta kroatialaistuottajalta, kolmelta vientiä harjoittavalta ukrainalaistuottajalta sekä kolmelta ukrainalaistuottajiin etuyhteydessä olevalta kauppiaalta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Vastaus saatiin viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta, yhdeltä vientiä harjoittavalta kroatialaistuottajalta, kolmelta vientiä harjoittavalta ukrainalaistuottajalta sekä kolmelta ukrainalaistuottajiin etuyhteydessä olevalta kauppiaalta.

| (7) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat






  — | Dalmine Spa, Italia |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Dalmine Spa, Italia

| — | Productos Tubulares SA, Espanja |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Espanja

| — | Tubos Reunidos SA, Espanja |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Espanja

| — | Vallourec & Mannesmann, Saksa |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Saksa

| — | Vallourec & Mannesmann, Ranska |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Ranska

| b) | Etuyhteydetön yhteisön tuoja:






  — | Comercial de Tubos SA, Espanja |
| --- | --- | --- |

b)

Etuyhteydetön yhteisön tuoja:

—

Comercial de Tubos SA, Espanja

| c) | Vientiä harjoittava tuottaja Kroatiassa






  — | Mechel Željezara Ltd, Sisak |
| --- | --- | --- |

c)

Vientiä harjoittava tuottaja Kroatiassa

—

Mechel Željezara Ltd, Sisak

| d) | Vientiä harjoittavat tuottajat Ukrainassa






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol |
| --- | --- | --- |

d)

Vientiä harjoittavat tuottajat Ukrainassa

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk

| e) | Etuyhteydessä olevat kauppiaat Ukrainassa






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk |
| --- | --- | --- |

e)

Etuyhteydessä olevat kauppiaat Ukrainassa

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk

| f) | Etuyhteydessä oleva kauppias Sveitsissä






  — | SEPCO, Lugano |
| --- | --- | --- |

f)

Etuyhteydessä oleva kauppias Sveitsissä

—

SEPCO, Lugano

4.   Tutkimusajanjakso

| (8) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(8)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

5.   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

5.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (9) | Tarkasteltavana olivat seuraavat CN-koodeihin ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 luokiteltavat Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevat tuotteet, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’:






  a) | raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa ja joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm; |
| --- | --- | --- |

(9)

Tarkasteltavana olivat seuraavat CN-koodeihin ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 luokiteltavat Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevat tuotteet, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’:

a)

raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa ja joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm;

| b) | raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset saumattomat putket, jotka ovat kylmävedettyjä tai -valssattuja, muut kuin tarkkuusputket; |
| --- | --- |

b)

raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset saumattomat putket, jotka ovat kylmävedettyjä tai -valssattuja, muut kuin tarkkuusputket;

| c) | muut raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, muut kuin kierteitetyt tai kierteitettävät, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm. |
| --- | --- |

c)

muut raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, muut kuin kierteitetyt tai kierteitettävät, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm.

| (10) | Tutkimus osoitti, että kaikki nämä tuoteryhmät olivat riittävän samankaltaisia ollakseen, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, yksi ja sama tuote. Tästä syystä tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkia lajeja pidetään tässä polkumyyntitutkimuksessa yhtenä ja samana tuotteena. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimus osoitti, että kaikki nämä tuoteryhmät olivat riittävän samankaltaisia ollakseen, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa, yksi ja sama tuote. Tästä syystä tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkia lajeja pidetään tässä polkumyyntitutkimuksessa yhtenä ja samana tuotteena.

5.2   Samankaltainen tuote

| (11) | Aiemman tutkimuksen tapaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kroatian kotimarkkinoilla tuotettujen ja myytyjen saumattomien putkien välillä ei todettu olevan eroja. |
| --- | --- |

(11)

Aiemman tutkimuksen tapaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kroatian kotimarkkinoilla tuotettujen ja myytyjen saumattomien putkien välillä ei todettu olevan eroja.

| (12) | Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuottajien tuottamien ja yhteisön markkinoilla myytyjen saumattomien putkien välillä. Niillä on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Lisäksi molemmat ovat tuotannonalan standardien (DIN, API ja ASTM) mukaisia. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(12)

Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuottajien tuottamien ja yhteisön markkinoilla myytyjen saumattomien putkien välillä. Niillä on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Lisäksi molemmat ovat tuotannonalan standardien (DIN, API ja ASTM) mukaisia. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

B.   POLKUMYYNTI

1.   Kroatia

1.1   Yhteistyö

| (13) | Kroatian tapauksessa yksi vientiä harjoittava tuottaja, Mechel Željezara Ltd, vastasi kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneesta viennistä. Mechel Željezara Ltd on alkuperäisessä tutkimuksessa nimellä Željezara Sisak d.d. yhteistyössä toimineen yrityksen uusi nimi; toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yritys on vaihtanut virallisesti nimeä kaksi kertaa (7) omistussuhteissa tapahtuneiden muutosten seurauksena. |
| --- | --- |

(13)

Kroatian tapauksessa yksi vientiä harjoittava tuottaja, Mechel Željezara Ltd, vastasi kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneesta viennistä. Mechel Željezara Ltd on alkuperäisessä tutkimuksessa nimellä Željezara Sisak d.d. yhteistyössä toimineen yrityksen uusi nimi; toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yritys on vaihtanut virallisesti nimeä kaksi kertaa (7) omistussuhteissa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

| (14) | Alkuperäisen tutkimuksen kuluessa hyväksyttiin sitoumus (8), jonka Mechel Željezara Ltd tarjosi alkuperäisellä nimellään. Koska toimenpiteiden tason ja muodon tarkastelemiseksi pantiin vireille tutkimus, myös kyseinen sitoumus oli tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena (katso johdanto-osan 135–137 kappale). |
| --- | --- |

(14)

Alkuperäisen tutkimuksen kuluessa hyväksyttiin sitoumus (8), jonka Mechel Željezara Ltd tarjosi alkuperäisellä nimellään. Koska toimenpiteiden tason ja muodon tarkastelemiseksi pantiin vireille tutkimus, myös kyseinen sitoumus oli tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena (katso johdanto-osan 135–137 kappale).

1.2   Normaaliarvo

| (15) | Aluksi määritettiin, oliko Mechel Željezara Ltd -yrityksen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa verrattuna sen yhteisöön suuntautuneeseen kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos yrityksen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(15)

Aluksi määritettiin, oliko Mechel Željezara Ltd -yrityksen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa verrattuna sen yhteisöön suuntautuneeseen kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos yrityksen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä.

| (16) | Tämän jälkeen tuotelajit määriteltiin niiden CN-koodien mukaisesti, joihin asianomainen tuote luokitellaan, sen selvittämiseksi, oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli vähintään 5 prosenttia verrattavissa olevan yhteisöön viedyn tuotelajin kokonaismyynnistä. Todettiin, että kaikkien yrityksen yhteisöön vietäväksi myymien tuotelajien kotimarkkinamyynti oli edustavaa. |
| --- | --- |

(16)

Tämän jälkeen tuotelajit määriteltiin niiden CN-koodien mukaisesti, joihin asianomainen tuote luokitellaan, sen selvittämiseksi, oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli vähintään 5 prosenttia verrattavissa olevan yhteisöön viedyn tuotelajin kokonaismyynnistä. Todettiin, että kaikkien yrityksen yhteisöön vietäväksi myymien tuotelajien kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

| (17) | Samaten selvitettiin, voitiinko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun tuotelajin vähintään yksikkökustannusten tasoisilla nettomyyntihinnoilla myyty määrä oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen lajin painotettu keskihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tuotelajin tutkimusajanjakson aikaisen kotimarkkinoiden kokonaismyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Tämä oli tilanne kahden tuotelajin osalta. |
| --- | --- |

(17)

Samaten selvitettiin, voitiinko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun tuotelajin vähintään yksikkökustannusten tasoisilla nettomyyntihinnoilla myyty määrä oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen lajin painotettu keskihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tuotelajin tutkimusajanjakson aikaisen kotimarkkinoiden kokonaismyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Tämä oli tilanne kahden tuotelajin osalta.

| (18) | Kun tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia lajin kokonaismyyntimäärästä tai kun tällaisen myynnin painotettu keskihinta oli alle yksikkökustannusten, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisten lajien kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskiarvo. Tämä oli tilanne yhden tuotelajin osalta. |
| --- | --- |

(18)

Kun tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia lajin kokonaismyyntimäärästä tai kun tällaisen myynnin painotettu keskihinta oli alle yksikkökustannusten, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisten lajien kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskiarvo. Tämä oli tilanne yhden tuotelajin osalta.

| (19) | Neljännen tuotelajin kotimarkkinamyynnistä alle 10 prosenttia oli tutkimusajanjaksolla kannattavaa. Tästä syystä katsottiin, että kyseisen tuotelajin kotimarkkinahinnoin tapahtuneen myynnin määrä oli riittämätön normaaliarvon määrittämiseksi asianmukaisesti, mihin tarkoitukseen oli käytettävä eri menetelmää. Tässä tapauksessa käytettiin laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin lisäämällä viedyn tuotelajin tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen prosenttimäärä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta myynnistä. |
| --- | --- |

(19)

Neljännen tuotelajin kotimarkkinamyynnistä alle 10 prosenttia oli tutkimusajanjaksolla kannattavaa. Tästä syystä katsottiin, että kyseisen tuotelajin kotimarkkinahinnoin tapahtuneen myynnin määrä oli riittämätön normaaliarvon määrittämiseksi asianmukaisesti, mihin tarkoitukseen oli käytettävä eri menetelmää. Tässä tapauksessa käytettiin laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin lisäämällä viedyn tuotelajin tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen prosenttimäärä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneesta myynnistä.

1.3   Vientihinta

| (20) | Tutkimus osoitti, että Mechel Željezara Ltd -yrityksen vientimyynti suuntautui suoraan ja yksinomaan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä. |
| --- | --- |

(20)

Tutkimus osoitti, että Mechel Željezara Ltd -yrityksen vientimyynti suuntautui suoraan ja yksinomaan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä.

| (21) | Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella, kun tuote on myyty ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä. |
| --- | --- |

(21)

Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella, kun tuote on myyty ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä.

1.4   Vertailu

| (22) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (23) | Niinpä oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden osalta. |
| --- | --- |

(23)

Niinpä oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden osalta.

1.5   Polkumyyntimarginaali

| (24) | Oikaistua tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tarkasteltavana olevaa tuotetta vastaavan tuotelajin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(24)

Oikaistua tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tarkasteltavana olevaa tuotetta vastaavan tuotelajin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (25) | Vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:






  Mechel Željezara Ltd | 38,9 % |
| --- | --- | --- |

(25)

Vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:

Mechel Željezara Ltd

38,9 %

| (26) | Se on alhaisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu polkumyyntimarginaali. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kroatiasta yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin Mechel Željezara Ltd -yritykselle vahvistettu marginaali eli 38,9 prosentiksi. |
| --- | --- |

(26)

Se on alhaisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu polkumyyntimarginaali. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kroatiasta yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin Mechel Željezara Ltd -yritykselle vahvistettu marginaali eli 38,9 prosentiksi.

2.   Ukraina

2.1   Markkinatalouskohtelu

| (27) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka voivat osoittaa, että ne täyttävät 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset eli että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti tapahtuvat markkinatalousolosuhteissa. |
| --- | --- |

(27)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka voivat osoittaa, että ne täyttävät 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset eli että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti tapahtuvat markkinatalousolosuhteissa.

| (28) | Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(28)

Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (29) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla esitettyjä markkinatalouskohtelupyyntöjä saatiin kahdelta yritysryhmältä:






  a) | tuotantoyritys Dnipropetrovsk Tube Works, jäljempänä ’DTW’, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Time Ltd Ukrainassa; |
| --- | --- | --- |

(29)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla esitettyjä markkinatalouskohtelupyyntöjä saatiin kahdelta yritysryhmältä:

a)

tuotantoyritys Dnipropetrovsk Tube Works, jäljempänä ’DTW’, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Time Ltd Ukrainassa;

| b) | etuyhteydessä olevat tuotantoyritykset OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, jäljempänä ’NTRP’, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant, jäljempänä ’Nikotube’, ja niihin etuyhteydessä oleva kauppias SGIP Interpipe Ukrainassa. |
| --- | --- |

b)

etuyhteydessä olevat tuotantoyritykset OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, jäljempänä ’NTRP’, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant, jäljempänä ’Nikotube’, ja niihin etuyhteydessä oleva kauppias SGIP Interpipe Ukrainassa.

| (30) | Pyyntöjä arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden vaatimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Pyyntöjä arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden vaatimuksen perusteella.

| (31) | Ensimmäisen ryhmän tapauksessa tuotantoyrityksen kirjanpito todettiin epäluotettavaksi suoranaisista epätarkkuuksista ja IAS 1:ssä tarkoitettujen tilinpäätösmenettelyjen virheellisestä soveltamisesta johtuen. Samoin todettiin, että kyseinen yritys oli maksukyvytön ja kuului niihin yrityksiin, joilla oli konkurssilakiin perustuva erityisasema, mistä syystä asianomaisten yritysten toiminnalta puuttui oikeusvarmuus. Näin ollen pääteltiin, ettei kyseinen yritysryhmä täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toista ja neljättä vaatimusta. |
| --- | --- |

(31)

Ensimmäisen ryhmän tapauksessa tuotantoyrityksen kirjanpito todettiin epäluotettavaksi suoranaisista epätarkkuuksista ja IAS 1:ssä tarkoitettujen tilinpäätösmenettelyjen virheellisestä soveltamisesta johtuen. Samoin todettiin, että kyseinen yritys oli maksukyvytön ja kuului niihin yrityksiin, joilla oli konkurssilakiin perustuva erityisasema, mistä syystä asianomaisten yritysten toiminnalta puuttui oikeusvarmuus. Näin ollen pääteltiin, ettei kyseinen yritysryhmä täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toista ja neljättä vaatimusta.

| (32) | Toisen ryhmän tapauksessa todettiin, ettei kummallakaan tuotantoyrityksellä ollut yhtä ainoaa selkeää kirjanpitoa, joka olisi riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovellettaisiin kaikkeen toimintaan; sen sijaan molemmilla yrityksillä oli useita eri kirjanpitoja, joita käytettiin eri toimintoihin. Lisäksi todettiin, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevat merkittävät vääristymät – korottomat lainat, joita valtio ei ole vaatinut takaisin maksettaviksi, huomattavien velkojen anteeksi antaminen ja verovelkaisuus – vaikuttivat ryhmän kustannusrakenteeseen ja taloudelliseen tilanteeseen. Näin ollen pääteltiin, ettei kyseinen yritysryhmä täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toista ja kolmatta vaatimusta. |
| --- | --- |

(32)

Toisen ryhmän tapauksessa todettiin, ettei kummallakaan tuotantoyrityksellä ollut yhtä ainoaa selkeää kirjanpitoa, joka olisi riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovellettaisiin kaikkeen toimintaan; sen sijaan molemmilla yrityksillä oli useita eri kirjanpitoja, joita käytettiin eri toimintoihin. Lisäksi todettiin, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevat merkittävät vääristymät – korottomat lainat, joita valtio ei ole vaatinut takaisin maksettaviksi, huomattavien velkojen anteeksi antaminen ja verovelkaisuus – vaikuttivat ryhmän kustannusrakenteeseen ja taloudelliseen tilanteeseen. Näin ollen pääteltiin, ettei kyseinen yritysryhmä täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toista ja kolmatta vaatimusta.

| (33) | Markkinatalouskohtelu myöntämiseksi yrityksen tai yritysryhmän on täytettävä kaikki viisi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyä vaatimusta; näin ei ollut, joten markkinatalouskohtelu evättiin molemmilta yritysryhmiltä. |
| --- | --- |

(33)

Markkinatalouskohtelu myöntämiseksi yrityksen tai yritysryhmän on täytettävä kaikki viisi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyä vaatimusta; näin ei ollut, joten markkinatalouskohtelu evättiin molemmilta yritysryhmiltä.

| (34) | Molemmat yritysryhmät väittivät, että komissio oli tehnyt niiden markkinatalouskohtelun saamiseksi esittämää hakemusta koskevan määrityksen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa mainitun kolmen kuukauden määräajan umpeuduttua, mistä syystä se ei ollut pätevä. Tässä yhteydessä huomautetaan, että komissio myönsi asianomaisille vientiä harjoittaville ukrainalaistuottajille useita määräajan pidennyksiä, koska niillä oli suuria vaikeuksia täyttää vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa lomake, jolla markkinatalouskohtelua pyydetään. Samoin huomautetaan, että markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt olivat puutteellisia ja edellyttivät merkittäviä selvityksiä ja lisätietoja, mikä viivästytti tutkimusta. Selvitystyötä pitkittivät myös eräiden asiakysymysten monitahoisuus, kuten yritysten rakenne ja myyntikanavat sekä yritysten kirjanpitoon liittyvät vakavat ongelmat. Markkinatalouskohtelun saamiseksi tehtyjä pyyntöjä koskevan määrityksen tekeminen ei edellä esitetty huomioon ottaen ollut mahdollista kolmen kuukauden kuluessa vireillepanosta. |
| --- | --- |

(34)

Molemmat yritysryhmät väittivät, että komissio oli tehnyt niiden markkinatalouskohtelun saamiseksi esittämää hakemusta koskevan määrityksen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa mainitun kolmen kuukauden määräajan umpeuduttua, mistä syystä se ei ollut pätevä. Tässä yhteydessä huomautetaan, että komissio myönsi asianomaisille vientiä harjoittaville ukrainalaistuottajille useita määräajan pidennyksiä, koska niillä oli suuria vaikeuksia täyttää vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa lomake, jolla markkinatalouskohtelua pyydetään. Samoin huomautetaan, että markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt olivat puutteellisia ja edellyttivät merkittäviä selvityksiä ja lisätietoja, mikä viivästytti tutkimusta. Selvitystyötä pitkittivät myös eräiden asiakysymysten monitahoisuus, kuten yritysten rakenne ja myyntikanavat sekä yritysten kirjanpitoon liittyvät vakavat ongelmat. Markkinatalouskohtelun saamiseksi tehtyjä pyyntöjä koskevan määrityksen tekeminen ei edellä esitetty huomioon ottaen ollut mahdollista kolmen kuukauden kuluessa vireillepanosta.

| (35) | Tältä osin huomautetaan, että määräajan noudattamatta jättämisellä ei ole mitään ilmeisiä oikeusseurauksia, koska kaikille yrityksille on annettu mahdollisuus esittää huomautuksia. Lisäksi huomautetaan, että edellä mainitut yritysryhmät eivät valittaneet, että markkinatalouskohtelun määrittämiseen tarvitulla lisäajalla olisi ollut mitään kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(35)

Tältä osin huomautetaan, että määräajan noudattamatta jättämisellä ei ole mitään ilmeisiä oikeusseurauksia, koska kaikille yrityksille on annettu mahdollisuus esittää huomautuksia. Lisäksi huomautetaan, että edellä mainitut yritysryhmät eivät valittaneet, että markkinatalouskohtelun määrittämiseen tarvitulla lisäajalla olisi ollut mitään kielteisiä vaikutuksia.

| (36) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että markkinatalouskohtelun saantiedellytykset voidaan määrittää pätevästi kolmen kuukauden määräajan jälkeenkin ja näin ollen asianomaisten yritysryhmien pyynnöt hylättiin. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että markkinatalouskohtelun saantiedellytykset voidaan määrittää pätevästi kolmen kuukauden määräajan jälkeenkin ja näin ollen asianomaisten yritysryhmien pyynnöt hylättiin.

| (37) | Molemmat yritysryhmät kiistivät komission päätelmät toistamiseen, mutta sellaisia peruseluja ei esitetty, joiden johdosta markkinatalouskohtelun myöntämiseksi tehtyä määritystä olisi muutettu. |
| --- | --- |

(37)

Molemmat yritysryhmät kiistivät komission päätelmät toistamiseen, mutta sellaisia peruseluja ei esitetty, joiden johdosta markkinatalouskohtelun myöntämiseksi tehtyä määritystä olisi muutettu.

| (38) | Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, eikä se vastustanut edellä esitettyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(38)

Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, eikä se vastustanut edellä esitettyjä päätelmiä.

2.2   Yksilöllinen kohtelu

| (39) | Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti koko maata koskeva tulli voidaan vahvistaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluville maille lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että niiden vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti, että valuutat muunnetaan markkinahintaan ja että valtio ei puutu niiden toimintaan tavalla, joka mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

(39)

Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti koko maata koskeva tulli voidaan vahvistaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluville maille lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että niiden vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti, että valuutat muunnetaan markkinahintaan ja että valtio ei puutu niiden toimintaan tavalla, joka mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

| (40) | Samat vientiä harjoittavat ukrainalaistuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun edellytyksiä, pyysivät vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, täyttivätkö kyseiset kaksi yritysryhmää yksilöllisen kohtelun edellytykset. Todettiin, että molemmat yritysryhmät täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa asetetut ehdot, mistä syystä katsottiin perustelluksi myöntää niille molemmille yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(40)

Samat vientiä harjoittavat ukrainalaistuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun edellytyksiä, pyysivät vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, täyttivätkö kyseiset kaksi yritysryhmää yksilöllisen kohtelun edellytykset. Todettiin, että molemmat yritysryhmät täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa asetetut ehdot, mistä syystä katsottiin perustelluksi myöntää niille molemmille yksilöllinen kohtelu.

2.3   Vertailumaa

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo vahvistetaan tuotteista, jotka ovat verrattavissa vientiä harjoittavien ukrainalaistuottajien yhteisöön viemiin tuotteisiin, soveltuvassa vertailumaassa veloitettavien hintojen tai kyseisille tuotteille määritetyn laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo vahvistetaan tuotteista, jotka ovat verrattavissa vientiä harjoittavien ukrainalaistuottajien yhteisöön viemiin tuotteisiin, soveltuvassa vertailumaassa veloitettavien hintojen tai kyseisille tuotteille määritetyn laskennallisen arvon perusteella.

| (42) | Alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaana käytettiin Kroatiaa. Vireillepanoilmoituksessa Kroatiaa ehdotettiin jälleen vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Ukrainalle. Koska yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut valintaa, Kroatiaa päätettiin käyttää vertailumaana myös tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(42)

Alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaana käytettiin Kroatiaa. Vireillepanoilmoituksessa Kroatiaa ehdotettiin jälleen vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Ukrainalle. Koska yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut valintaa, Kroatiaa päätettiin käyttää vertailumaana myös tässä tutkimuksessa.

2.4   Normaaliarvo

| (43) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin Ukrainalle ainoalta vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkistettujen tietojen perusteella eli kaikkien verrattavissa olevista tuotelajeista Kroatian kotimarkkinoilla maksettujen tai maksettavien hintojen tai verrattavissa oleville tuotelajeille Kroatiassa vahvistetun laskennallisen arvon perusteella. Normaaliarvoa Ukrainalle määritettäessä sovellettiin johdanto-osan 15–19 kappaleessa kuvattua menetelmää. |
| --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin Ukrainalle ainoalta vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkistettujen tietojen perusteella eli kaikkien verrattavissa olevista tuotelajeista Kroatian kotimarkkinoilla maksettujen tai maksettavien hintojen tai verrattavissa oleville tuotelajeille Kroatiassa vahvistetun laskennallisen arvon perusteella. Normaaliarvoa Ukrainalle määritettäessä sovellettiin johdanto-osan 15–19 kappaleessa kuvattua menetelmää.

| (44) | Todettiin, että Kroatiassa ei ole CN-koodia 7304 31 99 vastaavan tuotelajin (kylmävedetyt tai -valssatut putket) tuotantoa. Kaiken kaikkiaan niiden viennin osuus tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön oli vain 6,2 prosenttia. Toisen yritysryhmän osalta kyseisen tuotelajin osuus oli tutkimusajanjaksolla kuitenkin noin 40 prosenttia ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön. |
| --- | --- |

(44)

Todettiin, että Kroatiassa ei ole CN-koodia 7304 31 99 vastaavan tuotelajin (kylmävedetyt tai -valssatut putket) tuotantoa. Kaiken kaikkiaan niiden viennin osuus tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön oli vain 6,2 prosenttia. Toisen yritysryhmän osalta kyseisen tuotelajin osuus oli tutkimusajanjaksolla kuitenkin noin 40 prosenttia ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön.

| (45) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että muut tutkimuksen kohteena olevat tuotelajit eivät olleet verrattavissa kyseiseen tuotelajiin ja että normaaliarvon määrittäminen asianomaiselle tuotelajille näille muille tuotelajeille määritetyn normaaliarvon perusteella johtaisi epäluotettavaan tulokseen. Samoin näytti siltä, että monimutkaisemmasta valmistusprosessista johtuen kyseisen tuotelajin normaaliarvo olisi huomattavasti korkeampi kuin muiden tuotelajien normaaliarvo. Vaikka kylmävedettyjen ja -valssattujen putkien vientihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin muiden asianomaisten tuotelajien vientihinnat, kyseisten putkien sisällyttäminen laskelmiin johtaisi kaikella todennäköisyydellä korkeampaan polkumyyntimarginaaliin. Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, ilman kyseistä tuotelajia vahinkomarginaali on todettua polkumyyntimarginaalia selvästi pienempi, mistä syystä toimenpiteiden taso määritetään vahinkomarginaalin perusteella. Tämän perusteella katsottiin, ettei asian käsittelyä ollut tarpeen jatkaa. CN-koodia 7304 31 99 vastaava tuotelaji jätettiin siis laskelmien ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(45)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että muut tutkimuksen kohteena olevat tuotelajit eivät olleet verrattavissa kyseiseen tuotelajiin ja että normaaliarvon määrittäminen asianomaiselle tuotelajille näille muille tuotelajeille määritetyn normaaliarvon perusteella johtaisi epäluotettavaan tulokseen. Samoin näytti siltä, että monimutkaisemmasta valmistusprosessista johtuen kyseisen tuotelajin normaaliarvo olisi huomattavasti korkeampi kuin muiden tuotelajien normaaliarvo. Vaikka kylmävedettyjen ja -valssattujen putkien vientihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin muiden asianomaisten tuotelajien vientihinnat, kyseisten putkien sisällyttäminen laskelmiin johtaisi kaikella todennäköisyydellä korkeampaan polkumyyntimarginaaliin. Kuten johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, ilman kyseistä tuotelajia vahinkomarginaali on todettua polkumyyntimarginaalia selvästi pienempi, mistä syystä toimenpiteiden taso määritetään vahinkomarginaalin perusteella. Tämän perusteella katsottiin, ettei asian käsittelyä ollut tarpeen jatkaa. CN-koodia 7304 31 99 vastaava tuotelaji jätettiin siis laskelmien ulkopuolelle.

2.5   Vientihinta

| (46) | Molemmat ukrainalaisyritysten ryhmät suorittivat kaiken viennin yhteisöön kolmannessa maassa sijaitsevan, etuyhteydessä olevan myyntiyhtiön kautta. Tästä syystä vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jonka etuyhteydessä olevat myyntiyhtiöt veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä. |
| --- | --- |

(46)

Molemmat ukrainalaisyritysten ryhmät suorittivat kaiken viennin yhteisöön kolmannessa maassa sijaitsevan, etuyhteydessä olevan myyntiyhtiön kautta. Tästä syystä vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jonka etuyhteydessä olevat myyntiyhtiöt veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä.

2.6   Vertailu

| (47) | Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin oikaisuja tekemällä asianmukaisesti huomioon erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailukelpoisuuteen. Nämä oikaisut tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä palkkioiden osalta tarvittaessa. Vientihintaa oikaistiin viejämaassa maitse tapahtuvasta kuljetuksesta aiheutuvien sekä vakuutus-, lastaus- ja liitännäiskustannusten osalta vertailumaassa vahvistettujen kustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(47)

Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin oikaisuja tekemällä asianmukaisesti huomioon erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailukelpoisuuteen. Nämä oikaisut tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä palkkioiden osalta tarvittaessa. Vientihintaa oikaistiin viejämaassa maitse tapahtuvasta kuljetuksesta aiheutuvien sekä vakuutus-, lastaus- ja liitännäiskustannusten osalta vertailumaassa vahvistettujen kustannusten perusteella.

| (48) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(48)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

2.7   Polkumyyntimarginaali

| (49) | Vertailumaassa toimivalle Mechel Željezara Ltd -tuottajalle määritettyä tarkasteltavana olevan tuotteen oikaistua tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yritysten kunkin vastaavan tuotelajin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(49)

Vertailumaassa toimivalle Mechel Željezara Ltd -tuottajalle määritettyä tarkasteltavana olevan tuotteen oikaistua tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yritysten kunkin vastaavan tuotelajin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (50) | Vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen. Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol | 97,3 % |

(50)

Vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen. Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol

97,3 %

| (51) | Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille NTRP ja Nikotube vahvistettu marginaali eli 97,3 prosentiksi. |
| --- | --- |

(51)

Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille NTRP ja Nikotube vahvistettu marginaali eli 97,3 prosentiksi.

C.   VAHINKO

1.   Alustavat huomiot

| (52) | Polkumyyntiä koskevan selvityksen tavoin pyrittiin selvittämään, olivatko yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vaikuttavat olosuhteet muuttuneet siinä määrin, että alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä olisi syytä muuttaa. |
| --- | --- |

(52)

Polkumyyntiä koskevan selvityksen tavoin pyrittiin selvittämään, olivatko yhteisön tuotannonalan tilanteeseen vaikuttavat olosuhteet muuttuneet siinä määrin, että alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä olisi syytä muuttaa.

2.   Yhteisön tuotanto

| (53) | Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala koostui kymmenestä tuottajasta. |
| --- | --- |

(53)

Alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala koostui kymmenestä tuottajasta.

| (54) | Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että saumattomia putkia valmistivat






  — | kuusi valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa, joista viisi toimi tutkimuksen aikana täydessä yhteistyössä komission kanssa, kun taas kuudes, italialainen Pietra, kannatti kyllä menettelyä mutta ei vastannut kyselylomakkeeseen, |
| --- | --- | --- |

(54)

Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että saumattomia putkia valmistivat

—

kuusi valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa, joista viisi toimi tutkimuksen aikana täydessä yhteistyössä komission kanssa, kun taas kuudes, italialainen Pietra, kannatti kyllä menettelyä mutta ei vastannut kyselylomakkeeseen,

| — | kuusi muuta tuottajaa, jotka eivät tukeneet yhteisön tuotannonalaa eivätkä toimineet yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

—

kuusi muuta tuottajaa, jotka eivät tukeneet yhteisön tuotannonalaa eivätkä toimineet yhteistyössä komission kanssa.

| (55) | Kyseisille muille tuottajille lähetettiin kyselylomake, mutta ne eivät toimineet yhteistyössä. Muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ilmoittautunut komissiolle. |
| --- | --- |

(55)

Kyseisille muille tuottajille lähetettiin kyselylomake, mutta ne eivät toimineet yhteistyössä. Muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ilmoittautunut komissiolle.

3.   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (56) | Tutkimuksessa täydessä yhteistyössä toimineiden viiden yhteisön tuottajan tuotanto oli tutkimusajanjaksolla 797 456 tonnia. Osuus on yli 70 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta, joten kyseiset yritykset muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(56)

Tutkimuksessa täydessä yhteistyössä toimineiden viiden yhteisön tuottajan tuotanto oli tutkimusajanjaksolla 797 456 tonnia. Osuus on yli 70 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta, joten kyseiset yritykset muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

4.   Yhteisön kulutus

| (57) | Tuontitietojen lähteenä käytettiin Eurostatin tilastoja CN-koodeja ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 koskevista määristä ja arvoista. Yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot saatiin tarkistetuista viiden yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan kyselyyn antamista vastauksista. |
| --- | --- |

(57)

Tuontitietojen lähteenä käytettiin Eurostatin tilastoja CN-koodeja ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 koskevista määristä ja arvoista. Yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot saatiin tarkistetuista viiden yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan kyselyyn antamista vastauksista.

| (58) | Yhteisön todettavissa oleva kulutus eli yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla, muiden yhteisön tuottajien myynti yhteisössä ja tuonti kaikista yhteisön ulkopuolisista maista osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi 1 104 619 tonnista vuonna 19 991 233 357 tonnin huippulukemiin vuonna 2001. Tutkimusajanjaksolla kulutus laski 1 103 805 tonniin, mikä on hieman vähemmän kuin vuoden 1999 kulutus. | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Yhteisön todettavissa oleva kulutus eli yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla, muiden yhteisön tuottajien myynti yhteisössä ja tuonti kaikista yhteisön ulkopuolisista maista osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi 1 104 619 tonnista vuonna 19 991 233 357 tonnin huippulukemiin vuonna 2001. Tutkimusajanjaksolla kulutus laski 1 103 805 tonniin, mikä on hieman vähemmän kuin vuoden 1999 kulutus.

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus (tonnia)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Indeksi 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Tuonti asianomaisista maista yhteisöön

5.1   Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (59) | Ensin selvitettiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(59)

Ensin selvitettiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (60) | Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti on kehittynyt määrältään ja markkinaosuudeltaan seuraavasti:









  Tuontimäärä (tonnia) | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Kroatia | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Asianomaiset maat yhteensä | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti on kehittynyt määrältään ja markkinaosuudeltaan seuraavasti:

Tuontimäärä (tonnia)

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Ukraina

103 477

22 996

37 353

37 683

Indeksi 1999 = 100

100

22

36

36

Kroatia

30 072

24 646

23 893

23 001

Indeksi 1999 = 100

100

82

79

76

Asianomaiset maat yhteensä

133 549

47 642

61 246

60 684

Indeksi 1999 = 100

100

36

46

45

| Tuonnin markkinaosuus | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Kroatia | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Asianomaiset maat yhteensä | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Tuonti muista maista | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Tuonnin markkinaosuus

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Ukraina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Kroatia

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Asianomaiset maat yhteensä

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Tuonti muista maista

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Todettiin, että kummastakin asianomaisesta maasta peräisin olevalle tuonnille vahvistetut polkumyyntimarginaalit (johdanto-osan 25 ja 50 kappale) olivat perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyä vähimmäistasoa suuremmat. Samoin todettiin, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta kummastakin maasta peräisin olevan tuonnin määrä tutkimusajanjaksolla ei ollut vähäpätöinen, koska Kroatian markkinaosuus oli 2,1 ja Ukrainan 3,4 prosenttia. Kaikesta tutkimusajanjakson tuonnista Kroatian osuus oli 5,9 ja Ukrainan 9,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(61)

Todettiin, että kummastakin asianomaisesta maasta peräisin olevalle tuonnille vahvistetut polkumyyntimarginaalit (johdanto-osan 25 ja 50 kappale) olivat perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyä vähimmäistasoa suuremmat. Samoin todettiin, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta kummastakin maasta peräisin olevan tuonnin määrä tutkimusajanjaksolla ei ollut vähäpätöinen, koska Kroatian markkinaosuus oli 2,1 ja Ukrainan 3,4 prosenttia. Kaikesta tutkimusajanjakson tuonnista Kroatian osuus oli 5,9 ja Ukrainan 9,6 prosenttia.

| (62) | Kumulatiivinen arviointi todettiin asianmukaiseksi ottaen huomioon kilpailuolosuhteet sekä kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin välillä että kyseisten tuotteiden tuonnin ja yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen välillä. Tästä on osoituksena se, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta molemmista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi koko tutkimusajanjakson ajan yhteisön tuotannonalan hinnat ja molempien maiden saumattomat putket myydään samanlaisia myyntikanavia käyttäen. Tutkimus osoitti lisäksi, että tarkasteltavilla, molemmista asianomaisista maista peräisin olevilla tuontituotteilla ja samankaltaisella tuotteella on samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet. Myös molempien maiden tarkasteltavina olevien tuontituotteiden ja samankaltaisen tuotteen hintakehitys oli identtinen (katso johdanto-osan 67 ja 74 kappale). |
| --- | --- |

(62)

Kumulatiivinen arviointi todettiin asianmukaiseksi ottaen huomioon kilpailuolosuhteet sekä kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin välillä että kyseisten tuotteiden tuonnin ja yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen välillä. Tästä on osoituksena se, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta molemmista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi koko tutkimusajanjakson ajan yhteisön tuotannonalan hinnat ja molempien maiden saumattomat putket myydään samanlaisia myyntikanavia käyttäen. Tutkimus osoitti lisäksi, että tarkasteltavilla, molemmista asianomaisista maista peräisin olevilla tuontituotteilla ja samankaltaisella tuotteella on samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet. Myös molempien maiden tarkasteltavina olevien tuontituotteiden ja samankaltaisen tuotteen hintakehitys oli identtinen (katso johdanto-osan 67 ja 74 kappale).

| (63) | Eräs kroatialainen viejä väitti, että tuonti Kroatiasta ei aiheuta vahinkoa, koska Kroatian markkinaosuus on vähäpätöinen, mistä syystä kumulatiivista arviointia ei pitäisi tehdä. Kuten edellä jo todettiin, tuonti Kroatiasta oli tutkimusajanjaksolla selvästi yli vähimmäistason eikä siis vähäpätöistä. Vaikka onkin totta, että Ukrainasta peräisin oleva tuonti väheni tarkastelujakson alussa merkittävästi, on huomattava, että sittemmin tuonti molemmista maista kehittyi yleisesti ottaen samansuuntaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Eräs kroatialainen viejä väitti, että tuonti Kroatiasta ei aiheuta vahinkoa, koska Kroatian markkinaosuus on vähäpätöinen, mistä syystä kumulatiivista arviointia ei pitäisi tehdä. Kuten edellä jo todettiin, tuonti Kroatiasta oli tutkimusajanjaksolla selvästi yli vähimmäistason eikä siis vähäpätöistä. Vaikka onkin totta, että Ukrainasta peräisin oleva tuonti väheni tarkastelujakson alussa merkittävästi, on huomattava, että sittemmin tuonti molemmista maista kehittyi yleisesti ottaen samansuuntaisesti.

| (64) | Näistä syistä päätellään, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia olisi arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(64)

Näistä syistä päätellään, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia olisi arvioitava kumulatiivisesti.

5.2   Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus

| (65) | Edellä esitetyn mukaisesti asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus laski vuonna 2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden jälkeen huomattavasti 12,1 prosentista vuonna 1999 4,2 prosenttiin vuonna 2000, minkä jälkeen osuus nousi keskeytyksettä niin, että se oli tutkimusajanjaksolla 5,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(65)

Edellä esitetyn mukaisesti asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus laski vuonna 2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden jälkeen huomattavasti 12,1 prosentista vuonna 1999 4,2 prosenttiin vuonna 2000, minkä jälkeen osuus nousi keskeytyksettä niin, että se oli tutkimusajanjaksolla 5,5 prosenttia.

5.3   Tuonnin hinnat ja niiden alittavuus

| (66) | Yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla veloitettuja myyntihintoja tutkittiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan hintoja asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja tuontihinnat olivat CIF-hintoja yhteisön rajalla tuontitulli maksettuna mutta polkumyyntitulli maksamattomana, joihin tehtiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta etuyhteydettömiltä tuojilta kerättyjen tietojen perusteella oikaisuja kaupan portaan ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(66)

Yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla veloitettuja myyntihintoja tutkittiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan hintoja asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja tuontihinnat olivat CIF-hintoja yhteisön rajalla tuontitulli maksettuna mutta polkumyyntitulli maksamattomana, joihin tehtiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta etuyhteydettömiltä tuojilta kerättyjen tietojen perusteella oikaisuja kaupan portaan ja käsittelykustannusten huomioon ottamiseksi.

| (67) | Vertailu osoitti, että tarkasteltavana oleva tuontituote myytiin yhteisössä tutkimusajanjaksolla hinnoilla, jotka prosentuaalisesti ilmaistuna alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat seuraavasti: Ukraina 34,1 prosenttia ja Kroatia 23,3 prosenttia. Vaikka polkumyyntitullit otettaisiin huomioon, alittavuus on silti merkittävä: Ukrainasta tuonnin osalta 10 ja Kroatiasta tuonnin osalta 6,5 prosenttia. On huomattava, että tuonnin keskihinnat nousivat vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon jäljempänä esitetyllä tavalla, mikä vastaa yleistä hintakehitystä Euroopan unionin markkinoilla. Kuten johdanto-osan 74 kappaleesta käy ilmi, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat eivät kuitenkaan nousseet yhtä paljon kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.









  Tuontihinnat tullaamattomana (euroa/tonni) | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimus-ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Kroatia | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Ukraina ja Kroatia, keskiarvo | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Vertailu osoitti, että tarkasteltavana oleva tuontituote myytiin yhteisössä tutkimusajanjaksolla hinnoilla, jotka prosentuaalisesti ilmaistuna alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat seuraavasti: Ukraina 34,1 prosenttia ja Kroatia 23,3 prosenttia. Vaikka polkumyyntitullit otettaisiin huomioon, alittavuus on silti merkittävä: Ukrainasta tuonnin osalta 10 ja Kroatiasta tuonnin osalta 6,5 prosenttia. On huomattava, että tuonnin keskihinnat nousivat vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon jäljempänä esitetyllä tavalla, mikä vastaa yleistä hintakehitystä Euroopan unionin markkinoilla. Kuten johdanto-osan 74 kappaleesta käy ilmi, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat eivät kuitenkaan nousseet yhtä paljon kuin yhteisön tuotannonalan hinnat.

Tuontihinnat tullaamattomana (euroa/tonni)

1999

2000

2001

Tutkimus-ajanjakso

Ukraina

332

341

433

449

Indeksi 1999 = 100

100

103

130

135

Kroatia

461

465

516

523

Indeksi 1999 = 100

100

101

112

113

Ukraina ja Kroatia, keskiarvo

361

405

466

477

Indeksi 1999 = 100

100

112

129

132

6.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (68) | Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan tutkittaessa otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 1999 (perusvuosi) tutkimusajanjaksoon. |
| --- | --- |

(68)

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan tutkittaessa otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 1999 (perusvuosi) tutkimusajanjaksoon.

| (69) | Jäljempänä esitetyt yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot on saatu yhdistämällä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden viiden yhteisön tuottajan tiedot. |
| --- | --- |

(69)

Jäljempänä esitetyt yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot on saatu yhdistämällä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden viiden yhteisön tuottajan tiedot.

6.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttö

| (70) | Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät seuraavasti: | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät seuraavasti:

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

710 029

911 669

928 231

797 456

Indeksi 1999 = 100

100

128

131

112

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Indeksi 1999 = 100

100

106

102

98

Kapasiteetin käyttöaste

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Indeksi 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tuotanto kasvoi vuodesta 1999 huippulukemiin vuonna 2001 ja laski sitten merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Vaikka vientimyynti kasvoi ja kompensoi jossain määrin yhteisön myynnin vähenemistä, tuotannon ja tuotantokapasiteetin vähenemistä tutkimusajanjaksolla ei voitu välttää. |
| --- | --- |

(71)

Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tuotanto kasvoi vuodesta 1999 huippulukemiin vuonna 2001 ja laski sitten merkittävästi tutkimusajanjaksolla. Vaikka vientimyynti kasvoi ja kompensoi jossain määrin yhteisön myynnin vähenemistä, tuotannon ja tuotantokapasiteetin vähenemistä tutkimusajanjaksolla ei voitu välttää.

6.2   Varastot

| (72) | Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen suuruus kunkin kauden lopussa. | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen suuruus kunkin kauden lopussa.

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia)

38 753

49 620

49 062

59 287

Indeksi 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | Varastot kasvoivat tarkastelujaksolla. On huomattava, että yleensä yhteisön tuotannonala valmistaa tarkasteltavana olevaa tuotetta tilauksesta. Näin ollen todettiin, etteivät yhteisön tuotannonalan varastot ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori yhteisön tuotannonalan tilannetta arvioitaessa. Siitä huolimatta todettiin, että varastojen kasvu on seurausta yhteisön tuotannonalan myynnin ja markkinaosuuden laskusta. |
| --- | --- |

(73)

Varastot kasvoivat tarkastelujaksolla. On huomattava, että yleensä yhteisön tuotannonala valmistaa tarkasteltavana olevaa tuotetta tilauksesta. Näin ollen todettiin, etteivät yhteisön tuotannonalan varastot ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori yhteisön tuotannonalan tilannetta arvioitaessa. Siitä huolimatta todettiin, että varastojen kasvu on seurausta yhteisön tuotannonalan myynnin ja markkinaosuuden laskusta.

6.3   Myyntimäärät, markkinaosuudet, kasvu ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

| (74) | Seuraavassa taulukossa esitetään yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä oleville riippumattomille asiakkaille. | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Markkinaosuus | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Keskimääräiset myyntihinnat (euroa/tonni) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä oleville riippumattomille asiakkaille.

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

516 529

573 136

576 850

504 317

Indeksi (1999 = 100)

100

111

112

98

Markkinaosuus

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Indeksi (1999 = 100)

100

108

100

98

Keskimääräiset myyntihinnat (euroa/tonni)

576

589

659

696

Indeksi (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 12 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2001 ja väheni sitten tutkimusajanjaksolla merkittävästi jopa vuotta 1999 alemmalle tasolle. Myyntimäärän kehitystä olisi tarkasteltava saman ajanjakson kulutusta vasten, joka kasvoi 12 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2001 ja väheni sitten tutkimusajanjaksolla. Kysyntä ei kuitenkaan laskenut yhtä paljon kuin myyntimäärä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(75)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 12 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2001 ja väheni sitten tutkimusajanjaksolla merkittävästi jopa vuotta 1999 alemmalle tasolle. Myyntimäärän kehitystä olisi tarkasteltava saman ajanjakson kulutusta vasten, joka kasvoi 12 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2001 ja väheni sitten tutkimusajanjaksolla. Kysyntä ei kuitenkaan laskenut yhtä paljon kuin myyntimäärä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (76) | Kun toimenpiteet oli otettu käyttöön vuonna 2000, yhteisön tuotannonala onnistui saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuosien 1999 ja 2000 välillä 46,8 prosentista 50,7 prosenttiin yhteisön kulutuksesta. Tämän suhteellisen voimakkaan kasvun jälkeen yhteisön tuotannonalan markkinaosuus alkoi kuitenkin laskea uudestaan. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sen osuus yhteisön kulutuksesta pieneni 45,7 prosenttiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alkaessa uudelleen vallata yhteisön markkinoita. |
| --- | --- |

(76)

Kun toimenpiteet oli otettu käyttöön vuonna 2000, yhteisön tuotannonala onnistui saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuosien 1999 ja 2000 välillä 46,8 prosentista 50,7 prosenttiin yhteisön kulutuksesta. Tämän suhteellisen voimakkaan kasvun jälkeen yhteisön tuotannonalan markkinaosuus alkoi kuitenkin laskea uudestaan. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sen osuus yhteisön kulutuksesta pieneni 45,7 prosenttiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alkaessa uudelleen vallata yhteisön markkinoita.

| (77) | Tilanteessa, jossa tuonti lisääntyi vuodesta 2000 ja yhteisön myynti väheni vuodesta 2001, yhteisön tuotannonala ei pystynyt kasvattamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa. Päinvastoin, yhteisön tuotannonalan piti tutkimusajanjaksolla vähentää tuotantokapasiteettia ja työvoimaa, koska sen vienti ei kasvusta huolimatta pystynyt kompensoimaan myynnin vähenemistä yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(77)

Tilanteessa, jossa tuonti lisääntyi vuodesta 2000 ja yhteisön myynti väheni vuodesta 2001, yhteisön tuotannonala ei pystynyt kasvattamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa. Päinvastoin, yhteisön tuotannonalan piti tutkimusajanjaksolla vähentää tuotantokapasiteettia ja työvoimaa, koska sen vienti ei kasvusta huolimatta pystynyt kompensoimaan myynnin vähenemistä yhteisön markkinoilla.

| (78) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla. Korkeat hinnat eivät kuitenkaan onnistuneet parantamaan kannattavuutta riittävässä määrin, kuten jäljempänä selostetaan yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla. Korkeat hinnat eivät kuitenkaan onnistuneet parantamaan kannattavuutta riittävässä määrin, kuten jäljempänä selostetaan yksityiskohtaisesti.

6.4   Kannattavuus

| (79) | Kun jäljempänä puhutaan voitosta, sillä tarkoitetaan tulosta ennen veroja eli tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla syntynyttä voittoa. | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myynnin kannattavuus | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Kun jäljempänä puhutaan voitosta, sillä tarkoitetaan tulosta ennen veroja eli tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä yhteisön markkinoilla syntynyttä voittoa.

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Yhteisön myynnin kannattavuus

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Kuten edellä olevasta käy ilmi, Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan kannattavuusrajalle vuosina 2000 ja 2001. Yhteisön tuotannonala ei yltänyt siihen voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotosta annetussa asetuksessa vahvistettuun voittotasoon (eli 5 prosenttiin), jonka sen voitaisiin olettaa saavuttavan, jos tuontia ei tapahtuisi polkumyynnillä. Voittotaso sitä paitsi laski tutkimusajanjaksolla alle kannattavuusrajan. Korkeista hinnoista huolimatta tapahtunut lasku selittyy sillä, että yksikkökohtaiset raaka-aine- ja työvoimakustannukset nousivat työntekijöiden määrän tuolloisesta vähenemisestä huolimatta. Yhteisön tuotannonala ei onnistunut siirtämään kyseisiä kustannuksia asiakkaille, mikä olisi polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin aiheuttaman kilpailun takia ollut välttämätöntä. |
| --- | --- |

(80)

Kuten edellä olevasta käy ilmi, Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan kannattavuusrajalle vuosina 2000 ja 2001. Yhteisön tuotannonala ei yltänyt siihen voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotosta annetussa asetuksessa vahvistettuun voittotasoon (eli 5 prosenttiin), jonka sen voitaisiin olettaa saavuttavan, jos tuontia ei tapahtuisi polkumyynnillä. Voittotaso sitä paitsi laski tutkimusajanjaksolla alle kannattavuusrajan. Korkeista hinnoista huolimatta tapahtunut lasku selittyy sillä, että yksikkökohtaiset raaka-aine- ja työvoimakustannukset nousivat työntekijöiden määrän tuolloisesta vähenemisestä huolimatta. Yhteisön tuotannonala ei onnistunut siirtämään kyseisiä kustannuksia asiakkaille, mikä olisi polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin aiheuttaman kilpailun takia ollut välttämätöntä.

| (81) | Vuosina 2000 ja 2001 tapahtuneen varovaisen myönteisen kehityksen jälkeen yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne alkoi tutkimusajanjaksolla heikentyä uudelleen samaan aikaan, kun Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi. Vuonna 2001 saavutettu voittotaso ylitti niukasti kannattavuusrajan mutta oli kaukana tasosta, joka mahdollistaisi riittävät uudelleeninvestoinnit. |
| --- | --- |

(81)

Vuosina 2000 ja 2001 tapahtuneen varovaisen myönteisen kehityksen jälkeen yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne alkoi tutkimusajanjaksolla heikentyä uudelleen samaan aikaan, kun Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi. Vuonna 2001 saavutettu voittotaso ylitti niukasti kannattavuusrajan mutta oli kaukana tasosta, joka mahdollistaisi riittävät uudelleeninvestoinnit.

6.5   Sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta, investoinnit ja pääoman saanti

| (82) | Sijoitetun pääoman tuoton, kassavirran ja investointien kehitys esitetään seuraavassa taulukossa. | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitetun pääoman tuotto | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Kassavirta | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investoinnit | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Sijoitetun pääoman tuoton, kassavirran ja investointien kehitys esitetään seuraavassa taulukossa.

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Sijoitetun pääoman tuotto

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Indeksi 1999 = 100

100

202

204

198

Kassavirta

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Indeksi 1999 = 100

100

238

242

235

Investoinnit

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Indeksi 1999 = 100

100

169

171

109

| (83) | On syytä huomata, että sijoitetun pääoman tuottoa koskevat luvut noudattelevat pitkälti kannattavuuslukuja. Sijoitetun pääoman tuotto nousi vuodesta 1999 vuoteen 2000 mutta laski jälleen tutkimusajanjaksoon asti. Kassavirran kehitys on suurin piirtein sama kuin kannattavuuden eli se oli huipussaan vuonna 2001, minkä jälkeen kehitys muuttui uudelleen laskusuuntaiseksi. Esitettyjen lukujen ei katsota sinänsä olevan merkityksellisiä, koska tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yhteisön tuottajien kokonaisliikevaihdosta on alle yhden prosentin ja koska yhteisön tuottajat käyttävät tuotantolinjojaan myös lukuisien muiden terästuotteiden valmistamiseen. Ne ovat kuitenkin siinä mielessä havainnollisia, että kahden yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan, jotka valmistivat tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavasti enemmän kuin muut yhteisön tuottajat, kehitys oli edellä olevassa, sijoitetun pääoman tuottoa, kassavirtaa ja investointeja koskevassa taulukossa esitetyn kaltaista. |
| --- | --- |

(83)

On syytä huomata, että sijoitetun pääoman tuottoa koskevat luvut noudattelevat pitkälti kannattavuuslukuja. Sijoitetun pääoman tuotto nousi vuodesta 1999 vuoteen 2000 mutta laski jälleen tutkimusajanjaksoon asti. Kassavirran kehitys on suurin piirtein sama kuin kannattavuuden eli se oli huipussaan vuonna 2001, minkä jälkeen kehitys muuttui uudelleen laskusuuntaiseksi. Esitettyjen lukujen ei katsota sinänsä olevan merkityksellisiä, koska tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yhteisön tuottajien kokonaisliikevaihdosta on alle yhden prosentin ja koska yhteisön tuottajat käyttävät tuotantolinjojaan myös lukuisien muiden terästuotteiden valmistamiseen. Ne ovat kuitenkin siinä mielessä havainnollisia, että kahden yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan, jotka valmistivat tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavasti enemmän kuin muut yhteisön tuottajat, kehitys oli edellä olevassa, sijoitetun pääoman tuottoa, kassavirtaa ja investointeja koskevassa taulukossa esitetyn kaltaista.

| (84) | Yhteisön tuotannonala teki joitakin sijoituksia sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2000. Kyseisissä investoinneissa todettiin kuitenkin pääasiassa olevan kyse laitteiston uusimisesta. Investoinnit vähenivät tutkimusajanjaksolla merkittävästi verrattuna kahteen edeltävään vuoteen. |
| --- | --- |

(84)

Yhteisön tuotannonala teki joitakin sijoituksia sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2000. Kyseisissä investoinneissa todettiin kuitenkin pääasiassa olevan kyse laitteiston uusimisesta. Investoinnit vähenivät tutkimusajanjaksolla merkittävästi verrattuna kahteen edeltävään vuoteen.

| (85) | Yhteisön tuotannonalan pääoman saanti joko ulkopuolisilta rahoittajilta tai emoyhtiöiltä ei kuitenkaan häiriintynyt vakavalla tavalla tarkastelujakson aikana, koska tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yhteisön tuottajien kokonaisliikevaihdosta on alle yhden prosentin ja koska yhteisön tuottajat käyttävät tuotantolinjojaan myös lukuisien muiden terästuotteiden valmistamiseen. |
| --- | --- |

(85)

Yhteisön tuotannonalan pääoman saanti joko ulkopuolisilta rahoittajilta tai emoyhtiöiltä ei kuitenkaan häiriintynyt vakavalla tavalla tarkastelujakson aikana, koska tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yhteisön tuottajien kokonaisliikevaihdosta on alle yhden prosentin ja koska yhteisön tuottajat käyttävät tuotantolinjojaan myös lukuisien muiden terästuotteiden valmistamiseen.

6.6   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| | 1999 | 2000 | 2001 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Indexksi 1999 = 100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Indeksi 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Palkat Indeksi 1999 = 100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä

2 583

2 776

2 622

2 472

Indexksi 1999 = 100

100

107

102

96

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

275

328

354

323

Indeksi 1999 = 100

100

119

129

117

Palkat Indeksi 1999 = 100

100

104

106

105

| (86) | Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuottavuus parani ja työntekijöiden määrä kasvoi vuosina 2000 ja 2001 tuotannon lisääntyessä. Tutkimusajanjaksolla työntekijöiden määrä kuitenkin väheni merkittävästi alle vuoden 1999 työntekijämäärän. Myös tuottavuus laski tuotannon merkittävän vähenemisen seurauksena. |
| --- | --- |

(86)

Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuottavuus parani ja työntekijöiden määrä kasvoi vuosina 2000 ja 2001 tuotannon lisääntyessä. Tutkimusajanjaksolla työntekijöiden määrä kuitenkin väheni merkittävästi alle vuoden 1999 työntekijämäärän. Myös tuottavuus laski tuotannon merkittävän vähenemisen seurauksena.

| (87) | Palkat pysyivät tarkastelujaksolla suhteellisen vakaina, ja ainoat muutokset olivat seurausta inflaatiosta. |
| --- | --- |

(87)

Palkat pysyivät tarkastelujaksolla suhteellisen vakaina, ja ainoat muutokset olivat seurausta inflaatiosta.

6.7   Aiemmasta polkumyynnistä elpyminen

| (88) | Kun toimenpiteet oli otettu käyttöön vuonna 2000, yhteisön tuotannonala sai takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja sen keskimääräiset myyntihinnat nousivat kestävämmälle tasolle. Vuodesta 2001 yhteisön tuotannonalan taloudellinen suorituskyky alkoi kuitenkin heikentyä uudelleen. Tästä syystä voidaan päätellä, ettei yhteisön tuotannonala ole toipunut aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(88)

Kun toimenpiteet oli otettu käyttöön vuonna 2000, yhteisön tuotannonala sai takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja sen keskimääräiset myyntihinnat nousivat kestävämmälle tasolle. Vuodesta 2001 yhteisön tuotannonalan taloudellinen suorituskyky alkoi kuitenkin heikentyä uudelleen. Tästä syystä voidaan päätellä, ettei yhteisön tuotannonala ole toipunut aiemmasta polkumyynnistä.

6.8   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus

| (89) | Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu polkumyyntiä käsittelevässä osassa (johdanto-osan 25 ja 50 kappale). Ne ovat selvästi yli vähimmäistason. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(89)

Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu polkumyyntiä käsittelevässä osassa (johdanto-osan 25 ja 50 kappale). Ne ovat selvästi yli vähimmäistason. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

6.9   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (90) | Tässä yhteydessä muistutetaan, että yhteisön tuotannonalan toimintakyky koheni välittömästi tarkasteltavana olevan tuotteen Kroatiasta ja Ukrainasta tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Sen kotimarkkinamyynnin keskihinnat nousivat 14 prosenttia vuosina 1999–2001, ja myyntimäärät yhteisössä samoin kuin tuotanto kasvoivat samalla ajanjaksolla. Tämän seurauksena tuotannonala pystyi tekemään tuolloin eräitä välttämättömiä investointeja ja palkkasi lisää työntekijöitä. |
| --- | --- |

(90)

Tässä yhteydessä muistutetaan, että yhteisön tuotannonalan toimintakyky koheni välittömästi tarkasteltavana olevan tuotteen Kroatiasta ja Ukrainasta tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Sen kotimarkkinamyynnin keskihinnat nousivat 14 prosenttia vuosina 1999–2001, ja myyntimäärät yhteisössä samoin kuin tuotanto kasvoivat samalla ajanjaksolla. Tämän seurauksena tuotannonala pystyi tekemään tuolloin eräitä välttämättömiä investointeja ja palkkasi lisää työntekijöitä.

| (91) | Tutkimusajanjaksolla tilanne alkoi kuitenkin heikentyä huomattavasti. Myynti yhteisössä väheni 12 prosenttia vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon, ja yhteisön tuotannonalan piti tilanteeseen mukautuakseen vähentää tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja työpaikkoja. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni entisestään vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon ja painui alle vuoden 1999 tason. Tutkimusajanjakson aikaisesta laskukaudesta ovat osoituksena myös kapasiteetin käyttöasteen lasku, palkkakehityksen pysähtyneisyys ja varastojen lisääntyminen. Kaiken kaikkiaan tuotannonalan tilanne oli verrattavissa vuoteen 1999, jolloin toimenpiteitä ei vielä ollut otettu käyttöön asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa. |
| --- | --- |

(91)

Tutkimusajanjaksolla tilanne alkoi kuitenkin heikentyä huomattavasti. Myynti yhteisössä väheni 12 prosenttia vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon, ja yhteisön tuotannonalan piti tilanteeseen mukautuakseen vähentää tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja työpaikkoja. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni entisestään vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon ja painui alle vuoden 1999 tason. Tutkimusajanjakson aikaisesta laskukaudesta ovat osoituksena myös kapasiteetin käyttöasteen lasku, palkkakehityksen pysähtyneisyys ja varastojen lisääntyminen. Kaiken kaikkiaan tuotannonalan tilanne oli verrattavissa vuoteen 1999, jolloin toimenpiteitä ei vielä ollut otettu käyttöön asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa.

| (92) | Tilanne investointien, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta kehittyi samaan suuntaan. Vuosina 2000 ja 2001 tilanne koheni hieman mutta oli edelleen kaukana tyydyttävästä, koska sijoitetun pääoman tuotto oli vain prosentin ja negatiivinen kassavirta oli juuri muuttunut positiiviseksi; tutkimusajanjaksolla tilanne kuitenkin heikkeni uudelleen. Se, ettei yritysten pääoman saanti häiriintynyt vakavasti, johtui siitä, että ne olivat osa suurempia konserneja. Näin ollen pääoman saantia ei voida pitää tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavalle alalle sopivana indikaattorina. |
| --- | --- |

(92)

Tilanne investointien, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta kehittyi samaan suuntaan. Vuosina 2000 ja 2001 tilanne koheni hieman mutta oli edelleen kaukana tyydyttävästä, koska sijoitetun pääoman tuotto oli vain prosentin ja negatiivinen kassavirta oli juuri muuttunut positiiviseksi; tutkimusajanjaksolla tilanne kuitenkin heikkeni uudelleen. Se, ettei yritysten pääoman saanti häiriintynyt vakavasti, johtui siitä, että ne olivat osa suurempia konserneja. Näin ollen pääoman saantia ei voida pitää tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavalle alalle sopivana indikaattorina.

| (93) | Yhteisön tuotannonalan talous parani vuoden 1999 tappiollisesta tilanteesta juuri ja juuri kannattavaksi vuosina 2000 ja 2001, mutta kääntyi tutkimusajanjaksolla uudelleen tappiolliseksi. |
| --- | --- |

(93)

Yhteisön tuotannonalan talous parani vuoden 1999 tappiollisesta tilanteesta juuri ja juuri kannattavaksi vuosina 2000 ja 2001, mutta kääntyi tutkimusajanjaksolla uudelleen tappiolliseksi.

| (94) | Kuten edellä esitetystä käy ilmi, indikaattorit osoittivat tilanteen parantuneen ensi alkuun vuoden 1999 jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön, mutta tutkimusajanjaksolla myyntihintoja lukuun ottamatta kaikki indikaattorit osoittivat tilanteen heikentyneen ja siis olevan selvästi vahingollinen. |
| --- | --- |

(94)

Kuten edellä esitetystä käy ilmi, indikaattorit osoittivat tilanteen parantuneen ensi alkuun vuoden 1999 jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön, mutta tutkimusajanjaksolla myyntihintoja lukuun ottamatta kaikki indikaattorit osoittivat tilanteen heikentyneen ja siis olevan selvästi vahingollinen.

| (95) | Myyntihintojen nousu, joka jatkui koko tarkastelujakson ajan, ei johtanut kannattavuuden osalta tyydyttävään tilanteeseen, koska noususuuntaiset tuotantokustannukset, lähinnä yksikkökohtaiset raaka-aine- ja työvoimakustannukset absorboivat hinnannousun kokonaan. Yhteisön tuotannonala ei myöskään onnistunut siirtämään tätä kustannusten nousua riittävässä määrin asiakkaille, koska polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti alkoi vallata markkinoita. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni ja laski tutkimusajanjaksolla alle kannattavuusrajan. |
| --- | --- |

(95)

Myyntihintojen nousu, joka jatkui koko tarkastelujakson ajan, ei johtanut kannattavuuden osalta tyydyttävään tilanteeseen, koska noususuuntaiset tuotantokustannukset, lähinnä yksikkökohtaiset raaka-aine- ja työvoimakustannukset absorboivat hinnannousun kokonaan. Yhteisön tuotannonala ei myöskään onnistunut siirtämään tätä kustannusten nousua riittävässä määrin asiakkaille, koska polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti alkoi vallata markkinoita. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni ja laski tutkimusajanjaksolla alle kannattavuusrajan.

| (96) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on tutkimusajanjaksolla edelleen aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on tutkimusajanjaksolla edelleen aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

D.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS SEKÄ POLKUMYYNNIN JA VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (97) | Alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon on määrä päättyä 18 päivänä helmikuuta 2005. Perusasetuksen 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin myös sitä, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(97)

Alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon on määrä päättyä 18 päivänä helmikuuta 2005. Perusasetuksen 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin myös sitä, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä.

| (98) | Todettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tutkimusajanjaksolla edelleen polkumyynnillä yhteisön markkinoille (johdanto-osan 25 ja 50 kappale). Molemmista polkumyynnin vastaisen menettelyn kohteena olevista maista peräisin olevan asianomaisen tuotteen polkumyyntimarginaalit olivat lähellä alkuperäisessä tutkimuksessa todettuja polkumyyntimarginaaleja. Asianomaisissa maissa on sitä paitsi edelleenkin valtavasti tuotantokapasiteettia, jota ei käytetty tutkimusajanjaksolla. Lisäksi pantiin merkille, että merkittäviä määriä Kroatiasta ja Ukrainasta tuotuja tuotteita myytiin yhteisön markkinoilla ja että tämän tuonnin markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti vuodesta 2000. Tämä osoittaa, että kroatialaiset ja ukrainalaiset viejät ovat selvästi kiinnostuneita Euroopan unionin markkinoista. Kaikki edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, ettei ole syytä epäillä sitä, että todetun polkumyynnin taso on pysyvä ja että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. |
| --- | --- |

(98)

Todettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tutkimusajanjaksolla edelleen polkumyynnillä yhteisön markkinoille (johdanto-osan 25 ja 50 kappale). Molemmista polkumyynnin vastaisen menettelyn kohteena olevista maista peräisin olevan asianomaisen tuotteen polkumyyntimarginaalit olivat lähellä alkuperäisessä tutkimuksessa todettuja polkumyyntimarginaaleja. Asianomaisissa maissa on sitä paitsi edelleenkin valtavasti tuotantokapasiteettia, jota ei käytetty tutkimusajanjaksolla. Lisäksi pantiin merkille, että merkittäviä määriä Kroatiasta ja Ukrainasta tuotuja tuotteita myytiin yhteisön markkinoilla ja että tämän tuonnin markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti vuodesta 2000. Tämä osoittaa, että kroatialaiset ja ukrainalaiset viejät ovat selvästi kiinnostuneita Euroopan unionin markkinoista. Kaikki edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, ettei ole syytä epäillä sitä, että todetun polkumyynnin taso on pysyvä ja että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä.

| (99) | Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala elpyi jossain määrin aiemmasta, polkumyynnillä muiden muassa Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtuneesta tuonnista, yhteisön tuotannonalalle todettiin edelleen aiheutuvan perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Tutkimuksessa todetut vahinkomarginaalit ovat kasvaneet alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti edelleen huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat siitä huolimatta, että kustannukset ovat nousseet maailmanlaajuisesti. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen (johdanto-osan 79 kappale) ja markkinaosuuteen (johdanto-osan 74 kappale), joiden molempien kehitys oli jälleen laskusuuntainen vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon, huomioon ottaen päätellään, että vahingon aiheuttaneet olosuhteet ovat pysyviä ja että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen. |
| --- | --- |

(99)

Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala elpyi jossain määrin aiemmasta, polkumyynnillä muiden muassa Kroatiasta ja Ukrainasta tapahtuneesta tuonnista, yhteisön tuotannonalalle todettiin edelleen aiheutuvan perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Tutkimuksessa todetut vahinkomarginaalit ovat kasvaneet alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti edelleen huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat siitä huolimatta, että kustannukset ovat nousseet maailmanlaajuisesti. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen (johdanto-osan 79 kappale) ja markkinaosuuteen (johdanto-osan 74 kappale), joiden molempien kehitys oli jälleen laskusuuntainen vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon, huomioon ottaen päätellään, että vahingon aiheuttaneet olosuhteet ovat pysyviä ja että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen.

E.   SYY-YHTEYS

| (100) | Tutkimuksessa selvitettiin myös sitä, onko Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä aiemmassa tutkimuksessa todettu syy-yhteys edelleen olemassa. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(100)

Tutkimuksessa selvitettiin myös sitä, onko Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä aiemmassa tutkimuksessa todettu syy-yhteys edelleen olemassa. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

| (101) | Huolimatta voimassa olevista toimenpiteistä, jotka aluksi johtivat tuonnin vähenemiseen vuonna 2000, vientiä harjoittavat kroatialais- ja ukrainalaistuottajat kasvattivat sittemmin yhteisön markkinaosuuttaan 4,2 prosentista 5,5 prosenttiin tarkastelujaksolla. Ja vaikka kulutus laski vuodesta 2001 tutkimusajanjaksolle, niiden markkinaosuus kasvoi. Samaan aikaan eli vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuksia. Sen oli vähennettävä tuotantoa merkittävästi tutkimusajanjaksolla, ja se kärsi kannattavuuden laskusta. Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, lisääntyi ja yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni samanaikaisesti. Tästä syystä kyseinen tuonti on voinut edelleen vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(101)

Huolimatta voimassa olevista toimenpiteistä, jotka aluksi johtivat tuonnin vähenemiseen vuonna 2000, vientiä harjoittavat kroatialais- ja ukrainalaistuottajat kasvattivat sittemmin yhteisön markkinaosuuttaan 4,2 prosentista 5,5 prosenttiin tarkastelujaksolla. Ja vaikka kulutus laski vuodesta 2001 tutkimusajanjaksolle, niiden markkinaosuus kasvoi. Samaan aikaan eli vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuksia. Sen oli vähennettävä tuotantoa merkittävästi tutkimusajanjaksolla, ja se kärsi kannattavuuden laskusta. Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, lisääntyi ja yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni samanaikaisesti. Tästä syystä kyseinen tuonti on voinut edelleen vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (102) | Muista yhteisön ulkopuolisista maista, kuten Puolasta, Slovakiasta ja Tšekistä, jotka tutkimusajanjaksolla eivät olleet vielä yhteisön jäsenvaltioita, peräisin oleva tuonti samoin kuin tuonti Romaniasta ja Venäjältä ovat nekin voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(102)

Muista yhteisön ulkopuolisista maista, kuten Puolasta, Slovakiasta ja Tšekistä, jotka tutkimusajanjaksolla eivät olleet vielä yhteisön jäsenvaltioita, peräisin oleva tuonti samoin kuin tuonti Romaniasta ja Venäjältä ovat nekin voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (103) | On muistettava, että edellä mainituista viidestä maasta peräisin olevaan tuontiin sovellettiin koko tarkastelujakson ajan 9,8–38,2 prosentin polkumyyntitulleja ja sitoumuksia. Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden tarkastelu on parhaillaan käynnissä (johdanto-osan 4 kappale). |
| --- | --- |

(103)

On muistettava, että edellä mainituista viidestä maasta peräisin olevaan tuontiin sovellettiin koko tarkastelujakson ajan 9,8–38,2 prosentin polkumyyntitulleja ja sitoumuksia. Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden tarkastelu on parhaillaan käynnissä (johdanto-osan 4 kappale).

| (104) | Venäjältä tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 3,3 prosenttia. Kyseisen tuonnin keskimääräiset, polkumyyntitullit sisältävät tuontihinnat olivat noin 20 prosenttia alhaisemmat kuin Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin hinnat. Venäjältä peräisin oleva tuonti näyttäisi hintatason perusteella vaikuttaneen vahingon syntymiseen. Venäjän tuonnin markkinaosuus on kuitenkin asianomaisiin maihin verrattuna pienempi, joten tuonti Venäjältä ei ole yksin voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa. Romaniasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 3,5 prosenttia. Romaniasta peräisin olevan tuonnin hinnat polkumyyntitulleineen ovat korkeammat kuin Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin hinnat mutta silti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Tästä voidaan päätellä, että myös ne ovat voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Katsotaan kuitenkin, että Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevan tuonnin mahdolliset vaikutukset eivät muuttaisi päätelmää, jonka mukaan Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan saumattomien putkien tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on todellinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(104)

Venäjältä tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 3,3 prosenttia. Kyseisen tuonnin keskimääräiset, polkumyyntitullit sisältävät tuontihinnat olivat noin 20 prosenttia alhaisemmat kuin Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin hinnat. Venäjältä peräisin oleva tuonti näyttäisi hintatason perusteella vaikuttaneen vahingon syntymiseen. Venäjän tuonnin markkinaosuus on kuitenkin asianomaisiin maihin verrattuna pienempi, joten tuonti Venäjältä ei ole yksin voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa. Romaniasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 3,5 prosenttia. Romaniasta peräisin olevan tuonnin hinnat polkumyyntitulleineen ovat korkeammat kuin Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin hinnat mutta silti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Tästä voidaan päätellä, että myös ne ovat voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Katsotaan kuitenkin, että Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevan tuonnin mahdolliset vaikutukset eivät muuttaisi päätelmää, jonka mukaan Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan saumattomien putkien tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on todellinen ja merkittävä syy-yhteys.

| (105) | Entisistä jäsenyyteen valmistautuvista maista eli Puolasta, Slovakiasta ja Tšekistä peräisin olevan tuonnin hinnat polkumyyntitulleineen olivat nekin huomattavasti korkeammat kuin Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin hinnat mutta silti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Niiden yhteenlaskettu markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 14,2 prosenttia. Vaikka kyseinen tuonti olisikin voinut vaikuttaa vahingon syntymiseen, sen hintatasosta voidaan päätellä, että mahdollinen vaikutus olisi ollut vähäinen. |
| --- | --- |

(105)

Entisistä jäsenyyteen valmistautuvista maista eli Puolasta, Slovakiasta ja Tšekistä peräisin olevan tuonnin hinnat polkumyyntitulleineen olivat nekin huomattavasti korkeammat kuin Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin hinnat mutta silti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Niiden yhteenlaskettu markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 14,2 prosenttia. Vaikka kyseinen tuonti olisikin voinut vaikuttaa vahingon syntymiseen, sen hintatasosta voidaan päätellä, että mahdollinen vaikutus olisi ollut vähäinen.

| (106) | Koska Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin oleva tuonti alittaa merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, mikään ei viittaa siihen, että edellä mainittu tuonti, joka kyllä valtaosaltaan alittaa yhteisön hinnat mutta ei yhtä merkittävästi, voisi poistaa Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(106)

Koska Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin oleva tuonti alittaa merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, mikään ei viittaa siihen, että edellä mainittu tuonti, joka kyllä valtaosaltaan alittaa yhteisön hinnat mutta ei yhtä merkittävästi, voisi poistaa Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

| (107) | Useista muista yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 8,9 prosenttia. Ottaen huomioon kyseisen tuonnin korkeat hinnat, joista valtaosa ylittää riittävässä määrin yhteisön tuotannonalan hinnat, mikään ei viittaa siihen, että kyseinen tuonti voisi poistaa Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(107)

Useista muista yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla 8,9 prosenttia. Ottaen huomioon kyseisen tuonnin korkeat hinnat, joista valtaosa ylittää riittävässä määrin yhteisön tuotannonalan hinnat, mikään ei viittaa siihen, että kyseinen tuonti voisi poistaa Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

| (108) | Muut yhteisön tuottajat, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, kärsivät nekin raaka-ainekustannusten noususta, mikä pakotti ne nostamaan hintojaan mahdollisimman paljon. Mikään ei viittaa siihen, että kyseiset kilpailijat olisivat voineet aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. |
| --- | --- |

(108)

Muut yhteisön tuottajat, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, kärsivät nekin raaka-ainekustannusten noususta, mikä pakotti ne nostamaan hintojaan mahdollisimman paljon. Mikään ei viittaa siihen, että kyseiset kilpailijat olisivat voineet aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon.

| (109) | Yhteisön kulutus väheni vuodesta 2001. Yhteisön myynti väheni kuitenkin enemmän kuin kulutus, ja yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuksia, kun taas asianomaiset maat kasvattivat samalla ajanjaksolla markkinaosuuttaan yhteisössä. Tästä syystä päätellään, ettei kyseinen tekijä poistanut Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. Tutkimuksen aikana ei löytynyt muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahingon. |
| --- | --- |

(109)

Yhteisön kulutus väheni vuodesta 2001. Yhteisön myynti väheni kuitenkin enemmän kuin kulutus, ja yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuksia, kun taas asianomaiset maat kasvattivat samalla ajanjaksolla markkinaosuuttaan yhteisössä. Tästä syystä päätellään, ettei kyseinen tekijä poistanut Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. Tutkimuksen aikana ei löytynyt muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahingon.

| (110) | Edellä esitetyn, tiedossa olleiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien tekijöiden vaikutuksia koskevan analyysin perusteella päätellään, että Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välinen, edellisessä tutkimuksessa vahvistettu syy-yhteys ei ole poistunut. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn, tiedossa olleiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien tekijöiden vaikutuksia koskevan analyysin perusteella päätellään, että Kroatiasta ja Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välinen, edellisessä tutkimuksessa vahvistettu syy-yhteys ei ole poistunut.

F.   YHTEISÖN ETU

1.   Yleisiä huomioita

| (111) | Tutkimuksessa selvitettiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa kannettavien polkumyyntitullien voimassaolon jatkaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. Komissio lähetti kyselylomakkeen tuojille ja tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttäville tuotannonaloille. Yksi tuoja, espanjalainen Comercial de Tubos, SA, palautti kyselylomakkeen täytettynä. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimuksessa selvitettiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa kannettavien polkumyyntitullien voimassaolon jatkaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. Komissio lähetti kyselylomakkeen tuojille ja tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttäville tuotannonaloille. Yksi tuoja, espanjalainen Comercial de Tubos, SA, palautti kyselylomakkeen täytettynä.

| (112) | Yksikään tuotetta käyttävä tuotannonala ei vastannut kyselyyn. Yksikään tavarantoimittaja ei ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa. Yhteistyössä toimineilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella tehdään seuraavat päätelmät. |
| --- | --- |

(112)

Yksikään tuotetta käyttävä tuotannonala ei vastannut kyselyyn. Yksikään tavarantoimittaja ei ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa. Yhteistyössä toimineilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella tehdään seuraavat päätelmät.

| (113) | Muistettakoon, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska nyt tehty tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan arvioida myös sitä, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

(113)

Muistettakoon, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska nyt tehty tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan arvioida myös sitä, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (114) | Yhteisön tuotannonala koostui siis viidestä tuottajasta, jotka työllistävät noin 2 470 henkilöä saumattomien putkien tuotannossa ja myynnissä. Mieliin palautetaan myös, että edellä esitetyt yhteisön tuotannonalaa koskevat talouden indikaattorit osoittivat taloudellisten tulosten heikentyneen tutkimusajanjaksolla. Huolimatta yhteisössä vuosina 2000 ja 2001 kasvaneesta saumattomien putkien kulutuksesta, joka kuitenkin tutkimusajanjaksolla alkoi uudelleen vähetä, yhteisön tuotannonala ei saanut taloudellista tilannettaan vakaaksi. |
| --- | --- |

(114)

Yhteisön tuotannonala koostui siis viidestä tuottajasta, jotka työllistävät noin 2 470 henkilöä saumattomien putkien tuotannossa ja myynnissä. Mieliin palautetaan myös, että edellä esitetyt yhteisön tuotannonalaa koskevat talouden indikaattorit osoittivat taloudellisten tulosten heikentyneen tutkimusajanjaksolla. Huolimatta yhteisössä vuosina 2000 ja 2001 kasvaneesta saumattomien putkien kulutuksesta, joka kuitenkin tutkimusajanjaksolla alkoi uudelleen vähetä, yhteisön tuotannonala ei saanut taloudellista tilannettaan vakaaksi.

| (115) | Vuosina 2000 ja 2001 tuotannonala elpyikin osittain. Yhteisön tuotannonalan tämänhetkinen taloudellinen tilanne huomioon ottaen on kuitenkin selvää, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat yhteisön tuotannonalan edun mukaisia. |
| --- | --- |

(115)

Vuosina 2000 ja 2001 tuotannonala elpyikin osittain. Yhteisön tuotannonalan tämänhetkinen taloudellinen tilanne huomioon ottaen on kuitenkin selvää, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat yhteisön tuotannonalan edun mukaisia.

3.   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (116) | Yhteistyössä toiminut tuoja ei yleisesti ottaen vastustanut polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa säilyttämistä. Tarkasteltavana olevaa tuotetta Kroatiasta tai Ukrainasta tuovat tuojat eivät esittäneet muita huomautuksia. |
| --- | --- |

(116)

Yhteistyössä toiminut tuoja ei yleisesti ottaen vastustanut polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa säilyttämistä. Tarkasteltavana olevaa tuotetta Kroatiasta tai Ukrainasta tuovat tuojat eivät esittäneet muita huomautuksia.

| (117) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena on tasavertaisten kaupankäyntiedellytysten palauttaminen. Tarkoituksena ei ole estää tuontia tai haitata tuojien toimintaa yhteisössä. Mahdollisesti ehdotettavien toimenpiteiden taso onkin vahvistettava sellaiseksi, että tuontia voi harjoittaa jatkossakin, kunhan sen hinnat eivät ole polkumyyntitasoa tai vahinkoa aiheuttavia riippuen siitä, kumpi näistä on alhaisempi. |
| --- | --- |

(117)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena on tasavertaisten kaupankäyntiedellytysten palauttaminen. Tarkoituksena ei ole estää tuontia tai haitata tuojien toimintaa yhteisössä. Mahdollisesti ehdotettavien toimenpiteiden taso onkin vahvistettava sellaiseksi, että tuontia voi harjoittaa jatkossakin, kunhan sen hinnat eivät ole polkumyyntitasoa tai vahinkoa aiheuttavia riippuen siitä, kumpi näistä on alhaisempi.

| (118) | Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda yhteisön markkinoille, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuu, vaikka polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa otettaisiin käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(118)

Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda yhteisön markkinoille, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuu, vaikka polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa otettaisiin käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.

4.   Tavarantoimittajien etu

| (119) | Yksikään tavarantoimittaja ei ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa. Tästä syystä päätellään, ettei ole olemassa sellaisia tavarantoimittajien etuihin liittyviä pakottavia syitä, joiden perusteella toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

(119)

Yksikään tavarantoimittaja ei ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa. Tästä syystä päätellään, ettei ole olemassa sellaisia tavarantoimittajien etuihin liittyviä pakottavia syitä, joiden perusteella toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön.

5.   Käyttäjien etu

| (120) | Aiemmassa tutkimuksessa pääteltiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollinen vaikutus hintoihin ei olisi tuotetta käyttävän jatkojalostusteollisuuden kannalta merkityksellinen. Päätelmä perustui siihen, että saumattomien putkien osuus niitä käyttävien tuotannonalojen (mukaan luettuina kemian- ja petrokemianteollisuus, voimalat sekä auto- ja rakennusteollisuus) kokonaiskustannuksista on pieni. Koska edellisiä päätelmiä ei ole kiistetty ja koska käyttäjät eivät edellisessä tutkimuksessa toimineet yhteistyössä, on odotettavissa, että polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä hintoihin mahdollisesti kohdistuva vaikutus on tuotetta käyttävän jatkojalostusteollisuuden kannalta vähäpätöinen. |
| --- | --- |

(120)

Aiemmassa tutkimuksessa pääteltiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollinen vaikutus hintoihin ei olisi tuotetta käyttävän jatkojalostusteollisuuden kannalta merkityksellinen. Päätelmä perustui siihen, että saumattomien putkien osuus niitä käyttävien tuotannonalojen (mukaan luettuina kemian- ja petrokemianteollisuus, voimalat sekä auto- ja rakennusteollisuus) kokonaiskustannuksista on pieni. Koska edellisiä päätelmiä ei ole kiistetty ja koska käyttäjät eivät edellisessä tutkimuksessa toimineet yhteistyössä, on odotettavissa, että polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä hintoihin mahdollisesti kohdistuva vaikutus on tuotetta käyttävän jatkojalostusteollisuuden kannalta vähäpätöinen.

6.   Kilpailunäkökohdat

| (121) | On huomattava, että komission päätöksessä 2003/382/EY (9) todetaan, että eräät yhteisön tuottajat olivat vuoteen 1995 osallisina tarkasteltavana olevan tuotteen osia koskevassa kilpailua rajoittavassa sopimuksessa. Näin ollen kilpailua mahdollisesti rajoittavilla käytännöillä ei ollut vaikutusta alkuperäiseen tutkimukseen, jonka tutkimusajanjakso ulottui 1 päivästä marraskuuta 199731 päivään lokakuuta 1998 (ja tarkastelujakso tammikuusta 1997 tutkimusajanjakson loppuun), eikä tähän tarkastelua koskevaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(121)

On huomattava, että komission päätöksessä 2003/382/EY (9) todetaan, että eräät yhteisön tuottajat olivat vuoteen 1995 osallisina tarkasteltavana olevan tuotteen osia koskevassa kilpailua rajoittavassa sopimuksessa. Näin ollen kilpailua mahdollisesti rajoittavilla käytännöillä ei ollut vaikutusta alkuperäiseen tutkimukseen, jonka tutkimusajanjakso ulottui 1 päivästä marraskuuta 199731 päivään lokakuuta 1998 (ja tarkastelujakso tammikuusta 1997 tutkimusajanjakson loppuun), eikä tähän tarkastelua koskevaan tutkimukseen.

7.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (122) | Toimenpiteiden voimassa pitäminen asianomaisista maista peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. Mahdolliset vaikutukset saumattomien putkien hintoihin jäävät sekä tuojien/kauppiaiden että tuotetta käyttävien tuotannonalojen osalta oletettavasti vähäisiksi. |
| --- | --- |

(122)

Toimenpiteiden voimassa pitäminen asianomaisista maista peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. Mahdolliset vaikutukset saumattomien putkien hintoihin jäävät sekä tuojien/kauppiaiden että tuotetta käyttävien tuotannonalojen osalta oletettavasti vähäisiksi.

| (123) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien soveltamisesta asianomaisista maista peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien soveltamisesta asianomaisista maista peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa.

G.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (124) | Polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(124)

Polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen toimenpiteet olisi pidettävä voimassa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (125) | Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 5 prosenttia liikevaihdosta. Määrä on sama kuin alkuperäisessä menettelyssä, koska mikään ei viitannut siihen eikä sellaisia vaatimuksia esitetty, että sitä olisi muutettava. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä tuotantokustannuksiin edellä mainittu 5 prosentin voittomarginaali. |
| --- | --- |

(125)

Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 5 prosenttia liikevaihdosta. Määrä on sama kuin alkuperäisessä menettelyssä, koska mikään ei viitannut siihen eikä sellaisia vaatimuksia esitetty, että sitä olisi muutettava. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä tuotantokustannuksiin edellä mainittu 5 prosentin voittomarginaali.

| (126) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuutta laskettaessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat erot ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(126)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuutta laskettaessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat erot ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

2.   Muutetut toimenpiteet

| (127) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asianomaisen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa sovellettavia polkumyyntitulleja olisi muutettava. Uudet polkumyyntitullit olisi vahvistettava tasolle, joka vastaa todettuja vahinkomarginaaleja, koska kaikkien kroatialais- ja ukrainalaisyritysten osalta todetut polkumyyntimarginaalit olivat korkeammat kuin lasketut vahinkomarginaalit. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali olisi vahvistettavan Ukrainan osalta samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille eli NTRP:lle ja Nikotubelle vahvistettu marginaali. |
| --- | --- |

(127)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asianomaisen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa sovellettavia polkumyyntitulleja olisi muutettava. Uudet polkumyyntitullit olisi vahvistettava tasolle, joka vastaa todettuja vahinkomarginaaleja, koska kaikkien kroatialais- ja ukrainalaisyritysten osalta todetut polkumyyntimarginaalit olivat korkeammat kuin lasketut vahinkomarginaalit. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön), jäännöspolkumyyntimarginaali olisi vahvistettavan Ukrainan osalta samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille eli NTRP:lle ja Nikotubelle vahvistettu marginaali.

| (128) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksenaikaista tilannetta. Näitä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siis soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(128)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksenaikaista tilannetta. Näitä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siis soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (129) | Näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) pyynnöt on toimitettava viipymättä komissiolle (10) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi edellä mainittuihin nimenmuutokseen tai tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(129)

Näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) pyynnöt on toimitettava viipymättä komissiolle (10) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi edellä mainittuihin nimenmuutokseen tai tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (130) | Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:









  Maa | Yritys | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyynti-marginaali | Ehdotettu polkumyynti-tulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatia | Kaikki yritykset | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Kaikki muut yritykset | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyynti-marginaali

Ehdotettu polkumyynti-tulli

Kroatia

Kaikki yritykset

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Kaikki muut yritykset

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | Ehdotettujen toimenpiteiden myötä alkaa toimenpiteiden uusi, viisivuotinen soveltamisjakso. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolo ei pääty 18 päivänä helmikuuta 2005, kuten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä 27 päivänä elokuuta 2004 julkaistussa ilmoituksessa (11) ilmoitettiin. |
| --- | --- |

(131)

Ehdotettujen toimenpiteiden myötä alkaa toimenpiteiden uusi, viisivuotinen soveltamisjakso. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolo ei pääty 18 päivänä helmikuuta 2005, kuten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä 27 päivänä elokuuta 2004 julkaistussa ilmoituksessa (11) ilmoitettiin.

3.   Kroatialaisen viejän tilanne tutkimusajanjakson jälkeen

| (132) | Kun olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella pääteltiin, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä olisi muutettava, oli annettu tiedoksi, Kroatian hallitus ilmoitti komissiolle, että tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa kroatialaistuottaja Mechel Željezara Ltd on asetettu selvitystilaan ja että se lopetti tuotannon syksyllä 2004. Valtiollinen, yksityistämisestä vastaava Kroatian yksityistämisrahasto CPF perusti sen tilalle uuden oikeussubjektin nimeltä Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o, jäljempänä ’Valjaonice’. Näyttäisi siltä, ettei tämä vasta perustettu yritys ole vielä käynnistänyt tuotantoa ja että sille ollaan parhaillaan siirtämässä Mechel Željezara Ltd -yrityksen varallisuutta. |
| --- | --- |

(132)

Kun olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella pääteltiin, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä olisi muutettava, oli annettu tiedoksi, Kroatian hallitus ilmoitti komissiolle, että tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa kroatialaistuottaja Mechel Željezara Ltd on asetettu selvitystilaan ja että se lopetti tuotannon syksyllä 2004. Valtiollinen, yksityistämisestä vastaava Kroatian yksityistämisrahasto CPF perusti sen tilalle uuden oikeussubjektin nimeltä Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o, jäljempänä ’Valjaonice’. Näyttäisi siltä, ettei tämä vasta perustettu yritys ole vielä käynnistänyt tuotantoa ja että sille ollaan parhaillaan siirtämässä Mechel Željezara Ltd -yrityksen varallisuutta.

| (133) | Toimitetuista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että Valjaonicen tuotantokapasiteetti tulee olemaan sama kuin Mechel Željezara Ltd -yrityksen kapasiteetti ja että Valjaonice selvänä aikomuksena on jatkaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa. Tämän perusteella sitä tosiasiaa, että tuotanto on lakannut, ei voida katsoa luonteeltaan pysyväksi ja kiistattomaksi, mistä syystä se ei vaikuta tutkimuksen päätelmiin. |
| --- | --- |

(133)

Toimitetuista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että Valjaonicen tuotantokapasiteetti tulee olemaan sama kuin Mechel Željezara Ltd -yrityksen kapasiteetti ja että Valjaonice selvänä aikomuksena on jatkaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa. Tämän perusteella sitä tosiasiaa, että tuotanto on lakannut, ei voida katsoa luonteeltaan pysyväksi ja kiistattomaksi, mistä syystä se ei vaikuta tutkimuksen päätelmiin.

| (134) | Jos yrityksen tilanne muuttuu tavalla, joka antaa aihetta toimenpiteiden tarkastelulle, sellainen pannaan vireille. |
| --- | --- |

(134)

Jos yrityksen tilanne muuttuu tavalla, joka antaa aihetta toimenpiteiden tarkastelulle, sellainen pannaan vireille.

4.   Sitoumukset

| (135) | Komissio hyväksyi päätöksellä 2000/137/EY hintasitoumuksen muiden muassa ainoalta vientiä harjoittavalta kroatialaistuottajalta. Kyseinen Mechel Željezara Ltd -yrityksen antama hintasitoumus oli sekin tarkastelun kohteena. |
| --- | --- |

(135)

Komissio hyväksyi päätöksellä 2000/137/EY hintasitoumuksen muiden muassa ainoalta vientiä harjoittavalta kroatialaistuottajalta. Kyseinen Mechel Željezara Ltd -yrityksen antama hintasitoumus oli sekin tarkastelun kohteena.

| (136) | Hintasitoumuksella Mechel Željezara Ltd sitoutui myymään riippumattomille asiakkailleen tietyn määrän tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vietäväksi tarkistetuin hinnoin. Lisäksi Mechel Željezara Ltd sitoutui siihen, että sen tuoteryhmäkohtaiset hinnat noudattaisivat yhteisössä vallitsevaa hintarakennetta. |
| --- | --- |

(136)

Hintasitoumuksella Mechel Željezara Ltd sitoutui myymään riippumattomille asiakkailleen tietyn määrän tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vietäväksi tarkistetuin hinnoin. Lisäksi Mechel Željezara Ltd sitoutui siihen, että sen tuoteryhmäkohtaiset hinnat noudattaisivat yhteisössä vallitsevaa hintarakennetta.

| (137) | Perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan sitoumuksilla pyritään poistamaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollinen vaikutus, mikä saavutetaan siten, että viejä nostaa hintojaan tai lopettaa polkumyyntihintaan tapahtuvan vientinsä. Tutkimus osoitti, että alun perin hyväksytty sitoumus ei tässä tapauksessa nostanut hintoja vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, mistä syystä tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset eivät palautuneet yhteisön markkinoille. Tästä johtuen Mechel Željezara Ltd -yritykseltä hyväksyttyä sitoumusta ei katsota tarkoituksenmukaiseksi ja tehokkaaksi keinoksi poistaa polkumyynnin vahingollinen vaikutus. Kuten edellä jo todettiin, Mechel Željezara Ltd on taannoin asetettu selvitystilaan. Tästä syystä katsotaan, ettei sitoumus ole enää pätevä. |
| --- | --- |

(137)

Perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan sitoumuksilla pyritään poistamaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollinen vaikutus, mikä saavutetaan siten, että viejä nostaa hintojaan tai lopettaa polkumyyntihintaan tapahtuvan vientinsä. Tutkimus osoitti, että alun perin hyväksytty sitoumus ei tässä tapauksessa nostanut hintoja vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, mistä syystä tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset eivät palautuneet yhteisön markkinoille. Tästä johtuen Mechel Željezara Ltd -yritykseltä hyväksyttyä sitoumusta ei katsota tarkoituksenmukaiseksi ja tehokkaaksi keinoksi poistaa polkumyynnin vahingollinen vaikutus. Kuten edellä jo todettiin, Mechel Željezara Ltd on taannoin asetettu selvitystilaan. Tästä syystä katsotaan, ettei sitoumus ole enää pätevä.

| (138) | Kun olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella pääteltiin, että voimassa olevan polkumyyntimarginaalin tasoa olisi muutettava, oli annettu tiedoksi, ukrainalaisyritykset NTRP, Nikotube ja niihin etuyhteydessä oleva kauppias/holdingyhtiö Interpipe tarjosivat yhteistä sitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(138)

Kun olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella pääteltiin, että voimassa olevan polkumyyntimarginaalin tasoa olisi muutettava, oli annettu tiedoksi, ukrainalaisyritykset NTRP, Nikotube ja niihin etuyhteydessä oleva kauppias/holdingyhtiö Interpipe tarjosivat yhteistä sitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (139) | Kyseiset ukrainalaisyritykset valmistavat erilaisia terästuotteita, joita voidaan myydä yhdessä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. Tämä synnyttää ristiinkompensoinnin vaaran eli tilanteen, jossa hintasitoumuksia noudatettaisiin muodollisesti mutta muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja laskettaisiin yhdessä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa myytäessä. Hintojen volatiliteetti huomioon ottaen viennin vähimmäishinnat, joihin yritys oli valmis sitoutumaan, olivat sitä paitsi tasolla, joka ei olisi poistanut polkumyynnin vahingollista vaikutusta. Näin ollen tarjousta ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(139)

Kyseiset ukrainalaisyritykset valmistavat erilaisia terästuotteita, joita voidaan myydä yhdessä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. Tämä synnyttää ristiinkompensoinnin vaaran eli tilanteen, jossa hintasitoumuksia noudatettaisiin muodollisesti mutta muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja laskettaisiin yhdessä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa myytäessä. Hintojen volatiliteetti huomioon ottaen viennin vähimmäishinnat, joihin yritys oli valmis sitoutumaan, olivat sitä paitsi tasolla, joka ei olisi poistanut polkumyynnin vahingollista vaikutusta. Näin ollen tarjousta ei voitu hyväksyä.

| (140) | Lisäksi ukrainalaisyritys DTW ilmoitti tarjoavansa sitoumuksen, mutta ei antanut tiedoksi sen luonnetta eikä minkäänlaista noudatettavaa vähimmäishintaa. Tästä syystä tarjousta ei voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(140)

Lisäksi ukrainalaisyritys DTW ilmoitti tarjoavansa sitoumuksen, mutta ei antanut tiedoksi sen luonnetta eikä minkäänlaista noudatettavaa vähimmäishintaa. Tästä syystä tarjousta ei voitu ottaa huomioon.

H.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (141) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella voimassa olevaa asetusta aiottiin muuttaa. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää tulla kuulluiksi. Huomautuksia esitettiin, ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon, |
| --- | --- |

(141)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella voimassa olevaa asetusta aiottiin muuttaa. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää tulla kuulluiksi. Huomautuksia esitettiin, ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 348/2000 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:








  ”Maa | Yritys | Tulli
  (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatia | Kaikki yritykset | 38,8 | – |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol | 64,1 | A615 |
| Kaikki muut yritykset | 64,1 | A999” |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:

”Maa

Yritys

Tulli

(%)

Taric-lisäkoodi

Kroatia

Kaikki yritykset

38,8

–

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol

64,1

A615

Kaikki muut yritykset

64,1

A999”

| 2) | Poistetaan 2 artikla. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan 2 artikla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 45, 17.2.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1515/2002 (EYVL L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  EYVL L 46, 18.2.2000, s. 34. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2002/669/EY (EYVL L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  EYVL C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  EYVL C 288, 23.11.2002, s. 2.

5

(6)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 10.

6

(7)  Ilmoitus 246/02 (EYVL C 246, 12.10.2002, s. 2) ja ilmoitus 68/06 (EUVL C 68, 18.3.2004, s. 8).

7

(8)  Komission päätös 2000/137/EY (EYVL L 46, 18.2.2000, s. 34).

8

(9)  EUVL L 140, 6.6.2003, s. 1.

9

(10)

10

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

(11)  EUVL C 215, 27.8.2004, s. 2.

11

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/29

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 259/2005,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 16 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/31

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 260/2005,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta pikatestien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen

ottaa huomioon tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan ensimmäisen kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 luetellaan TSE-valvontaan hyväksytyt pikatestit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 luetellaan TSE-valvontaan hyväksytyt pikatestit.

| (2) | Marraskuun 16 päivänä 2004 antamassaan lausunnossa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli, että naudan spongiformisen enkefalopatian BSE:n valvontaan hyväksyttyjen pikatestien luetteloon lisätään seitsemän uutta eläimen kuoleman jälkeen tehtävää BSE-pikatestiä. |
| --- | --- |

(2)

Marraskuun 16 päivänä 2004 antamassaan lausunnossa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli, että naudan spongiformisen enkefalopatian BSE:n valvontaan hyväksyttyjen pikatestien luetteloon lisätään seitsemän uutta eläimen kuoleman jälkeen tehtävää BSE-pikatestiä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X nykyisin luetellut pikatestit on hyväksytty lampaissa tapahtuvaa käyttöä varten testien valmistajien toimitettua tietoja, jotka osoittavat, että kyseisiä testejä voidaan käyttää myös lampaitten TSE-valvontaan. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X nykyisin luetellut pikatestit on hyväksytty lampaissa tapahtuvaa käyttöä varten testien valmistajien toimitettua tietoja, jotka osoittavat, että kyseisiä testejä voidaan käyttää myös lampaitten TSE-valvontaan.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen arvioi parhaillaan pienmärehtijöille tarkoitettuja kuoleman jälkeen tehtäviä pikatestejä. Viranomaisen annettua asiasta lausuntonsa laaditaan sen perusteella luettelo pikatesteistä, jotka hyväksytään käytettäviksi pienmärehtijöitten seurantaohjelmassa. Nykyisin hyväksyttyjä pikatestejä olisi näin ollen käytettävä TSE:n havaitsemiseksi pienmärehtijöissä, kunnes lausunto annetaan. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen arvioi parhaillaan pienmärehtijöille tarkoitettuja kuoleman jälkeen tehtäviä pikatestejä. Viranomaisen annettua asiasta lausuntonsa laaditaan sen perusteella luettelo pikatesteistä, jotka hyväksytään käytettäviksi pienmärehtijöitten seurantaohjelmassa. Nykyisin hyväksyttyjä pikatestejä olisi näin ollen käytettävä TSE:n havaitsemiseksi pienmärehtijöissä, kunnes lausunto annetaan.

| (5) | Asetus (EY) N:o 999/2001 olisi siksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Asetus (EY) N:o 999/2001 olisi siksi muutettava vastaavasti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 999/2001 liite X tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1993/2004 (EUVL L 344, 20.11.2004, s. 12).

1

---

LIITE

Korvataan liitteessä X olevan C luvun 4 kohta seuraavasti:

”4.   Pikatestit

Pikatesteinä, jotka suoritetaan 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, käytetään nautaeläinten BSE-valvonnassa seuraavia menetelmiä:

| — | immunoblottaus (Western blotting), joka perustuu prioniproteiinin proteaasiresistentin fragmentin (PrPRes) toteamiseen (Prionics-Check-Western-testi), |
| --- | --- |

—

immunoblottaus (Western blotting), joka perustuu prioniproteiinin proteaasiresistentin fragmentin (PrPRes) toteamiseen (Prionics-Check-Western-testi),

| — | kemiluminesenssiin perustuva Elisa-testi, johon liittyvät näytteen uutto- ja Elisa-menetelmät; menetelmässä käytetään vahvistettua kemiluminesenssireagenssia (Enfer-testi ja Enfer TSE Kit version 2.0, automaattinen näytteenvalmistus), |
| --- | --- |

—

kemiluminesenssiin perustuva Elisa-testi, johon liittyvät näytteen uutto- ja Elisa-menetelmät; menetelmässä käytetään vahvistettua kemiluminesenssireagenssia (Enfer-testi ja Enfer TSE Kit version 2.0, automaattinen näytteenvalmistus),

| — | denaturointi- ja konsentrointivaiheiden jälkeen tehtävä PrPRes-fragmenttia määrittävä sandwich immunoassay -testi (Bio-Rad TeSeE), |
| --- | --- |

—

denaturointi- ja konsentrointivaiheiden jälkeen tehtävä PrPRes-fragmenttia määrittävä sandwich immunoassay -testi (Bio-Rad TeSeE),

| — | mikrotiitterilevypohjainen immunomääritys (Elisa), jolla todetaan proteaasiresistentti PrPRes monoklonaalisilla vasta-aineilla (Prionics-Check-LIA-testi), |
| --- | --- |

—

mikrotiitterilevypohjainen immunomääritys (Elisa), jolla todetaan proteaasiresistentti PrPRes monoklonaalisilla vasta-aineilla (Prionics-Check-LIA-testi),

| — | automaattinen konformaatiosta riippuva immunomääritys, jossa verrataan detektiovasta-aineen reaktiivisuutta PrPSc:n proteaasisensitiivisen ja proteaasiresistentin muodon (osa proteaasiresistentistä PrPSc:stä vastaa PrPRes-fragmenttia) sekä PrPC:n kanssa (InPro CDI-5 test), |
| --- | --- |

—

automaattinen konformaatiosta riippuva immunomääritys, jossa verrataan detektiovasta-aineen reaktiivisuutta PrPSc:n proteaasisensitiivisen ja proteaasiresistentin muodon (osa proteaasiresistentistä PrPSc:stä vastaa PrPRes-fragmenttia) sekä PrPC:n kanssa (InPro CDI-5 test),

| — | kemiluminesenssiin perustuva Elisa-testi PrPSc:n kvalitatiiviseen määrittämiseen (CediTect BSE test), |
| --- | --- |

—

kemiluminesenssiin perustuva Elisa-testi PrPSc:n kvalitatiiviseen määrittämiseen (CediTect BSE test),

| — | immunomääritys, jossa käytetään kemiallista polymeeriä selektiiviseen PrPSc-sidontaan sekä monoklonaalista toteamisvasta-ainetta, joka kohdistetaan PrP-molekyylin muuttumattomiin alueisiin (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

immunomääritys, jossa käytetään kemiallista polymeeriä selektiiviseen PrPSc-sidontaan sekä monoklonaalista toteamisvasta-ainetta, joka kohdistetaan PrP-molekyylin muuttumattomiin alueisiin (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | mikrotiitterilevypohjainen kemiluminesenssiin perustuva immunomääritys PrPSc:n toteamiseen nautaeläinten kudoksissa (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

mikrotiitterilevypohjainen kemiluminesenssiin perustuva immunomääritys PrPSc:n toteamiseen nautaeläinten kudoksissa (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | lateral flow -immunomääritys, jossa käytetään kahta eri monoklonaalista vasta-ainetta proteinaasi K -resistenttien PrP-fraktioiden toteamiseen (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

lateral flow -immunomääritys, jossa käytetään kahta eri monoklonaalista vasta-ainetta proteinaasi K -resistenttien PrP-fraktioiden toteamiseen (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | sandwich immunoassay -testi, jossa käytetään kahta eri monoklonaalista vasta-ainetta, jotka kohdistetaan kahteen laskostumattomassa tilassa olevassa naudan PrPSc:ssä esiintyvään epitooppiin (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

sandwich immunoassay -testi, jossa käytetään kahta eri monoklonaalista vasta-ainetta, jotka kohdistetaan kahteen laskostumattomassa tilassa olevassa naudan PrPSc:ssä esiintyvään epitooppiin (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | sandwich-Elisa proteinaasi K (PK) -resistentin PrPSc:n toteamiseen (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

sandwich-Elisa proteinaasi K (PK) -resistentin PrPSc:n toteamiseen (Roche Applied Science PrionScreen).

Pikatesteinä, jotka suoritetaan 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, käytetään pienmärehtijöitten TSE-valvonnassa seuraavia menetelmiä:

| — | immunoblottaus (Western blotting), joka perustuu prioniproteiinin proteaasiresistentin fragmentin (PrPRes) toteamiseen (Prionics-Check-Western-testi), |
| --- | --- |

—

immunoblottaus (Western blotting), joka perustuu prioniproteiinin proteaasiresistentin fragmentin (PrPRes) toteamiseen (Prionics-Check-Western-testi),

| — | kemiluminesenssiin perustuva Elisa-testi, johon liittyvät näytteen uutto- ja Elisa-menetelmät; menetelmässä käytetään vahvistettua kemiluminesenssireagenssia (Enfer-testi), |
| --- | --- |

—

kemiluminesenssiin perustuva Elisa-testi, johon liittyvät näytteen uutto- ja Elisa-menetelmät; menetelmässä käytetään vahvistettua kemiluminesenssireagenssia (Enfer-testi),

| — | denaturointi- ja konsentrointivaiheiden jälkeen tehtävä PrPRes-fragmenttia määrittävä sandwich immunoassay -testi (Bio-Rad TeSeE -testi eli aiempi Bio-Rad Platelia -testi), |
| --- | --- |

—

denaturointi- ja konsentrointivaiheiden jälkeen tehtävä PrPRes-fragmenttia määrittävä sandwich immunoassay -testi (Bio-Rad TeSeE -testi eli aiempi Bio-Rad Platelia -testi),

| — | mikrotiitterilevypohjainen immunomääritys (Elisa), jolla todetaan proteaasiresistentti PrPRes monoklonaalisilla vasta-aineilla (Prionics-Check-LIA-testi), |
| --- | --- |

—

mikrotiitterilevypohjainen immunomääritys (Elisa), jolla todetaan proteaasiresistentti PrPRes monoklonaalisilla vasta-aineilla (Prionics-Check-LIA-testi),

| — | automaattinen konformaatiosta riippuva immunomääritys, jossa verrataan detektiovasta-aineen reaktiivisuutta PrPSc:n proteaasisensitiivisen ja proteaasiresistentin muodon (osa proteaasiresistentistä PrPSc:stä vastaa PrPRes -fragmenttia) sekä PrPC:n kanssa (InPro CDI-5). |
| --- | --- |

—

automaattinen konformaatiosta riippuva immunomääritys, jossa verrataan detektiovasta-aineen reaktiivisuutta PrPSc:n proteaasisensitiivisen ja proteaasiresistentin muodon (osa proteaasiresistentistä PrPSc:stä vastaa PrPRes -fragmenttia) sekä PrPC:n kanssa (InPro CDI-5).

Pikatestien valmistajalla on oltava käytössä yhteisön vertailulaboratorion hyväksymä laadunvarmistusjärjestelmä, jolla varmistetaan, ettei testin suoritustaso muutu. Valmistajan on toimitettava testimenettely yhteisön vertailulaboratoriolle.

Pikatestin tai testimenettelyn muuttamisen edellytyksenä on, että muutoksesta ilmoitetaan ennakolta yhteisön vertailulaboratoriolle ja että tämä toteaa, ettei muutos vähennä pikatestin herkkyyttä, spesifisyyttä tai luotettavuutta. Yhteisön vertailulaboratorion päätelmästä on ilmoitettava komissiolle ja kansallisille vertailulaboratorioille.”

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/34

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 261/2005,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

neuvoston asetusten (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kasvituotteiden paikalliseen tuotantoon yhteisön syrjäisimmillä alueilla myönnettävien tukien osalta annetun asetuksen (EY) N:o 43/2003 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi, direktiivin 72/462/ETY muuttamisesta ja asetusten (ETY) N:o 525/77 ja (ETY) N:o 3763/91 (Poseidom) kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1452/2001 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan, 12 artiklan 4 kohdan, 13 artiklan 4 kohdan, 15 artiklan 7 kohdan, 18 artiklan ja 22 artiklan,

ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi ja asetuksen (ETY) N:o 1600/92 kumoamisesta (Poseima) 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1453/2001 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 6 artiklan 5 kohdan, 16 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan, 21 artiklan 3 kohdan, 27 artiklan, 28 artiklan 3 kohdan, 30 artiklan 5 kohdan ja 34 artiklan,

ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi ja asetuksen (ETY) N:o 1601/92 kumoamisesta (Poseican) 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1454/2001 (3) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 5 kohdan ja 20 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetusten (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kasvituotteiden paikalliseen tuotantoon yhteisön syrjäisimmillä alueilla myönnettävien tukien osalta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 43/2003 (4) 68 artiklaan sisältyy luettelo tiedonannoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle, sekä niitä koskevat määräajat. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetusten (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kasvituotteiden paikalliseen tuotantoon yhteisön syrjäisimmillä alueilla myönnettävien tukien osalta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 43/2003 (4) 68 artiklaan sisältyy luettelo tiedonannoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle, sekä niitä koskevat määräajat.

| (2) | Jäsenvaltioiden viranomaisille asetettujen komissiolle esitettävien tiedonantojen määräaikojen lukumäärää olisi hallinnon yksinkertaistamiseksi vähennettävä. Saadun kokemuksen valossa on aiheellista koota kaikki ilmoitettavat tiedot kahteen kertomukseen, joiden määräajan päättymispäiviksi vahvistetaan kunkin vuoden 30 päivä kesäkuuta ja 30 päivä marraskuuta. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden viranomaisille asetettujen komissiolle esitettävien tiedonantojen määräaikojen lukumäärää olisi hallinnon yksinkertaistamiseksi vähennettävä. Saadun kokemuksen valossa on aiheellista koota kaikki ilmoitettavat tiedot kahteen kertomukseen, joiden määräajan päättymispäiviksi vahvistetaan kunkin vuoden 30 päivä kesäkuuta ja 30 päivä marraskuuta.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan, hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden, viinin, humalan, elävien kasvien ja kukkaviljelytuotteiden sekä sokerin yhteisen hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan, hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden, viinin, humalan, elävien kasvien ja kukkaviljelytuotteiden sekä sokerin yhteisen hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 43/2003 68 artikla seuraavasti:

”68 artikla

Tiedonannot

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden:

| a) | 30 päivänä kesäkuuta tässä asetuksessa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamista edellisenä markkinointivuonna koskeva kertomus, jossa ilmoitetaan erityisesti:






  — | viljelyalat, joille on haettu I osastossa tarkoitettua tukea kuluvan markkinointivuoden osalta ja joille tukea on tosiasiallisesti maksettu, |
| --- | --- | --- |

a)

30 päivänä kesäkuuta tässä asetuksessa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamista edellisenä markkinointivuonna koskeva kertomus, jossa ilmoitetaan erityisesti:

—

viljelyalat, joille on haettu I osastossa tarkoitettua tukea kuluvan markkinointivuoden osalta ja joille tukea on tosiasiallisesti maksettu,

| — | ne vihreän vaniljan ja eteeristen geranium- ja vetiveriaöljyn määrät, joille on myönnetty II osaston II luvussa tarkoitettua tukea, |
| --- | --- |

—

ne vihreän vaniljan ja eteeristen geranium- ja vetiveriaöljyn määrät, joille on myönnetty II osaston II luvussa tarkoitettua tukea,

| — | edellä II osaston III luvussa tarkoitettujen tukien osalta kustakin departementista:






  — | tonneina ilmaistut sokeriruo'on kokonaismäärät, joille tukea on haettu, |
| --- | --- | --- |

—

edellä II osaston III luvussa tarkoitettujen tukien osalta kustakin departementista:

—

tonneina ilmaistut sokeriruo'on kokonaismäärät, joille tukea on haettu,

| — | maksettujen tukien kokonaismäärä ja yksikkökohtaisten määrien vaihtelu, |
| --- | --- |

—

maksettujen tukien kokonaismäärä ja yksikkökohtaisten määrien vaihtelu,

| — | tukien myöntämisperusteiden mahdolliset muutokset ja mahdolliset äskettäin hyväksytyt kansalliset lisätoimenpiteet, |
| --- | --- |

—

tukien myöntämisperusteiden mahdolliset muutokset ja mahdolliset äskettäin hyväksytyt kansalliset lisätoimenpiteet,

| — | niiden raaka-aineiden määrät, joille on myönnetty III osaston I luvussa tarkoitettua tukea, liitteessä I olevassa A osassa esitettyjen tuotteiden perusteella jaoteltuina, sekä valmiiden tuotteiden määrät nettopainona ilmaistuina ja liitteessä I olevan B osan mukaisesti jaoteltuina, |
| --- | --- |

—

niiden raaka-aineiden määrät, joille on myönnetty III osaston I luvussa tarkoitettua tukea, liitteessä I olevassa A osassa esitettyjen tuotteiden perusteella jaoteltuina, sekä valmiiden tuotteiden määrät nettopainona ilmaistuina ja liitteessä I olevan B osan mukaisesti jaoteltuina,

| — | Ranskan ja Portugalin III osaston II luvun I jaksossa tarkoitetun tuen osalta:






  — | sokeri- tai sakkaroosisiirapin ja maatalousrommin kokonaismäärät, joille on haettu tukea, ilmaistuna tapauksen mukaan valkoisena sokerina tai hehtolitroina puhdasta alkoholia, |
| --- | --- | --- |

—

Ranskan ja Portugalin III osaston II luvun I jaksossa tarkoitetun tuen osalta:

—

sokeri- tai sakkaroosisiirapin ja maatalousrommin kokonaismäärät, joille on haettu tukea, ilmaistuna tapauksen mukaan valkoisena sokerina tai hehtolitroina puhdasta alkoholia,

| — | niiden tehtaiden tai tislaamojen nimet, jotka ovat saaneet tukea, |
| --- | --- |

—

niiden tehtaiden tai tislaamojen nimet, jotka ovat saaneet tukea,

| — | kunkin tehtaan tai tislaamon saaman tuen määrä ja sokeri- tai sakkaroosisiirapin tai maatalousrommin määrät, |
| --- | --- |

—

kunkin tehtaan tai tislaamon saaman tuen määrä ja sokeri- tai sakkaroosisiirapin tai maatalousrommin määrät,

| — | määrät, joihin on sovellettu IV osaston I luvussa tarkoitettua tukea ja korotettua tukea, liitteessä II, III, IV tai V esitettyjen tuotteiden perusteella jaoteltuina, |
| --- | --- |

—

määrät, joihin on sovellettu IV osaston I luvussa tarkoitettua tukea ja korotettua tukea, liitteessä II, III, IV tai V esitettyjen tuotteiden perusteella jaoteltuina,

| — | tuotekohtaiset määrät, joihin on sovellettu IV osaston II luvussa tarkoitettua tukea, sekä niiden 46 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu keskiarvo, |
| --- | --- |

—

tuotekohtaiset määrät, joihin on sovellettu IV osaston II luvussa tarkoitettua tukea, sekä niiden 46 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu keskiarvo,

| — | IV osaston II luvussa tarkoitettujen sopimusten nojalla sovitut määrät kuluvan markkinointivuoden osalta tuoteryhmittäin tai tuotteittain jaoteltuina, |
| --- | --- |

—

IV osaston II luvussa tarkoitettujen sopimusten nojalla sovitut määrät kuluvan markkinointivuoden osalta tuoteryhmittäin tai tuotteittain jaoteltuina,

| — | tiedot kiellettyjen hybridiviiniköynnöslajikkeiden istutusalojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien töiden edistymisestä Azoreilla ja Madeiralla; |
| --- | --- |

—

tiedot kiellettyjen hybridiviiniköynnöslajikkeiden istutusalojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien töiden edistymisestä Azoreilla ja Madeiralla;

| b) | 30 päivänä marraskuuta:






  — | ne korjatut ananasmäärät, joista on maksettu II osaston I luvussa tarkoitettua tukea, |
| --- | --- | --- |

b)

30 päivänä marraskuuta:

—

ne korjatut ananasmäärät, joista on maksettu II osaston I luvussa tarkoitettua tukea,

| — | III osaston I luvussa tarkoitetut vähimmäishinnat, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 1452/2001 13 artiklan mukaisesti kunkin liitteessä I määritellyn tuoteryhmän osalta, |
| --- | --- |

—

III osaston I luvussa tarkoitetut vähimmäishinnat, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 1452/2001 13 artiklan mukaisesti kunkin liitteessä I määritellyn tuoteryhmän osalta,

| — | III osaston II luvun II jaksossa tarkoitetun tuen osalta:






  — | pinta-alat ja kokonaismäärä, joille kiinteää hehtaaritukea on haettu ja maksettu, |
| --- | --- | --- |

—

III osaston II luvun II jaksossa tarkoitetun tuen osalta:

—

pinta-alat ja kokonaismäärä, joille kiinteää hehtaaritukea on haettu ja maksettu,

| — | tuotetun valkoisen sokerin määrät ja maksetun erityisen jalostustuen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

—

tuotetun valkoisen sokerin määrät ja maksetun erityisen jalostustuen kokonaismäärä.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä ylivoimaisiksi esteiksi tai poikkeuksellisiksi olosuhteiksi tunnustamansa tapaukset, jotka voivat olla perusteena tukioikeuden säilymiselle.”

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 198, 21.7.2001, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1690/2004 (EUVL L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EYVL L 198, 21.7.2001, s. 26. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1690/2004.

2

(3)  EYVL L 198, 21.7.2001, s. 45. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1690/2004.

3

(4)  EYVL L 7, 11.1.2003, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1137/2004 (EUVL L 221, 22.6.2004, s. 3).

4

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/36

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 262/2005,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä syyskuuta 1966 annetun neuvoston asetuksen N:o 136/66/ETY (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan mukaan silloin, kun yhteisön hinta on maailmanmarkkinanoteerauksia korkeampi, kyseisten hintojen välinen erotus voidaan korvata oliiviöljyn kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevalla vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan mukaan silloin, kun yhteisön hinta on maailmanmarkkinanoteerauksia korkeampi, kyseisten hintojen välinen erotus voidaan korvata oliiviöljyn kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevalla vientituella.

| (2) | Oliiviöljyn vientituen vahvistamista ja myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Oliiviöljyn vientituen vahvistamista ja myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 616/72 (2).

| (3) | Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan mukaan tuen on oltava sama kaikkialla yhteisössä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan mukaan tuen on oltava sama kaikkialla yhteisössä.

| (4) | Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaan oliiviöljyn tuki on vahvistettava ottaen huomioon tilanne ja kehitysnäkymät, jotka koskevat oliiviöljyn hintoja ja saatavuutta yhteisön markkinoilla ja oliiviöljyn hintoja maailmanmarkkinoilla. Jos oliiviöljyn suotuisimpia noteerauksia ei voida kuitenkaan määrittää maailmanmarkkinatilanteen vuoksi, voidaan ottaa huomioon tärkeimpien kilpailevien kasviöljyjen hinta näillä markkinoilla ja edustavan jakson aikana todettu erotus tämän hinnan ja oliiviöljyn hinnan välillä. Tuen määrä ei saa olla suurempi kuin oliiviöljyn yhteisön hinnan ja maailmanmarkkinahinnan välinen erotus, joka on tarkistettu tarvittaessa tuotteiden viennistä maailmanmarkkinoille aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaan oliiviöljyn tuki on vahvistettava ottaen huomioon tilanne ja kehitysnäkymät, jotka koskevat oliiviöljyn hintoja ja saatavuutta yhteisön markkinoilla ja oliiviöljyn hintoja maailmanmarkkinoilla. Jos oliiviöljyn suotuisimpia noteerauksia ei voida kuitenkaan määrittää maailmanmarkkinatilanteen vuoksi, voidaan ottaa huomioon tärkeimpien kilpailevien kasviöljyjen hinta näillä markkinoilla ja edustavan jakson aikana todettu erotus tämän hinnan ja oliiviöljyn hinnan välillä. Tuen määrä ei saa olla suurempi kuin oliiviöljyn yhteisön hinnan ja maailmanmarkkinahinnan välinen erotus, joka on tarkistettu tarvittaessa tuotteiden viennistä maailmanmarkkinoille aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (5) | Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdan mukaan voidaan päättää tuen vahvistamisesta tarjouskilpailulla. Tarjouskilpailu koskee tuen määrää ja se voidaan rajoittaa tiettyihin määrämaihin sekä tiettyihin määriin, laatuihin ja tarjontamuotoihin. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdan mukaan voidaan päättää tuen vahvistamisesta tarjouskilpailulla. Tarjouskilpailu koskee tuen määrää ja se voidaan rajoittaa tiettyihin määrämaihin sekä tiettyihin määriin, laatuihin ja tarjontamuotoihin.

| (6) | Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan oliiviöljyn tuet voidaan vahvistaa erisuuruisiksi määrämaan mukaan, jos maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen N:o 136/66/ETY 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan oliiviöljyn tuet voidaan vahvistaa erisuuruisiksi määrämaan mukaan, jos maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset sitä edellyttävät.

| (7) | Tuet olisi vahvistettava vähintään kerran kuukaudessa. Niitä voidaan tarvittaessa muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(7)

Tuet olisi vahvistettava vähintään kerran kuukaudessa. Niitä voidaan tarvittaessa muuttaa muuna aikana.

| (8) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta oliiviöljyalan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti tämän tuotteen hintaan yhteisössä ja kolmansien maiden markkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta oliiviöljyalan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti tämän tuotteen hintaan yhteisössä ja kolmansien maiden markkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rasvojen hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rasvojen hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen N:o 136/66/ETY 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2004 (EUVL L 161, 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  EYVL L 78, 31.3.1972, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2962/77 (EYVL L 348, 30.12.1977, s. 53).

2

---

LIITE

oliiviöljyn vientitukien vahvistamisesta 16 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Huom: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

Huom: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/38

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 263/2005,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muna-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2771/75 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon muna-albumiinin ja maitoalbumiinin yhteisestä kauppajärjestelmästä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2783/75 (3) ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (4) vahvistetaan lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sovellettavat edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (4) vahvistetaan lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sovellettavat edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontihintojen tarkistaminen perustuu tietojen säännölliselle tarkastamiselle, jonka vuoksi on välttämätöntä muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavia hintoja ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. Tämän vuoksi olisi julkaistava vastaavat edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontihintojen tarkistaminen perustuu tietojen säännölliselle tarkastamiselle, jonka vuoksi on välttämätöntä muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavia hintoja ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. Tämän vuoksi olisi julkaistava vastaavat edustavat hinnat.

| (3) | Markkinoiden tilanteen huomioon ottaen tätä muutosta on tarpeen soveltaa mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(3)

Markkinoiden tilanteen huomioon ottaen tätä muutosta on tarpeen soveltaa mahdollisimman nopeasti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003.

2

(3)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 104. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2916/95 (EYVL L 305, 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2129/2004 (EUVL L 368, 15.12.2004, s. 7).

4

---

LIITE

edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta 16 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (EUR/100 kg) | 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus
  (EUR/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Muut osat, kanaa, jäädytetyt | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 80-prosenttista kalkkunaa), jäädytetty | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03” |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(EUR/100 kg)

3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus

(EUR/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 90

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Muut osat, kanaa, jäädytetyt

131,0

58

01

0207 25 10

Kynittynä ja puhdistettuna, ilman päätä ja koipia, mutta kaulan, sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa (ns. 80-prosenttista kalkkunaa), jäädytetty

86,7

26

01

0207 27 10

Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

151,2

49

01

193,7

28

03”

---

(1)  Tuonnin alkuperä:

1

| 01 | Brasilia |
| --- | --- |
| 02 | Thaimaa |
| 03 | Argentiina |
| 04 | Chile. |

01

Brasilia

02

Thaimaa

03

Argentiina

04

Chile.

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/40

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 264/2005,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

siipikarjanliha-alalla 17 päivänä helmikuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (1), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamisesta siipikarjanliha-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, että tueksi olisi vahvistettava määrä, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen kansainväliseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon näiden tuotteiden viennin luonne sekä tämänhetkinen merkitys. |
| --- | --- |

(2)

Näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamisesta siipikarjanliha-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, että tueksi olisi vahvistettava määrä, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen kansainväliseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon näiden tuotteiden viennin luonne sekä tämänhetkinen merkitys.

| (3) | Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (2) 21 artiklassa säädetään, että tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia. Voimassa olevan sääntelyn yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä säätää, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 1 artiklassa tarkoitetussa siipikarjanlihassa on tuen myöntämiseksi oltava terveyttä koskevista ongelmista tuoreen siipikarjanlihan kaupassa 15 päivänä helmikuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/118/ETY (3) vahvistettu terveysmerkki. |
| --- | --- |

(3)

Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (2) 21 artiklassa säädetään, että tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia. Voimassa olevan sääntelyn yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä säätää, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 1 artiklassa tarkoitetussa siipikarjanlihassa on tuen myöntämiseksi oltava terveyttä koskevista ongelmista tuoreen siipikarjanlihan kaupassa 15 päivänä helmikuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/118/ETY (3) vahvistettu terveysmerkki.

| (4) | Siipikarjanlihan ja munien hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(4)

Siipikarjanlihan ja munien hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Niiden tuotteiden koodit, joiden vientiin myönnetään asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklassa tarkoitettu tuki, sekä kyseisen tuen määrät vahvistetaan liitteessä.

Tuen saamiseksi direktiivin 71/118/ETY liitteessä olevan XII luvun soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden on kuitenkin täytettävä myös kyseisessä direktiivissä säädetyt terveysmerkinnän edellytykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 671/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EYVL L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

---

LIITE

Siipikarjanliha-alalla 17 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavat vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:






  V01 | Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 kpl

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 kpl

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

V01

Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/42

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/11/EY,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta 31 päivänä maaliskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/23/ETY (2), ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivi 92/23/ETY on yksi direktiivillä 70/156/ETY perustettua EY-tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista erillisdirektiiveistä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 92/23/ETY on yksi direktiivillä 70/156/ETY perustettua EY-tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista erillisdirektiiveistä.

| (2) | Direktiivissä 92/23/ETY säädetään, että tyyppihyväksyntäviranomainen voi hyväksyä renkaanvalmistajan laboratoriot hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi 31 päivään joulukuuta 2005 asti. Kokemukset kyseisestä säännöksestä ovat olleet erittäin myönteisiä, ja sen vuoksi tätä mahdollisuutta olisi jatkettava sekä mainittu määräaika olisi poistettava. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 92/23/ETY säädetään, että tyyppihyväksyntäviranomainen voi hyväksyä renkaanvalmistajan laboratoriot hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi 31 päivään joulukuuta 2005 asti. Kokemukset kyseisestä säännöksestä ovat olleet erittäin myönteisiä, ja sen vuoksi tätä mahdollisuutta olisi jatkettava sekä mainittu määräaika olisi poistettava.

| (3) | Renkaiden valmistuksen tekninen kehitys on erittäin nopeaa. Koska renkaiden kysyntä kuluttajien ja autoteollisuuden keskuudessa on voimakasta, renkaiden tuotantojaksot lyhenevät ja rengastyyppien määrä kasvaa jatkuvasti. Tilanteen odotetaan muuttuvan vaikeammaksi tulevaisuudessa, koska edellytetään erittäin kalliita ja ainutlaatuisia testauslaitoksia ja osaamista. Jotta hiljattain kehitetyt tuotteet voidaan saattaa markkinoille ilman viiveitä, on välttämätöntä, että käytettävissä on riittävä määrä testauslaitoksia, joita voidaan käyttää joustavasti. |
| --- | --- |

(3)

Renkaiden valmistuksen tekninen kehitys on erittäin nopeaa. Koska renkaiden kysyntä kuluttajien ja autoteollisuuden keskuudessa on voimakasta, renkaiden tuotantojaksot lyhenevät ja rengastyyppien määrä kasvaa jatkuvasti. Tilanteen odotetaan muuttuvan vaikeammaksi tulevaisuudessa, koska edellytetään erittäin kalliita ja ainutlaatuisia testauslaitoksia ja osaamista. Jotta hiljattain kehitetyt tuotteet voidaan saattaa markkinoille ilman viiveitä, on välttämätöntä, että käytettävissä on riittävä määrä testauslaitoksia, joita voidaan käyttää joustavasti.

| (4) | Tekniikan kehityksen mahdollistaessa yhä parempien renkaiden valmistamisen myös testausmenetelmien on oltava yhä kehittyneempiä. Tällä hetkellä ainoastaan rengasvalmistajilla on käytössään tarpeeksi testauskapasiteettia tarvittavien lukuisten testien suorittamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Tekniikan kehityksen mahdollistaessa yhä parempien renkaiden valmistamisen myös testausmenetelmien on oltava yhä kehittyneempiä. Tällä hetkellä ainoastaan rengasvalmistajilla on käytössään tarpeeksi testauskapasiteettia tarvittavien lukuisten testien suorittamiseen.

| (5) | Sen vuoksi olisi muutettava direktiiviä 92/23/ETY. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi olisi muutettava direktiiviä 92/23/ETY.

| (6) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 70/156/ETY 13 artiklan 1 kohdalla perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 70/156/ETY 13 artiklan 1 kohdalla perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Korvataan direktiivin 92/23/ETY liitteessä I oleva 1.3 kohta seuraavasti:

| ”1.3 | Hyväksyntäviranomainen voi hyväksyä renkaanvalmistajan laboratoriot hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi direktiivin 70/156/ETY 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

”1.3

Hyväksyntäviranomainen voi hyväksyä renkaanvalmistajan laboratoriot hyväksytyiksi testauslaboratorioiksi direktiivin 70/156/ETY 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti.”

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2005. Niiden on toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle viipymättä sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2006.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/104/EY (EUVL L 337, 13.11.2004, s. 13).

1

(2)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 95. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/43/EY (EUVL L 211, 4.8.2001, s. 25).

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/44

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä helmikuuta 2005,

tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2000/137/EY kumoamisesta

(2005/132/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’ (1), ja erityisesti sen 8 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   AIEMPI MENETTELY

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 348/2000 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön. Komissio hyväksyi päätöksellä 2000/137/EY (3) kroatialaisen viejän ja ukrainalaisten viejien sitoumukset. Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/669/EY ukrainalaisten tuottajien yhteisen sitoumuksen oma-aloitteisen peruuttamisen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 348/2000 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön. Komissio hyväksyi päätöksellä 2000/137/EY (3) kroatialaisen viejän ja ukrainalaisten viejien sitoumukset. Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/669/EY ukrainalaisten tuottajien yhteisen sitoumuksen oma-aloitteisen peruuttamisen.

| (2) | Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union esitti pyynnön, jonka perusteella komissio pani vireille voimassaolevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun, joka koski myös toimenpiteiden muotoa, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti (4). |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union esitti pyynnön, jonka perusteella komissio pani vireille voimassaolevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun, joka koski myös toimenpiteiden muotoa, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti (4).

B.   SITOUMUKSEN HYVÄKSYNNÄN KUMOAMINEN

| (3) | Neuvosto päätti tarkastelun asetuksella (EY) N:o 258/2005 (5). |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti tarkastelun asetuksella (EY) N:o 258/2005 (5).

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 258/2005 johdanto-osan 137 kappaleen ja kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemisen perusteella sitoumus nykyisessä muodossaan ei ole enää aiheellinen. Tämän perusteella ja kyseisen sitoumuksen niiden lausekkeiden mukaisesti, joilla komissio valtuutetaan kumoamaan sitoumuksen hyväksyntä yksipuolisesti, komissio on päättänyt kumota sitoumuksen hyväksynnän. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 258/2005 johdanto-osan 137 kappaleen ja kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemisen perusteella sitoumus nykyisessä muodossaan ei ole enää aiheellinen. Tämän perusteella ja kyseisen sitoumuksen niiden lausekkeiden mukaisesti, joilla komissio valtuutetaan kumoamaan sitoumuksen hyväksyntä yksipuolisesti, komissio on päättänyt kumota sitoumuksen hyväksynnän.

| (5) | Komissio ilmoitti kroatialaiselle yritykselle Mechel Željezara Ltd:lle joulukuussa 2004 ehdottavansa voimassaolleen sitoumuksen hyväksynnän kumoamista. Ilmoituksen jälkeen Kroatian hallitus ilmoitti komissiolle, että kyseinen yritys, joka oli ainoa tarkasteltavana olleen tuotteen tuottaja Kroatiassa, oli asetettu selvitystilaan ja lopettanut tuotantonnon syksyllä 2004. Näin ollen sitoumuksen ei myöskään katsota enää olevan pätevä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti kroatialaiselle yritykselle Mechel Željezara Ltd:lle joulukuussa 2004 ehdottavansa voimassaolleen sitoumuksen hyväksynnän kumoamista. Ilmoituksen jälkeen Kroatian hallitus ilmoitti komissiolle, että kyseinen yritys, joka oli ainoa tarkasteltavana olleen tuotteen tuottaja Kroatiassa, oli asetettu selvitystilaan ja lopettanut tuotantonnon syksyllä 2004. Näin ollen sitoumuksen ei myöskään katsota enää olevan pätevä.

C.   PÄÄTÖKSEN 2000/137/EY KUMOAMINEN

| (6) | Edellä esitetyn perusteella komission päätös 2000/137/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/669/EY, olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Edellä esitetyn perusteella komission päätös 2000/137/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/669/EY, olisi kumottava.

| (7) | Neuvosto on rinnan tämän päätöksen kanssa antanut asetuksen (EY) N:o 258/2005, jolla otetaan käyttöön lopullinen, koko maata koskeva polkumyyntitulli tiettyjen Kroatiasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön, |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto on rinnan tämän päätöksen kanssa antanut asetuksen (EY) N:o 258/2005, jolla otetaan käyttöön lopullinen, koko maata koskeva polkumyyntitulli tiettyjen Kroatiasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kumotaan komission päätös 2000/137/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/669/EY.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 45, 17.2.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1515/2002 (EYVL L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  EYVL L 46, 18.2.2000, s. 34. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2002/669/EY (EYVL L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  EYVL C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 7.

5

---

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/46

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2005,

tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 258/2005 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien osittaisesta suspendoimisesta

(2005/133/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 14 artiklan 4 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteutetun tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 258/2005 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön 38,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnille ja 64,1 prosentin suuruisen polkumyyntitullin samojen tuotteiden tuonnille Ukrainasta, lukuun ottamatta Dnipropetrovsk Tube Works yrityksen, jäljempänä ’DTW’, tuontia, johon sovelletaan 51,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Lopullista tullia koskevalla asetuksella muutettiin asetuksella (EY) N:o 348/2000 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1515/2002 (4), käyttöön otettuja lopullisia tulleja ja kumottiin asetuksen (EY) N:o 348/2000, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, 2 artiklassa säädetty mahdollisuus saada vapautus tullista. |
| --- | --- |

(1)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteutetun tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 258/2005 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön 38,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnille ja 64,1 prosentin suuruisen polkumyyntitullin samojen tuotteiden tuonnille Ukrainasta, lukuun ottamatta Dnipropetrovsk Tube Works yrityksen, jäljempänä ’DTW’, tuontia, johon sovelletaan 51,9 prosentin suuruista polkumyyntitullia, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Lopullista tullia koskevalla asetuksella muutettiin asetuksella (EY) N:o 348/2000 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1515/2002 (4), käyttöön otettuja lopullisia tulleja ja kumottiin asetuksen (EY) N:o 348/2000, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, 2 artiklassa säädetty mahdollisuus saada vapautus tullista.

B.   ROMANIASTA JA VENÄJÄLTÄ TUOTAVIEN RAUDASTA TAI SEOSTAMATTOMASTA TERÄKSESTÄ VALMISTETTUJEN SAUMATTOMIEN PUTKIEN TUONNISSA VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (2) | Asetuksella (EY) N:o 2320/97 otettiin käyttöön polkumyyntitullit muun muassa Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa (5). Päätöksillä 97/790/EY (6) ja 2000/70/EY (7) hyväksyttiin muun muassa Romanian ja Venäjän viejien sitoumukset. Asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (8) päätettiin, ettei voimassa olevia toimenpiteitä enää sovelleta Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin, jäljempänä ’ei-sovellettavat toimenpiteet’, joidenkin yhteisön tuottajien kilpailua rajoittavan toiminnan (9) aiheuttaman varovaisuuden noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EY) N:o 2320/97 otettiin käyttöön polkumyyntitullit muun muassa Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa (5). Päätöksillä 97/790/EY (6) ja 2000/70/EY (7) hyväksyttiin muun muassa Romanian ja Venäjän viejien sitoumukset. Asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (8) päätettiin, ettei voimassa olevia toimenpiteitä enää sovelleta Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin, jäljempänä ’ei-sovellettavat toimenpiteet’, joidenkin yhteisön tuottajien kilpailua rajoittavan toiminnan (9) aiheuttaman varovaisuuden noudattamiseksi.

C.   VOIMASSA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN SUSPENDOIMISPERUSTEIDEN TARKASTELU

| (3) | Perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa säädetään mahdollisuudesta suspendoida polkumyynnin vastaiset toimenpiteet yhteisön edun mukaisesti, jos markkinaolosuhteet ovat väliaikaisesti muuttuneet siten, ettei vahinko todennäköisesti toistuisi suspension johdosta. Lisäksi 14 artiklan 4 kohdassa säädetään, että asianomaisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä voidaan milloin tahansa alkaa soveltaa uudelleen, jos niiden suspendoiminen ei enää ole perusteltua. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa säädetään mahdollisuudesta suspendoida polkumyynnin vastaiset toimenpiteet yhteisön edun mukaisesti, jos markkinaolosuhteet ovat väliaikaisesti muuttuneet siten, ettei vahinko todennäköisesti toistuisi suspension johdosta. Lisäksi 14 artiklan 4 kohdassa säädetään, että asianomaisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä voidaan milloin tahansa alkaa soveltaa uudelleen, jos niiden suspendoiminen ei enää ole perusteltua.

| (4) | Lopullista tullia koskevassa asetuksessa otetaan pääasiassa huomioon lokakuun 2001 ja syyskuun 2002 välinen aika eli kyseistä tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso. Tarkastelua koskeva tutkimus, joka johti lopullista tullia koskevaan asetukseen, osoitti, että Ukrainasta ja Kroatiasta tuotavilla tuotteilla oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona merkittävä markkina-asema. Niitä tuotiin edelleen polkumyynnillä ja vahinkomarginaali oli noussut verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen. Sen takia tarkastuksessa tultiin siihen tulokseen, että alkuperäisiä toimenpiteitä, joiden taso oli Kroatian osalta 23 prosenttia ja Ukrainan osalta 38,5 prosenttia, olisi korotettava, jotta saavutettaisiin niiden nykyinen taso eli 38,8 prosenttia Kroatian ja 51,9 ja 64,1 prosenttia vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen Ukrainan tuonnille. |
| --- | --- |

(4)

Lopullista tullia koskevassa asetuksessa otetaan pääasiassa huomioon lokakuun 2001 ja syyskuun 2002 välinen aika eli kyseistä tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso. Tarkastelua koskeva tutkimus, joka johti lopullista tullia koskevaan asetukseen, osoitti, että Ukrainasta ja Kroatiasta tuotavilla tuotteilla oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona merkittävä markkina-asema. Niitä tuotiin edelleen polkumyynnillä ja vahinkomarginaali oli noussut verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen. Sen takia tarkastuksessa tultiin siihen tulokseen, että alkuperäisiä toimenpiteitä, joiden taso oli Kroatian osalta 23 prosenttia ja Ukrainan osalta 38,5 prosenttia, olisi korotettava, jotta saavutettaisiin niiden nykyinen taso eli 38,8 prosenttia Kroatian ja 51,9 ja 64,1 prosenttia vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen Ukrainan tuonnille.

| (5) | Viimeaikaisten tuontivirtojen tarkastelu osoittaa, että erityisesti siitä lähtien, kun toimenpiteiden soveltaminen Romaniasta ja Venäjältä tuotavien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa lopetettiin, tilanne yhteisön markkinoilla on tuonnin osalta muuttunut, erityisesti siten, että kumulatiivinen tuonti edellä mainituista maista on lisääntynyt, kun taas samanaikainen kumulatiivinen tuonti Kroatiasta ja Ukrainasta on merkittävästi vähentynyt ja päätynyt hyvin alhaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(5)

Viimeaikaisten tuontivirtojen tarkastelu osoittaa, että erityisesti siitä lähtien, kun toimenpiteiden soveltaminen Romaniasta ja Venäjältä tuotavien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa lopetettiin, tilanne yhteisön markkinoilla on tuonnin osalta muuttunut, erityisesti siten, että kumulatiivinen tuonti edellä mainituista maista on lisääntynyt, kun taas samanaikainen kumulatiivinen tuonti Kroatiasta ja Ukrainasta on merkittävästi vähentynyt ja päätynyt hyvin alhaiselle tasolle.

| (6) | Nykyisten markkinaolosuhteiden vallitessa Venäjän ja Romanian tuonti todennäköisesti säilyttää vahvan asemansa, ja on epätodennäköistä, että Ukrainan ja/tai Kroatian tuonti lisääntyisi merkittävästi. Niinpä katsotaankin, että tässä tilanteessa on epätodennäköistä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuisi lisää vahinkoa, jos lopullista tullia koskevassa asetuksessa määrätyt tullit suspendoitaisiin. Tämän seurauksena ja muun muassa toimenpiteiden soveltamattomuuteen Venäjän ja Romanian tuontiin liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi katsotaan, että alkuperäisessä tutkimuksessa Kroatialle määrätty 23 prosentin ja Ukrainalle määrätty 38,5 prosentin tulli on riittävä vahingollisen polkumyynnin lopettamiseen. |
| --- | --- |

(6)

Nykyisten markkinaolosuhteiden vallitessa Venäjän ja Romanian tuonti todennäköisesti säilyttää vahvan asemansa, ja on epätodennäköistä, että Ukrainan ja/tai Kroatian tuonti lisääntyisi merkittävästi. Niinpä katsotaankin, että tässä tilanteessa on epätodennäköistä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuisi lisää vahinkoa, jos lopullista tullia koskevassa asetuksessa määrätyt tullit suspendoitaisiin. Tämän seurauksena ja muun muassa toimenpiteiden soveltamattomuuteen Venäjän ja Romanian tuontiin liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi katsotaan, että alkuperäisessä tutkimuksessa Kroatialle määrätty 23 prosentin ja Ukrainalle määrätty 38,5 prosentin tulli on riittävä vahingollisen polkumyynnin lopettamiseen.

| (7) | Lisäksi komissio muistuttaa, että tämänhetkinen väliaikainen muutos markkinaolosuhteissa ei anna aihetta Kroatiaan ja Ukrainaan sovellettavien toimenpiteiden täydelliseen poistamiseen. Lopullista tullia koskevalla asetuksella päätökseen saatetussa tutkimusta koskevassa tarkastelussa kerätyt tiedot osoittivat, että Ukrainan ja Kroatian tuottajilla on edelleen huomattavat vientimahdollisuudet, joten ne voisivat helposti lisätä yhteisön markkinoille kohdistuvan tuontinsa vahingolliselle tasolle. Siten Kroatian ja Ukrainan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden täydellinen suspendoiminen voisi myös johtaa näiden maiden kohdalla samanlaisiin tuonnin suuntauksiin kuin Venäjällä ja Romanialla on tällä hetkellä ja johtaisi siten erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalan vahingoittumiseen. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi komissio muistuttaa, että tämänhetkinen väliaikainen muutos markkinaolosuhteissa ei anna aihetta Kroatiaan ja Ukrainaan sovellettavien toimenpiteiden täydelliseen poistamiseen. Lopullista tullia koskevalla asetuksella päätökseen saatetussa tutkimusta koskevassa tarkastelussa kerätyt tiedot osoittivat, että Ukrainan ja Kroatian tuottajilla on edelleen huomattavat vientimahdollisuudet, joten ne voisivat helposti lisätä yhteisön markkinoille kohdistuvan tuontinsa vahingolliselle tasolle. Siten Kroatian ja Ukrainan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden täydellinen suspendoiminen voisi myös johtaa näiden maiden kohdalla samanlaisiin tuonnin suuntauksiin kuin Venäjällä ja Romanialla on tällä hetkellä ja johtaisi siten erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalan vahingoittumiseen.

| (8) | Edellä mainituista syistä katsotaan, että perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset lopullista tullia koskevan asetuksen osittaiseksi suspendoimiseksi täyttyvät. Yhteisön edun mukaista ei nimittäin ole soveltaa lopullista tullia koskevassa asetuksessa määrättyjä korotettuja tulleja niin kauan kuin asetuksessa (EY) N:o 348/2000, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1515/2002, määrätyt tullit ovat riittäviä. Näin ollen lopullista tullia koskevassa asetuksessa määrättyjen tullien soveltaminen olisi osittain suspendoitava vastaamaan lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 348/2000 1 artiklan 2 kohdassa määrättyjen tullien erotusta. |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainituista syistä katsotaan, että perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset lopullista tullia koskevan asetuksen osittaiseksi suspendoimiseksi täyttyvät. Yhteisön edun mukaista ei nimittäin ole soveltaa lopullista tullia koskevassa asetuksessa määrättyjä korotettuja tulleja niin kauan kuin asetuksessa (EY) N:o 348/2000, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1515/2002, määrätyt tullit ovat riittäviä. Näin ollen lopullista tullia koskevassa asetuksessa määrättyjen tullien soveltaminen olisi osittain suspendoitava vastaamaan lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 348/2000 1 artiklan 2 kohdassa määrättyjen tullien erotusta.

| (9) | Jos tullin suspendoimiseen johtaneet olosuhteet muuttuvat, komissio voi ottaa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet uudelleen käyttöön kumoamalla välittömästi polkumyyntitullin osittaisen suspension. |
| --- | --- |

(9)

Jos tullin suspendoimiseen johtaneet olosuhteet muuttuvat, komissio voi ottaa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet uudelleen käyttöön kumoamalla välittömästi polkumyyntitullin osittaisen suspension.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN KUULEMINEN

| (10) | Komissio ilmoitti perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisön tuotannonalalle aikomuksestaan suspendoida osittain asianomaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja antoi sille tilaisuuden esittää huomautuksia. Yhteisön tuotannonala ei vastustanut aikomusta, |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisön tuotannonalalle aikomuksestaan suspendoida osittain asianomaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja antoi sille tilaisuuden esittää huomautuksia. Yhteisön tuotannonala ei vastustanut aikomusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA

1 artikla

Asetuksella (EY) N:o 258/2005 käyttöön otettu polkumyyntitulli, jota sovelletaan seuraavaan tuontiin

| — | raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30), |
| --- | --- |

—

raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30),

| — | saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut, (jotka kuuluvat CN-koodiin 7304 31 99), |
| --- | --- |

—

saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut, (jotka kuuluvat CN-koodiin 7304 31 99),

| — | muut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm,(jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

muut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm,(jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93)

suspendoidaan osittain yhdeksän kuukauden ajaksi seuraavasti:

| Maa | Yritys | Asetuksella (EY) N:o 258/2005 säädetty tulli
  % | Suspendoitu tulli
  % | Suspendoimaton tulli
  % | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatia | Kaikki yritykset | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ’Nikotube’, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Kaikki muut yritykset | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Maa

Yritys

Asetuksella (EY) N:o 258/2005 säädetty tulli

%

Suspendoitu tulli

%

Suspendoimaton tulli

%

Taric-lisäkoodi

Kroatia

Kaikki yritykset

38,8

15,8

23

—

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk, ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ’Nikotube’, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Kaikki muut yritykset

64,1

25,6

38,5

A999

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 7.

2

(3)  EYVL L 45, 17.2.2000, s. 1.

3

(4)  EYVL L 228, 24.8.2002, s. 8.

4

(5)  EYVL L 322, 25.11.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 235/2004 (EUVL L 40, 12.2.2004, s. 11).

5

(6)  EYVL L 322, 25.11.1997, s. 63.

6

(7)  EYVL L 23, 28.1.2000, s. 78.

7

(8)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 10.

8

(9)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1322/2004 johdanto-osan 9 kappale.

9

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 17.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 46/49

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/134/YUTP,

tehty 20 päivänä joulukuuta 2004,

sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Bulgarian välillä puitteiden luomisesta Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava puitteiden luomista tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle koskevassa sopimuksessa sen sijaan, että edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta. |
| --- | --- |

(1)

Edellytykset kolmansien valtioiden osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin olisi vahvistettava puitteiden luomista tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle koskevassa sopimuksessa sen sijaan, että edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta.

| (2) | Neuvoston annettua 23 päivänä helmikuuta 2004 valtuutuksensa puheenjohtajavaltio on korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana neuvotellut Euroopan unionin ja Bulgarian välillä sopimuksen puitteiden luomisesta Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston annettua 23 päivänä helmikuuta 2004 valtuutuksensa puheenjohtajavaltio on korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana neuvotellut Euroopan unionin ja Bulgarian välillä sopimuksen puitteiden luomisesta Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Bulgarian välinen sopimus puitteiden luomisesta Bulgarian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. VAN GEEL

---

Euroopan unionin ja Bulgarian tasavallan välinen

SOPIMUS

puitteiden luomisesta Bulgarian tasavallan osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

EUROOPAN UNIONI (EU)

ja

BULGARIAN TASAVALTA,

jäljempänä ’osapuolet’, jotka

katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni (EU) voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

| (2) | Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Bulgarian tasavalta voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin Euroopan unioni päättää Bulgarian tasavallan osallistumistarjouksen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unioni päättää, pyydetäänkö kolmansia valtioita osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Bulgarian tasavalta voi hyväksyä Euroopan unionin esittämän pyynnön ja tehdä osallistumista koskevan tarjouksen. Tällöin Euroopan unioni päättää Bulgarian tasavallan osallistumistarjouksen hyväksymisestä.

| (3) | Jos Euroopan unioni päättää toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Bulgarian tasavalta voi ilmaista alustavan aikomuksensa osallistua operaatioon. |
| --- | --- |

(3)

Jos Euroopan unioni päättää toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Bulgarian tasavalta voi ilmaista alustavan aikomuksensa osallistua operaatioon.

| (4) | Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:n ulkopuolisten Naton eurooppalaisten jäsenten osallistumista EU:n johtamiin kriisinhallintatoimiin koskevien, Nizzan Eurooppa-neuvostossa 7–9 päivänä joulukuuta 2000 sovittujen määräysten soveltamista koskevat menettelyt. |
| --- | --- |

(4)

Brysselissä 24 ja 25 päivänä lokakuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:n ulkopuolisten Naton eurooppalaisten jäsenten osallistumista EU:n johtamiin kriisinhallintatoimiin koskevien, Nizzan Eurooppa-neuvostossa 7–9 päivänä joulukuuta 2000 sovittujen määräysten soveltamista koskevat menettelyt.

| (5) | Edellytykset Bulgarian tasavallan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä sopimuksessa mahdollista tulevaa osallistumista koskevien puitteiden luomisesta sen sijaan, että kyseiset edellytykset määriteltäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Edellytykset Bulgarian tasavallan osallistumiselle EU:n kriisinhallintaoperaatioihin olisi määriteltävä sopimuksessa mahdollista tulevaa osallistumista koskevien puitteiden luomisesta sen sijaan, että kyseiset edellytykset määriteltäisiin kunkin tällaisen operaation osalta tapauskohtaisesti.

| (6) | Kyseinen sopimus ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen eikä sillä pitäisi rajoittaa Bulgarian tasavallan osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien päätösten tapauskohtaista luonnetta. |
| --- | --- |

(6)

Kyseinen sopimus ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen eikä sillä pitäisi rajoittaa Bulgarian tasavallan osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon koskevien päätösten tapauskohtaista luonnetta.

| (7) | Kyseisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita eikä sen pitäisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Bulgarian tasavallan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon, |
| --- | --- |

(7)

Kyseisen sopimuksen olisi koskettava vain tulevia EU:n kriisinhallintaoperaatioita eikä sen pitäisi vaikuttaa mahdollisiin olemassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Bulgarian tasavallan osallistumista jo käynnistettyyn EU:n kriisinhallintaoperaatioon,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I JAKSO

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Osallistumiseen liittyvät päätökset

1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen pyytää Bulgarian tasavaltaa osallistumaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon ja kun Bulgarian tasavalta on päättänyt osallistua operaatioon, Bulgarian tasavalta toimittaa Euroopan unionille tietoja osallistumistarjouksestaan.

2.   Jos Euroopan unioni on päättänyt toteuttaa sotilaallisen kriisinhallintaoperaation, jossa käytetään Naton voimavaroja, Bulgarian tasavalta ilmoittaa Euroopan unionille aikomuksestaan osallistua operaatioon ja toimittaa tämän jälkeen tietoja osallistumistarjouksestaan.

3.   Euroopan unioni arvioi Bulgarian tasavallan osallistumistarjouksen Bulgarian tasavaltaa kuullen.

4.   Euroopan unioni toimittaa Bulgarian tasavallalle mahdollisimman pian alustavan arvion sen osuudesta operaation yhteisiin kustannuksiin avustaakseen Bulgarian tasavaltaa osallistumistarjouksen laatimisessa.

5.   Euroopan unioni ilmoittaa arvioinnin tuloksen Bulgarian tasavallalle kirjeellä varmistaakseen Bulgarian tasavallan osallistumisen tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

2 artikla

Puitteet

1.   Bulgarian tasavalta liittyy tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti yhteiseen toimintaan, jolla Euroopan unionin neuvosto päättää, että EU toteuttaa kriisinhallintaoperaation, ja kaikkiin yhteisiin toimintoihin tai päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota.

2.   Bulgarian tasavallan osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

3 artikla

Henkilöstön ja joukkojen asema

1.   Bulgarian tasavallan EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämän henkilöstön ja/tai EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen asemaan sovelletaan, jos sellainen on olemassa, sopimusta, jonka Euroopan unioni on tehnyt joukkojen/valtuuskunnan asemasta sen valtion tai niiden valtioiden kanssa, jossa tai joissa operaatio toteutetaan.

2.   Sen valtion tai niiden valtioiden, jossa tai joissa EU:n kriisinhallintaoperaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Bulgarian tasavallan välisiä järjestelyjä.

3.   Bulgarian tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun joukkojen/valtuuskunnan asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.

4.   Bulgarian tasavalta vastaa kaikista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista siitä riippumatta, onko sen henkilöstö vaatimuksen tekijänä vai kohteena. Bulgarian tasavalta huolehtii sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.

5.   Bulgarian tasavalta sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa se luopuu esittämästä korvausvaatimuksia sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Bulgaria osallistuu, osallistuvalle valtiolle. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.

6.   Euroopan unioni sitoutuu huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot antavat tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman, jossa ne luopuvat esittämästä Bulgarian tasavallalle korvausvaatimuksia siinä tapauksessa, että Bulgarian tasavalta tulevaisuudessa osallistuu EU:n kriisinhallintaoperaatioon. Lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä.

4 artikla

Turvaluokitellut tiedot

1.   Bulgarian tasavalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan noudattaen Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentajan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation osalta ja EU:n operaation johtajan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation osalta, antamia lisäohjeita.

2.   Jos EU ja Bulgarian tasavalta ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä.

II JAKSO

MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SIVIILIKRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

5 artikla

EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetty henkilöstö

1.   Bulgarian tasavalta varmistaa, että sen EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähettämä henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan:

| — | tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia, |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

| — | operaatiosuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

operaatiosuunnitelmaa,

| — | täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanotoimenpiteitä.

2.   Bulgarian tasavalta antaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.

3.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetettävälle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Bulgarian tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

6 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Bulgarian tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n siviilikriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.

2.   Kaikki henkilöstön jäsenet toimivat kansallisten viranomaistensa alaisina.

3.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.

4.   Operaation johtaja johtaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.

5.   Bulgarian tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen oikeudellisten välineiden mukaisesti.

6.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtaja vastaa EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

7.   Bulgarian tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa operaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

8.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Bulgarian tasavaltaa ennen päätöksen tekemistä, jos Bulgarian tasavalta osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon sen lopettamispäivänä.

7 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Bulgarian tasavalta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin. Tämä ei rajoita 8 artiklan soveltamista.

2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Bulgarian tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa valtuuskunnan asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

8 artikla

Toimintatalousarvioon osallistuminen

1.   Bulgarian tasavalta osallistuu EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvion rahoittamiseen.

2.   Bulgarian tasavallan rahoitusosuus toimintatalousarviosta on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

| a) | se osuus viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion bruttokansantulon (BKTL) osuuteen kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai |
| --- | --- |

a)

se osuus viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion bruttokansantulon (BKTL) osuuteen kaikkien operaation toimintatalousarvioon osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

| b) | se osuus toimintatalousarvion viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

se osuus toimintatalousarvion viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärän osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

3.   Sen estämättä, mitä 1 ja 2 kohdassa määrätään, Bulgarian tasavalta ei osallistu Euroopan unionin jäsenvaltioiden henkilöstölle maksettavien päivärahojen rahoittamiseen.

4.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n siviilikriisinhallintaoperaation rahoitukseen osallistumisesta, kun:

| a) | Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion tarjoama merkittävä osuus on välttämätön operaation kannalta; tai |
| --- | --- |

a)

Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion tarjoama merkittävä osuus on välttämätön operaation kannalta; tai

| b) | operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti. |
| --- | --- |

b)

operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

5.   EU:n siviilikriisinhallintaoperaation johtajan ja Bulgarian tasavallan asianomaisen hallinnollisen yksikön välillä sovitaan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat Bulgarian tasavallan osuuksien suorittamista EU:n siviilikriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon. Tähän järjestelyyn sisällytetään määräykset muun muassa seuraavista asioista:

| a) | kyseinen määrä; |
| --- | --- |

a)

kyseinen määrä;

| b) | rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; |
| --- | --- |

b)

rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

| c) | tilintarkastusmenettely. |
| --- | --- |

c)

tilintarkastusmenettely.

III JAKSO

MÄÄRÄYKSET OSALLISTUMISESTA SOTILAALLISIIN KRIISINHALLINTAOPERAATIOIHIN

9 artikla

Osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon

1.   Bulgarian tasavalta varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa:

| — | tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia, |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua yhteistä toimintaa ja siihen tehtyjä muutoksia,

| — | operaatiosuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

operaatiosuunnitelmaa,

| — | täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanotoimenpiteitä.

2.   Bulgarian tasavallan lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.

3.   Bulgarian tasavalta antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

10 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.

2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle. EU:n operaation komentajalla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.

3.   Bulgarian tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa.

4.   EU:n operaation komentaja voi Bulgarian tasavaltaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Bulgarian tasavallan osuuden pois vetämistä.

5.   Bulgarian tasavalta nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava edustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista asioista ja vastaa sotilasosastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

11 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Bulgarian tasavalta vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka kuuluvat yhteisiin kustannuksiin sen mukaisesti, mitä säädetään tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa mainituissa oikeudellisissa välineissä sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP (1), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.

2.   Jos operaation toteuttamisvaltiosta tai -valtioista oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Bulgarian tasavalta maksaa korvauksia tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa joukkojen asemaa koskevassa sopimuksessa, jos sellainen on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa.

12 artikla

Yhteisiin kustannuksiin osallistuminen

1.   Bulgarian tasavalta osallistuu EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisten kustannusten rahoittamiseen.

2.   Bulgarian tasavallan rahoitusosuus yhteisistä kustannuksista on alhaisempi määrä seuraavasta kahdesta vaihtoehdosta:

| a) | se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai |
| --- | --- |

a)

se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion BKTL:n osuuteen kaikkien operaation yhteisiin kustannuksiin osallistuvien valtioiden BKTL:ien kokonaismäärästä; tai

| b) | se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärään osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

se osuus yhteisten kustannusten viitteellisestä määrästä, joka määritellään suhteessa kyseisen valtion operaatioon osallistuvan henkilöstön lukumäärään osuuteen kaikkien operaatioon osallistuvien valtioiden henkilöstön kokonaismäärästä.

Jos Bulgarian tasavalta lähettää henkilöstöä vain operaatioesikuntaan tai joukkojen esikuntaan, 2 kohdan b alakohdan mukaista määrää laskettaessa käytetään perusteena Bulgarian tasavallan henkilöstön osuutta kyseisen esikunnan henkilöstön kokonaismäärästä. Muissa tapauksissa perusteena käytetään Bulgarian tasavallan lähettämän henkilöstön lukumäärän suhdetta operaation koko henkilöstön lukumäärään.

3.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Euroopan unioni vapauttaa periaatteessa kolmannet valtiot yksittäisen EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteisiin kustannuksiin osallistumisesta, kun:

| a) | Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin tarjoama osuus on merkittävä; tai |
| --- | --- |

a)

Euroopan unioni päättää, että operaatioon osallistuvan kolmannen valtion operaation kannalta välttämättömiin voimavaroihin tarjoama osuus on merkittävä; tai

| b) | operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti. |
| --- | --- |

b)

operaatioon osallistuvan kolmannen valtion BKTL asukasta kohti ei ylitä minkään EU:n jäsenvaltion BKTL:ää asukasta kohti.

4.   Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/197/YUTP tarkoitetun hallinnoijan ja Bulgarian tasavallan toimivaltaisten hallintoviranomaisten välillä sovitaan järjestelystä. Tässä järjestelyssä määrätään muun muassa seuraavista asioista:

| a) | kyseinen määrä; |
| --- | --- |

a)

kyseinen määrä;

| b) | rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt; |
| --- | --- |

b)

rahoitusosuuden maksamista koskevat järjestelyt;

| c) | tilintarkastusmenettely. |
| --- | --- |

c)

tilintarkastusmenettely.

IV JAKSO

LOPPUMÄÄRÄYKSET

13 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Bulgarian tasavallan asianomaisten viranomaisten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 4 kohdan määräysten soveltamista.

14 artikla

Noudattamatta jättäminen

Mikäli osapuoli ei noudata edellä olevissa artikloissa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.

15 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

16 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt.

2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä.

3.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten molemminpuolisen kirjallisen sopimuksen perusteella.

4.   Osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti toiselle osapuolelle annetulla kirjallisella irtisanomisilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on ottanut vastaan ilmoituksen.

Tehty Brysselissä ja Sofia 24 päivänä tammikuuta 2005 englannin kielellä neljänä kappaleena.

Euroopan unionin puolesta

Image

Bulgarian tasavallan puolesta

Image

---

(1)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.

1

LIITE

LAUSUMIEN TEKSTI

EU:n jäsenvaltioiden lausuma:

Ne EU:n jäsenvaltiot, jotka toteuttavat sellaista EU:n yhteistä toimintaa, joka koskee sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Bulgarian tasavalta osallistuu, pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä Bulgarian tasavallalle korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Bulgarian tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Bulgarian tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Bulgarian tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Bulgarian tasavallasta kotoisin olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä. |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Bulgarian tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Bulgarian tasavallasta kotoisin olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

Bulgarian tasavallan lausuma:

Bulgarian tasavalta, joka toteuttaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n yhteistä toimintaa, pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan esittämästä muulle EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvalle valtiolle korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä. |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

---