# Europeiska unionens L 46/17 f

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 46 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången17 februari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 46

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången17 februari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 257/2005 av den 4 februari 2005 om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2004 på löner till tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeland och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 258/2005 av den 14 februari 2005 om ändring av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 348/2000 infördes på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 259/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 260/2005 av den 16 februari 2005 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller snabbtest (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 261/2005 av den 16 februari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 43/2003 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 beträffande stöd till lokal produktion av vegetabiliska produkter i Europeiska unionens yttersta randområden | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 262/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för olivolja | 36 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 263/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 | 38 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 264/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för fjäderfäkött från och med den 17 februari 2005 | 40 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/11/EG av den 16 februari 2005 om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon för att anpassa det till den tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 42 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 257/2005 av den 4 februari 2005 om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2004 på löner till tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeland och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen

1

*

Rådets förordning (EG) nr 258/2005 av den 14 februari 2005 om ändring av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 348/2000 infördes på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina

7

Kommissionens förordning (EG) nr 259/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

29

*

Kommissionens förordning (EG) nr 260/2005 av den 16 februari 2005 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller snabbtest (
  1
  )

1

31

*

Kommissionens förordning (EG) nr 261/2005 av den 16 februari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 43/2003 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 beträffande stöd till lokal produktion av vegetabiliska produkter i Europeiska unionens yttersta randområden

34

Kommissionens förordning (EG) nr 262/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för olivolja

36

Kommissionens förordning (EG) nr 263/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

38

Kommissionens förordning (EG) nr 264/2005 av den 16 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för fjäderfäkött från och med den 17 februari 2005

40

*

Kommissionens direktiv 2005/11/EG av den 16 februari 2005 om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon för att anpassa det till den tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

42

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/132/EG:Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om upphävande av beslut 2000/137/EG om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Republiken Kroatien och Ukraina | 44 |
| | * | 2005/133/EG:Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om partiellt tillfälligt upphävande av de slutgiltiga antidumpningstullar som genom förordning (EG) nr 258/2005 införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina | 46 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

2005/132/EG:Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om upphävande av beslut 2000/137/EG om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Republiken Kroatien och Ukraina

44

*

2005/133/EG:Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om partiellt tillfälligt upphävande av de slutgiltiga antidumpningstullar som genom förordning (EG) nr 258/2005 införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina

46

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2005/134/GUSP av den 20 december 2004 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 49 |
| Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 50 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2005/134/GUSP av den 20 december 2004 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

49

Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) nr 257/2005

av den 4 februari 2005

om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2004 på löner till tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeland och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom),

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna, fastställda genom förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1), senast ändrade genom förordning (EG, Euratom) nr 857/2004, särskilt artikel 13 första stycket i bilaga X till dessa,

med beaktande av 2003 års anslutningsakt, särskilt artikel 33.4,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Levnadskostnadernas utveckling i tredjeland bör beaktas och därför bör, med verkan från och med den 1 juli 2004, de korrigeringskoefficienter fastställas som tillämpas på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeland och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(1)

Levnadskostnadernas utveckling i tredjeland bör beaktas och därför bör, med verkan från och med den 1 juli 2004, de korrigeringskoefficienter fastställas som tillämpas på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeland och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter den 1 maj 2004.

| (2) | Korrigeringskoefficienterna kan medföra retroaktiva justeringar (uppåt eller nedåt) av löner som utbetalats på grundval av korrigeringskoefficienterna i förordning (EG, Euratom) nr 1785/2004 (2). |
| --- | --- |

(2)

Korrigeringskoefficienterna kan medföra retroaktiva justeringar (uppåt eller nedåt) av löner som utbetalats på grundval av korrigeringskoefficienterna i förordning (EG, Euratom) nr 1785/2004 (2).

| (3) | Om korrigeringskoefficienterna leder till höjd ersättning, bör ett retroaktivt tillägg fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Om korrigeringskoefficienterna leder till höjd ersättning, bör ett retroaktivt tillägg fastställas.

| (4) | Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2004 och den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2004 och den dag då denna förordning träder i kraft.

| (5) | I likhet med vad som gäller beträffande de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna bör det fastställas att en eventuell återbetalning får avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft och att återbetalningen får fördelas på högst tolv månader från och med den dagen. |
| --- | --- |

(5)

I likhet med vad som gäller beträffande de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna bör det fastställas att en eventuell återbetalning får avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft och att återbetalningen får fördelas på högst tolv månader från och med den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De korrigeringskoefficienter, som med verkan från och med den 1 juli 2004 skall tillämpas på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeland och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen, fastställs i bilagan.

De växelkurser som används vid beräkningen av lönerna skall fastställas i enlighet med genomförandebestämmelserna till budgetförordningen och motsvara det datum som anges i första stycket.

Artikel 2

1.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till höjd ersättning, skall institutionerna göra retroaktiva utbetalningar.

2.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till sänkt ersättning, skall institutionerna med retroaktiv verkan justera ersättningarna nedåt för tiden mellan den 1 juli 2004 och den dag då denna förordning träder i kraft.

Den återbetalning av överskjutande belopp som dessa retroaktiva justeringar medför får emellertid endast avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft. Återbetalningen får fördelas på högst tolv månader räknat från den dagen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 februari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1. Tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren senast ändrade genom förordning (EG, Euratom) nr 857/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 11).

1

(2)  EUT L 317, 16.10.2004, s. 1.

2

---

BILAGA

| Anställningsort | Korrigeringskoefficienter juli 2004 |
| --- | --- |
| Afghanistan (1) | 0,0 |
| Albanien | 87,7 |
| Algeriet | 83,4 |
| Angola | 111,4 |
| Argentina | 58,0 |
| Armenien (1) | 0,0 |
| Australien | 93,7 |
| Bangladesh | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolivia | 48,2 |
| Bosnien och Hercegovina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brasilien | 55,1 |
| Bulgarien | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Centralafrikanska republiken | 109,3 |
| Chile | 69,5 |
| Colombia | 57,5 |
| Costa Rica | 68,7 |
| Cypern | 100,1 |
| Demokratiska republiken Kongo | 137,5 |
| Djibouti | 94,5 |
| Dominikanska republiken | 48,5 |
| Ecuador | 68,1 |
| Egypten | 45,6 |
| Elfenbenskusten | 108,1 |
| El Salvador (1) | 0,0 |
| Eritrea | 39,0 |
| Estland | 75,2 |
| Etiopien | 68,1 |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 73,5 |
| Fiji | 70,3 |
| Filippinerna | 47,2 |
| Förenta staterna (New York) | 103,5 |
| Förenta staterna (Washington) | 99,5 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambia | 36,8 |
| Georgien | 88,2 |
| Ghana | 67,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Guinea-Bissau | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haiti | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Indien | 47,6 |
| Indonesien | 74,7 |
| Israel | 88,5 |
| Jamaica | 82,7 |
| Japan (Naka) | 125,6 |
| Japan (Tokyo) | 133,9 |
| Jemen (1) | 0,0 |
| Jordanien | 73,2 |
| Kambodja | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Kap Verde | 74,0 |
| Kazakstan | 96,1 |
| Kenya | 72,5 |
| Kina | 74,5 |
| Kirgizistan (1) | 0,0 |
| Kongo | 128,5 |
| Kroatien | 99,0 |
| Kuba | 88,5 |
| Laos | 67,4 |
| Lesotho | 72,6 |
| Lettland | 72,4 |
| Libanon | 88,9 |
| Liberia (1) | 0,0 |
| Litauen | 73,7 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Malawi | 72,4 |
| Malaysia | 71,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Marocko | 82,7 |
| Mauretanien | 58,2 |
| Mauritius | 73,2 |
| Mexiko | 71,1 |
| Moçambique | 75,5 |
| Namibia | 83,4 |
| Nepal | 65,3 |
| Nicaragua | 64,7 |
| Niger | 87,6 |
| Nigeria | 69,0 |
| Norge | 125,1 |
| Nya Kaledonien | 119,8 |
| Nya Zeeland (1) | 0,0 |
| Pakistan | 50,1 |
| Papua Nya Guinea | 76,5 |
| Paraguay | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Polen | 69,2 |
| Rumänien | 49,8 |
| Rwanda | 77,6 |
| Ryssland | 102,5 |
| Salomonöarna | 80,8 |
| Saudiarabien | 86,0 |
| Schweiz | 117,3 |
| Senegal | 78,7 |
| Serbien och Montenegro | 61,8 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapore | 93,6 |
| Slovakien | 84,9 |
| Slovenien | 82,3 |
| Somalia (1) | 0,0 |
| Sri Lanka | 53,6 |
| Sudan | 38,6 |
| Surinam | 53,1 |
| Swaziland | 70,0 |
| Sydkorea | 90,2 |
| Syrien | 64,3 |
| Sydafrika | 69,2 |
| Tadzjikistan (1) | 0,0 |
| Taiwan | 86,1 |
| Tanzania | 57,9 |
| Tchad | 114,2 |
| Thailand | 57,9 |
| Tjeckien | 80,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad och Tobago | 69,3 |
| Tunisien | 73,8 |
| Turkiet | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukraina | 92,0 |
| Ungern | 74,4 |
| Uruguay | 58,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vietnam | 51,0 |
| Västbanken och Gaza | 86,0 |
| Zambia | 47,1 |
| Zimbabwe | 51,9 |

Anställningsort

Korrigeringskoefficienter juli 2004

Afghanistan (1)

0,0

Albanien

87,7

Algeriet

83,4

Angola

111,4

Argentina

58,0

Armenien (1)

0,0

Australien

93,7

Bangladesh

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolivia

48,2

Bosnien och Hercegovina

72,2

Botswana

68,7

Brasilien

55,1

Bulgarien

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Centralafrikanska republiken

109,3

Chile

69,5

Colombia

57,5

Costa Rica

68,7

Cypern

100,1

Demokratiska republiken Kongo

137,5

Djibouti

94,5

Dominikanska republiken

48,5

Ecuador

68,1

Egypten

45,6

Elfenbenskusten

108,1

El Salvador (1)

0,0

Eritrea

39,0

Estland

75,2

Etiopien

68,1

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

73,5

Fiji

70,3

Filippinerna

47,2

Förenta staterna (New York)

103,5

Förenta staterna (Washington)

99,5

Gabon

112,8

Gambia

36,8

Georgien

88,2

Ghana

67,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Guinea-Bissau

137,0

Guyana

57,3

Haiti

101,4

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Indien

47,6

Indonesien

74,7

Israel

88,5

Jamaica

82,7

Japan (Naka)

125,6

Japan (Tokyo)

133,9

Jemen (1)

0,0

Jordanien

73,2

Kambodja

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Kap Verde

74,0

Kazakstan

96,1

Kenya

72,5

Kina

74,5

Kirgizistan (1)

0,0

Kongo

128,5

Kroatien

99,0

Kuba

88,5

Laos

67,4

Lesotho

72,6

Lettland

72,4

Libanon

88,9

Liberia (1)

0,0

Litauen

73,7

Madagaskar

56,8

Malawi

72,4

Malaysia

71,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Marocko

82,7

Mauretanien

58,2

Mauritius

73,2

Mexiko

71,1

Moçambique

75,5

Namibia

83,4

Nepal

65,3

Nicaragua

64,7

Niger

87,6

Nigeria

69,0

Norge

125,1

Nya Kaledonien

119,8

Nya Zeeland (1)

0,0

Pakistan

50,1

Papua Nya Guinea

76,5

Paraguay

62,8

Peru

78,8

Polen

69,2

Rumänien

49,8

Rwanda

77,6

Ryssland

102,5

Salomonöarna

80,8

Saudiarabien

86,0

Schweiz

117,3

Senegal

78,7

Serbien och Montenegro

61,8

Sierra Leone

70,4

Singapore

93,6

Slovakien

84,9

Slovenien

82,3

Somalia (1)

0,0

Sri Lanka

53,6

Sudan

38,6

Surinam

53,1

Swaziland

70,0

Sydkorea

90,2

Syrien

64,3

Sydafrika

69,2

Tadzjikistan (1)

0,0

Taiwan

86,1

Tanzania

57,9

Tchad

114,2

Thailand

57,9

Tjeckien

80,9

Togo

96,9

Trinidad och Tobago

69,3

Tunisien

73,8

Turkiet

78,5

Uganda

71,9

Ukraina

92,0

Ungern

74,4

Uruguay

58,5

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Vietnam

51,0

Västbanken och Gaza

86,0

Zambia

47,1

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Uppgift saknas.

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/7

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 258/2005

av den 14 februari 2005

om ändring av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 348/2000 infördes på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), nedan kallad ”grundförordningen”, särskilt artiklarna 11.3 och 11.7 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Tidigare undersökning och gällande åtgärder

| (1) | De åtgärder som för närvarande är i kraft på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina är slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 348/2000 (2), och ett åtagande från en exportör i Kroatien vilket godtogs genom kommissionens beslut 2000/137/EG (3). De tullsatser som tillämpas på import från Kroatien respektive Ukraina uppgår till 23 % respektive 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

De åtgärder som för närvarande är i kraft på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina är slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 348/2000 (2), och ett åtagande från en exportör i Kroatien vilket godtogs genom kommissionens beslut 2000/137/EG (3). De tullsatser som tillämpas på import från Kroatien respektive Ukraina uppgår till 23 % respektive 38,5 %.

2.   Inledande

| (2) | Den 23 november 2002 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (4) att det skulle inledas en interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina och inledde en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Den 23 november 2002 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (4) att det skulle inledas en interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina och inledde en undersökning.

| (3) | Undersökningen inleddes på begäran av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 75 % av den sammanlagda gemenskaptillverkningen. |
| --- | --- |

(3)

Undersökningen inleddes på begäran av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 75 % av den sammanlagda gemenskaptillverkningen.

| (4) | Det bör noteras att det samma dag, den 23 november 2002, inleddes en annan översyn avseende de åtgärder som är i kraft för import av samma produkt, dvs. vissa sömlösa rör av järn och olegerat stål, med ursprung i Polen, Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien (5). Åtgärderna riktade mot Polen, Tjeckien och Slovakien har upphört att gälla till följd av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004. I enlighet med förordning (EG) nr 1322/2004 (6) har de gällande åtgärderna på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Rumänien tillfälligt upphört att tillämpas från och med den 21 juli 2004. Översynen avseende de åtgärderna pågår fortfarande. |
| --- | --- |

(4)

Det bör noteras att det samma dag, den 23 november 2002, inleddes en annan översyn avseende de åtgärder som är i kraft för import av samma produkt, dvs. vissa sömlösa rör av järn och olegerat stål, med ursprung i Polen, Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien (5). Åtgärderna riktade mot Polen, Tjeckien och Slovakien har upphört att gälla till följd av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004. I enlighet med förordning (EG) nr 1322/2004 (6) har de gällande åtgärderna på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Rumänien tillfälligt upphört att tillämpas från och med den 21 juli 2004. Översynen avseende de åtgärderna pågår fortfarande.

3.   Parter som berörs av förfarandet

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kroatien och Ukraina, de tillverkare, importörer, leverantörer och användare i gemenskapen som såvitt känt var berörda samt myndigheterna i Kroatien och Ukraina om att undersökningen inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kroatien och Ukraina, de tillverkare, importörer, leverantörer och användare i gemenskapen som såvitt känt var berörda samt myndigheterna i Kroatien och Ukraina om att undersökningen inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (6) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Den mottog svar från fem tillverkare i gemenskapen, en importör, en exporterande tillverkare i Kroatien, tre exporterande tillverkare i Ukraina och tre handlare som var de ukrainska tillverkarna närstående. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Den mottog svar från fem tillverkare i gemenskapen, en importör, en exporterande tillverkare i Kroatien, tre exporterande tillverkare i Ukraina och tre handlare som var de ukrainska tillverkarna närstående.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde nödvändiga för sitt fastställande av dumpning och därav vållad skada och gjorde kontrollbesök på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen






  — | Dalmine Spa, Italien, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde nödvändiga för sitt fastställande av dumpning och därav vållad skada och gjorde kontrollbesök på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Dalmine Spa, Italien,

| — | Productos Tubulares S.A., Spanien, |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Spanien,

| — | Tubos Reunidos S.A., Spanien, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Spanien,

| — | Vallourec & Mannesmann, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Tyskland,

| — | Vallourec & Mannesmann, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Frankrike.

| b) | Icke-närstående importörer i gemenskapen






  — | Comercial de Tubos S.A., Spanien. |
| --- | --- | --- |

b)

Icke-närstående importörer i gemenskapen

—

Comercial de Tubos S.A., Spanien.

| c) | Exporterande tillverkare i Kroatien






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak. |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Kroatien

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak.

| d) | Exporterande tillverkare i Ukraina






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol, |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Ukraina

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol,

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk,

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk. |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk.

| e) | Närstående handlare i Ukraina






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk, |
| --- | --- | --- |

e)

Närstående handlare i Ukraina

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk,

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk. |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk.

| f) | Närstående handlare i Schweiz






  — | SEPCO, Lugano. |
| --- | --- | --- |

f)

Närstående handlare i Schweiz

—

SEPCO, Lugano.

4.   Undersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2001 till och med den 30 september 2002 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1999 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2001 till och med den 30 september 2002 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1999 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

5.   Berörd produkt och likadan produkt

5.1   Berörd produkt

| (9) | De produkter som berörs är






  a) | sömlösa rör av järn eller olegerat stål av sådana slag som används till olje- eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst 406,4 mm, |
| --- | --- | --- |

(9)

De produkter som berörs är

a)

sömlösa rör av järn eller olegerat stål av sådana slag som används till olje- eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst 406,4 mm,

| b) | sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, kalldragna eller kallvalsade, andra än precisionsrör, och |
| --- | --- |

b)

sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, kalldragna eller kallvalsade, andra än precisionsrör, och

| c) | övriga rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, andra än rör avsedda för gängning, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm, med ursprung i Kroatien eller Ukraina (nedan kallade ”den berörda produkten”) som klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 och 7304 39 93. |
| --- | --- |

c)

övriga rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, andra än rör avsedda för gängning, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm, med ursprung i Kroatien eller Ukraina (nedan kallade ”den berörda produkten”) som klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 och 7304 39 93.

| (10) | Av undersökningen har det framgått att alla dessa kategorier var tillräckligt lika för att de skulle kunna utgöra en produkt så som de gjorde i den ursprungliga undersökningen. Av dessa skäl betraktas i denna antidumpningsundersökning alla typer av den berörda produkten som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(10)

Av undersökningen har det framgått att alla dessa kategorier var tillräckligt lika för att de skulle kunna utgöra en produkt så som de gjorde i den ursprungliga undersökningen. Av dessa skäl betraktas i denna antidumpningsundersökning alla typer av den berörda produkten som en och samma produkt.

5.2   Likadan produkt

| (11) | Liksom i föregående undersökning kunde inga skillnader konstateras mellan den berörda produkten och de sömlösa rör som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Kroatien. |
| --- | --- |

(11)

Liksom i föregående undersökning kunde inga skillnader konstateras mellan den berörda produkten och de sömlösa rör som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Kroatien.

| (12) | Det konstaterades inte heller föreligga några skillnader mellan den berörda produkten och de sömlösa rör som tillverkades av tillverkarna i gemenskapen och såldes på gemenskapens marknad. De har båda samma fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. Båda motsvarar dessutom de standarder som tillämpas inom industrin såsom DIN, API och ASTM. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

Det konstaterades inte heller föreligga några skillnader mellan den berörda produkten och de sömlösa rör som tillverkades av tillverkarna i gemenskapen och såldes på gemenskapens marknad. De har båda samma fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. Båda motsvarar dessutom de standarder som tillämpas inom industrin såsom DIN, API och ASTM. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

B.   DUMPNING

1.   Kroatien

1.1   Samarbete

| (13) | När det gäller Kroatien stod en exporterande tillverkare, Mechel Željezara Ltd, för all export av den berörda produkten till gemenskapen. Mechel Željezara Ltd är det nya namnet på det företag som under namnet Željezara Sisak d.d. samarbetade i den ursprungliga undersökningen och som till följd av ändrade ägarförhållanden (7) officiellt har ändrat namn två gånger sedan införandet av de gällande åtgärderna |
| --- | --- |

(13)

När det gäller Kroatien stod en exporterande tillverkare, Mechel Željezara Ltd, för all export av den berörda produkten till gemenskapen. Mechel Željezara Ltd är det nya namnet på det företag som under namnet Željezara Sisak d.d. samarbetade i den ursprungliga undersökningen och som till följd av ändrade ägarförhållanden (7) officiellt har ändrat namn två gånger sedan införandet av de gällande åtgärderna

| (14) | Under den ursprungliga undersökningen hade ett åtagande godtagits från Mechel Željezara Ltd under dess ursprungliga namn (8). Eftersom undersökningen inleddes för att se över åtgärdens nivå och utformning omfattades även åtagandet av översynen (se skäl 135–137). |
| --- | --- |

(14)

Under den ursprungliga undersökningen hade ett åtagande godtagits från Mechel Željezara Ltd under dess ursprungliga namn (8). Eftersom undersökningen inleddes för att se över åtgärdens nivå och utformning omfattades även åtagandet av översynen (se skäl 135–137).

1.2   Normalvärde

| (15) | Det fastställdes först huruvida Mechel Željezara Ltd:s sammanlagda försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ i förhållande till företagets sammanlagda export till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ eftersom den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden motsvarade minst 5 % av dess sammanlagda exportvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(15)

Det fastställdes först huruvida Mechel Željezara Ltd:s sammanlagda försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden var representativ i förhållande till företagets sammanlagda export till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ eftersom den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden motsvarade minst 5 % av dess sammanlagda exportvolym till gemenskapen.

| (16) | Genom att dela upp produkttyperna på de KN-nummer enligt vilka de klassificeras fastställdes därefter om försäljningen på den inhemska marknaden av varje enskild produkttyp var representativ. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningen av den produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolym för en jämförbar produkttyp som sålts på export till gemenskapen. Det konstaterades att den inhemska försäljningen för alla de produkttyper som företaget sålde för export till gemenskapen var representativ. |
| --- | --- |

(16)

Genom att dela upp produkttyperna på de KN-nummer enligt vilka de klassificeras fastställdes därefter om försäljningen på den inhemska marknaden av varje enskild produkttyp var representativ. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningen av den produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolym för en jämförbar produkttyp som sålts på export till gemenskapen. Det konstaterades att den inhemska försäljningen för alla de produkttyper som företaget sålde för export till gemenskapen var representativ.

| (17) | Det undersöktes också huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att andelen lönsam försäljning av produkttypen i fråga till oberoende kunder fastställdes. I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg kostnaden per enhet, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av den produkttypen på den inhemska marknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. Detta var fallet för två av produkttyperna. |
| --- | --- |

(17)

Det undersöktes också huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att andelen lönsam försäljning av produkttypen i fråga till oberoende kunder fastställdes. I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg kostnaden per enhet, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av den produkttypen på den inhemska marknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. Detta var fallet för två av produkttyperna.

| (18) | I de fall den lönsamma försäljningsvolymen för en produkttyp utgjorde högst 80 % men minst 10 % av den totala försäljningsvolymen av den typen, eller när det vägda genomsnittliga priset för sådan försäljning understeg kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ. Detta var fallet för en produkttyp. |
| --- | --- |

(18)

I de fall den lönsamma försäljningsvolymen för en produkttyp utgjorde högst 80 % men minst 10 % av den totala försäljningsvolymen av den typen, eller när det vägda genomsnittliga priset för sådan försäljning understeg kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ. Detta var fallet för en produkttyp.

| (19) | När det gäller den fjärde produkttypen var mindre än 10 % av försäljningen på den inhemska marknaden lönsam under undersökningsperioden. Det ansågs därför att denna särskilda produkttyp såldes i för små mängder för att priset på den inhemska marknaden skulle kunna utgöra en lämplig grund för fastställandet av normalvärdet och en annan metod måste därför användas. I detta fall konstruerade kommissionen ett normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till tillverkningskostnaden för den exporterade typen, vid behov justerad, lade en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, baserade på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens produktion och försäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller den fjärde produkttypen var mindre än 10 % av försäljningen på den inhemska marknaden lönsam under undersökningsperioden. Det ansågs därför att denna särskilda produkttyp såldes i för små mängder för att priset på den inhemska marknaden skulle kunna utgöra en lämplig grund för fastställandet av normalvärdet och en annan metod måste därför användas. I detta fall konstruerade kommissionen ett normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att man till tillverkningskostnaden för den exporterade typen, vid behov justerad, lade en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, baserade på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens produktion och försäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.6 första meningen i grundförordningen.

1.3   Exportpris

| (20) | Av undersökningen framgick att Mechel Željezara Ltd exporterade endast direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

Av undersökningen framgick att Mechel Željezara Ltd exporterade endast direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen.

| (21) | Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i gemenskapen. |
| --- | --- |

(21)

Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i gemenskapen.

1.4   Jämförelse

| (22) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(22)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet.

| (23) | Följaktligen gjorde kommissionen, där så var tillämpligt och olikheterna kunde styrkas av kontrollerad bevisning, justeringar för olikheter avseende transportkostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provisioner. |
| --- | --- |

(23)

Följaktligen gjorde kommissionen, där så var tillämpligt och olikheterna kunde styrkas av kontrollerad bevisning, justeringar för olikheter avseende transportkostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provisioner.

1.5   Dumpningsmarginal

| (24) | Det justerade vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp jämfördes med det justerade vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Det justerade vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp jämfördes med det justerade vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.

| (25) | Av jämförelsen framgick att dumpning förekom. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgår till följande:






  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 % |
| --- | --- | --- |

(25)

Av jämförelsen framgick att dumpning förekom. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgår till följande:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %

| (26) | Denna dumpningsmarginal är lägre än den dumpningsmarginal som konstaterats i samband med den ursprungliga undersökningen. Eftersom samarbetsviljan var stor (all export av den berörda produkten från Kroatien till gemenskapen) fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för Mechel Željezara Ltd., dvs. 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Denna dumpningsmarginal är lägre än den dumpningsmarginal som konstaterats i samband med den ursprungliga undersökningen. Eftersom samarbetsviljan var stor (all export av den berörda produkten från Kroatien till gemenskapen) fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för Mechel Željezara Ltd., dvs. 38,9 %.

2.   Ukraina

2.1   Marknadsekonomisk status

| (27) | I samband med antidumpningsundersökningar som avser import från Ukraina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som kan visa att de uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c i den förordningen, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder när det gäller tillverkning och försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(27)

I samband med antidumpningsundersökningar som avser import från Ukraina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som kan visa att de uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c i den förordningen, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder när det gäller tillverkning och försäljning av den berörda produkten.

| (28) | Kriterierna för att marknadsekonomiska förhållanden råder är i korthet följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(28)

Kriterierna för att marknadsekonomiska förhållanden råder är i korthet följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (29) | Ansökningar om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen inkom från två grupper av företag, nämligen






  a) | tillverkningsföretaget Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) och dess närstående handlare i Ukraina, Time Ltd., och |
| --- | --- | --- |

(29)

Ansökningar om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen inkom från två grupper av företag, nämligen

a)

tillverkningsföretaget Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) och dess närstående handlare i Ukraina, Time Ltd., och

| b) | de närstående tillverkningsföretagen OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube) och deras närstående handlare i Ukraina, SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

b)

de närstående tillverkningsföretagen OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube) och deras närstående handlare i Ukraina, SGIP Interpipe.

| (30) | Ansökningarna bedömdes med utgångspunkt i de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Ansökningarna bedömdes med utgångspunkt i de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (31) | När det gäller den första gruppen konstaterades att det tillverkande företagets räkenskaper var otillförlitliga till följd av oriktigheter och felaktig tillämpning av de redovisningsprinciper som anges i IAS 1. Det konstaterades också att samma företag var konkursmässigt och tillhörde en grupp företag som i enlighet med bestämmelser i konkurslagstiftningen åtnjöt en särskild status som innebar att rättssäkerheten inte var garanterad i samband med företagets verksamhet. Det fastställdes därför att denna grupp företag inte uppfyllde det andra och det fjärde villkoret i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller den första gruppen konstaterades att det tillverkande företagets räkenskaper var otillförlitliga till följd av oriktigheter och felaktig tillämpning av de redovisningsprinciper som anges i IAS 1. Det konstaterades också att samma företag var konkursmässigt och tillhörde en grupp företag som i enlighet med bestämmelser i konkurslagstiftningen åtnjöt en särskild status som innebar att rättssäkerheten inte var garanterad i samband med företagets verksamhet. Det fastställdes därför att denna grupp företag inte uppfyllde det andra och det fjärde villkoret i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (32) | När det gäller den andra gruppen fastställdes att inget av de två tillverkande företagen hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål, eftersom båda företagen hade flera olika uppsättningar grundläggande räkenskaper som tillämpades för olika ändamål. Dessutom konstaterades att betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i form av räntefria lån som staten inte drev in, avskrivningar av betydande skuldbelopp och skatteskulder påverkade gruppens kostnadsstruktur och ekonomiska situation. Det fastställdes därför att denna grupp företag inte uppfyllde det andra och det tredje villkoret i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller den andra gruppen fastställdes att inget av de två tillverkande företagen hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål, eftersom båda företagen hade flera olika uppsättningar grundläggande räkenskaper som tillämpades för olika ändamål. Dessutom konstaterades att betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i form av räntefria lån som staten inte drev in, avskrivningar av betydande skuldbelopp och skatteskulder påverkade gruppens kostnadsstruktur och ekonomiska situation. Det fastställdes därför att denna grupp företag inte uppfyllde det andra och det tredje villkoret i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (33) | Eftersom ett företag eller en grupp av företag måste uppfylla alla de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen för att beviljas behandling som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”), nekades båda grupperna av företag sådan behandling. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom ett företag eller en grupp av företag måste uppfylla alla de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen för att beviljas behandling som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”), nekades båda grupperna av företag sådan behandling.

| (34) | Båda grupperna av företag gjorde gällande att kommissionen inte hade fattat ett beslut avseende deras ansökan om marknadsekonomisk status inom de tre månader som nämns i artikel 2.7 c i grundförordningen och att detta beslut därför inte var giltigt. I detta hänseende noteras att kommissionen beviljade de berörda ukrainska exporterande tillverkarna flera förlängningar av tidsfristen, eftersom de hade stora problem att fylla i ansökningarna om marknadsekonomisk status inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande. Det noteras också att de ansökningar om marknadsekonomisk status som mottogs var bristande och erfordrade betydande förtydliganden och kompletterande uppgifter vilket försenade undersökningen. Dessutom fördröjdes analysen av att flera frågor, som till exempel företagens struktur och försäljningskanaler, var mycket invecklade liksom av de allvarliga problemen avseende företagens räkenskaper. Med anledning av detta var det inte möjligt att fatta ett beslut avseende de ansökningar om marknadsekonomisk status som inkommit inom tre månader från inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(34)

Båda grupperna av företag gjorde gällande att kommissionen inte hade fattat ett beslut avseende deras ansökan om marknadsekonomisk status inom de tre månader som nämns i artikel 2.7 c i grundförordningen och att detta beslut därför inte var giltigt. I detta hänseende noteras att kommissionen beviljade de berörda ukrainska exporterande tillverkarna flera förlängningar av tidsfristen, eftersom de hade stora problem att fylla i ansökningarna om marknadsekonomisk status inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande. Det noteras också att de ansökningar om marknadsekonomisk status som mottogs var bristande och erfordrade betydande förtydliganden och kompletterande uppgifter vilket försenade undersökningen. Dessutom fördröjdes analysen av att flera frågor, som till exempel företagens struktur och försäljningskanaler, var mycket invecklade liksom av de allvarliga problemen avseende företagens räkenskaper. Med anledning av detta var det inte möjligt att fatta ett beslut avseende de ansökningar om marknadsekonomisk status som inkommit inom tre månader från inledandet av förfarandet.

| (35) | I detta hänseende noteras att det faktum att denna tidsfrist inte har iakttagits inte innebär några uppenbara rättsliga följder, eftersom företagen har fått samma möjlighet att lämna synpunkter. Det noteras vidare att de ovan nämnda grupperna av företag inte hävdade att den längre period som krävts för att besluta om marknadsekonomisk status hade fått några negativa följder. |
| --- | --- |

(35)

I detta hänseende noteras att det faktum att denna tidsfrist inte har iakttagits inte innebär några uppenbara rättsliga följder, eftersom företagen har fått samma möjlighet att lämna synpunkter. Det noteras vidare att de ovan nämnda grupperna av företag inte hävdade att den längre period som krävts för att besluta om marknadsekonomisk status hade fått några negativa följder.

| (36) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett giltigt beslut avseende marknadsekonomisk status kan fattas även efter tremånadersperioden och kommissionen avvisade därför de påståenden som grupperna av företag gjort. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett giltigt beslut avseende marknadsekonomisk status kan fattas även efter tremånadersperioden och kommissionen avvisade därför de påståenden som grupperna av företag gjort.

| (37) | Kommissionens slutsatser bestreds vidare av båda grupperna av företag, men inga argument presenterades dock som kunde ändra beslutet om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionens slutsatser bestreds vidare av båda grupperna av företag, men inga argument presenterades dock som kunde ändra beslutet om marknadsekonomisk status.

| (38) | Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter och motsatte sig inte ovanstående slutsatser. |
| --- | --- |

(38)

Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter och motsatte sig inte ovanstående slutsatser.

2.2   Individuell behandling

| (39) | Enligt artikel 9.5 i grundförordningen skall det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 a i grundförordningen, utom i de fall där företagen kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om exportörerna beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(39)

Enligt artikel 9.5 i grundförordningen skall det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 a i grundförordningen, utom i de fall där företagen kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om exportörerna beviljas olika tullsatser.

| (40) | De ukrainska exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status ansökte alternativt om att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade följaktligen de uppgifter som den bedömde som nödvändiga för att avgöra om dessa två grupper av företag skulle beviljas individuell behandling. Det konstaterades att båda grupperna av företag uppfyllde de villkor som anges i artikel 9.5 i grundförordningen och det ansågs därför motiverat att bevilja båda grupperna individuell behandling. |
| --- | --- |

(40)

De ukrainska exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status ansökte alternativt om att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade följaktligen de uppgifter som den bedömde som nödvändiga för att avgöra om dessa två grupper av företag skulle beviljas individuell behandling. Det konstaterades att båda grupperna av företag uppfyllde de villkor som anges i artikel 9.5 i grundförordningen och det ansågs därför motiverat att bevilja båda grupperna individuell behandling.

2.3   Jämförbart land

| (41) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt jämförbart land för produkter som var jämförbara med dem som de ukrainska exporterande tillverkarna sålde till gemenskapen. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt jämförbart land för produkter som var jämförbara med dem som de ukrainska exporterande tillverkarna sålde till gemenskapen.

| (42) | Kroatien användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen på nytt att den avsåg använda Kroatien som jämförbart land för att fastställa normalvärde för Ukraina. Eftersom ingen av de berörda parterna invände mot detta val fastställdes att Kroatien skulle användas som jämförbart land även inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(42)

Kroatien användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen på nytt att den avsåg använda Kroatien som jämförbart land för att fastställa normalvärde för Ukraina. Eftersom ingen av de berörda parterna invände mot detta val fastställdes att Kroatien skulle användas som jämförbart land även inom ramen för denna undersökning.

2.4   Normalvärde

| (43) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Ukraina på grundval av kontrollerade uppgifter från den enda tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av samtliga priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Kroatien för jämförbara produkttyper eller det konstruerade värdet i Kroatien för jämförbara produkttyper. För att fastställa normalvärdet för Ukraina tillämpades samma metod som den som beskrivs i skälen 15–19. |
| --- | --- |

(43)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Ukraina på grundval av kontrollerade uppgifter från den enda tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av samtliga priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Kroatien för jämförbara produkttyper eller det konstruerade värdet i Kroatien för jämförbara produkttyper. För att fastställa normalvärdet för Ukraina tillämpades samma metod som den som beskrivs i skälen 15–19.

| (44) | Det konstaterades att det inte fanns någon inhemsk tillverkning i Kroatien av den produkttyp som motsvarar KN-nummer 7304 31 99 (kalldragna eller kallvalsade rör). Sammanlagt utgjorde denna export endast 6,2 % av den ukrainska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. När det gäller en av grupperna av företag utgjorde dock den mängd som exporterades till gemenskapen av denna produkttyp ungefär 40 % av gruppens sammanlagda export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(44)

Det konstaterades att det inte fanns någon inhemsk tillverkning i Kroatien av den produkttyp som motsvarar KN-nummer 7304 31 99 (kalldragna eller kallvalsade rör). Sammanlagt utgjorde denna export endast 6,2 % av den ukrainska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. När det gäller en av grupperna av företag utgjorde dock den mängd som exporterades till gemenskapen av denna produkttyp ungefär 40 % av gruppens sammanlagda export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (45) | På grundval av tillgängliga uppgifter drogs slutsatsen att de andra produkttyper som var föremål för undersökningen inte var jämförbara med den här produkttypen och att man inte skulle få fram tillförlitliga uppgifter genom att konstruera normalvärdet för den här särskilda produkttypen på grundval av normalvärdet för de andra produkttyperna. Det framgick också att normalvärdet för denna produkttyp, till följd av en mer komplicerad tillverkningsprocess, skulle ligga mycket högre än normalvärdet för de andra produkttyperna. Även om exportpriserna för kalldragna eller kallvalsade rör i genomsnitt var högre än exportpriserna för de andra produkttyperna skulle med all sannolikhet dumpningsmarginalen bli högre om denna produkttyp togs med i beräkningarna. Så som nämns i skäl 127 är skademarginalen betydligt lägre än den dumpningsmarginal som fastställts utan att denna produkttyp tas med i beräkningen och den kommer därför att utgöra grund för fastställandet av åtgärdernas nivå. Med anledning av detta anses det inte vara nödvändigt att gå vidare med denna fråga. Den produkttyp som motsvarar KN-nummer 7304 31 99 undantogs därför från beräkningarna. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av tillgängliga uppgifter drogs slutsatsen att de andra produkttyper som var föremål för undersökningen inte var jämförbara med den här produkttypen och att man inte skulle få fram tillförlitliga uppgifter genom att konstruera normalvärdet för den här särskilda produkttypen på grundval av normalvärdet för de andra produkttyperna. Det framgick också att normalvärdet för denna produkttyp, till följd av en mer komplicerad tillverkningsprocess, skulle ligga mycket högre än normalvärdet för de andra produkttyperna. Även om exportpriserna för kalldragna eller kallvalsade rör i genomsnitt var högre än exportpriserna för de andra produkttyperna skulle med all sannolikhet dumpningsmarginalen bli högre om denna produkttyp togs med i beräkningarna. Så som nämns i skäl 127 är skademarginalen betydligt lägre än den dumpningsmarginal som fastställts utan att denna produkttyp tas med i beräkningen och den kommer därför att utgöra grund för fastställandet av åtgärdernas nivå. Med anledning av detta anses det inte vara nödvändigt att gå vidare med denna fråga. Den produkttyp som motsvarar KN-nummer 7304 31 99 undantogs därför från beräkningarna.

2.5   Exportpris

| (46) | Båda grupperna av företag i Ukraina gjorde all sin försäljning för export till gemenskapen via ett närstående handelsföretag med säte i ett tredjeland. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen konstruerades exportpriset därför på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget säljer produkten vidare till de första oberoende kunderna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(46)

Båda grupperna av företag i Ukraina gjorde all sin försäljning för export till gemenskapen via ett närstående handelsföretag med säte i ett tredjeland. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen konstruerades exportpriset därför på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget säljer produkten vidare till de första oberoende kunderna i gemenskapen.

2.6   Jämförelse

| (47) | För att kunna göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i förekommande fall för skillnader i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader och provisioner. De justeringar av exportpriset som avser inhemsk frakt i det exporterande landet, försäkring, lastning och därmed sammanhängande kostnader gjordes på grundval av de kostnader som fastställdes i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(47)

För att kunna göra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i förekommande fall för skillnader i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader och provisioner. De justeringar av exportpriset som avser inhemsk frakt i det exporterande landet, försäkring, lastning och därmed sammanhängande kostnader gjordes på grundval av de kostnader som fastställdes i det jämförbara landet.

| (48) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(48)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

2.7   Dumpningsmarginal

| (49) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det justerade vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp, vilket kom från tillverkaren i det jämförbara landet dvs. Mechel Željezara Ltd, med företagens justerade vägda genomsnittliga exportpris för varje motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det justerade vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp, vilket kom från tillverkaren i det jämförbara landet dvs. Mechel Željezara Ltd, med företagens justerade vägda genomsnittliga exportpris för varje motsvarande typ av den berörda produkten.

| (50) | Av jämförelsen framgick att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgår till följande:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol | 97,3 % |

(50)

Av jämförelsen framgick att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgår till följande:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), Nikopol

97,3 %

| (51) | Eftersom samarbetsviljan var stor (mer än 80 % av exporten från Ukraina till gemenskapen av den berörda produkten) fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), nämligen 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom samarbetsviljan var stor (mer än 80 % av exporten från Ukraina till gemenskapen av den berörda produkten) fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant (Nikotube), nämligen 97,3 %.

C.   SKADA

1.   Inledande anmärkningar

| (52) | På samma sätt som för dumpningen eftersträvade kommissionen i samband med undersökningen att avgöra om förhållandena rörande gemenskapsindustrins situation hade förändrats i sådan utsträckning att det skulle vara motiverat att dra en annan slutsats än i samband med den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(52)

På samma sätt som för dumpningen eftersträvade kommissionen i samband med undersökningen att avgöra om förhållandena rörande gemenskapsindustrins situation hade förändrats i sådan utsträckning att det skulle vara motiverat att dra en annan slutsats än i samband med den ursprungliga undersökningen.

2.   Tillverkning i gemenskapen

| (53) | Vid den ursprungliga undersökningen bestod gemenskapsindustrin av tio tillverkare. |
| --- | --- |

(53)

Vid den ursprungliga undersökningen bestod gemenskapsindustrin av tio tillverkare.

| (54) | I samband med den pågående översynen konstaterades att sömlösa rör tillverkades av






  — | sex klagande tillverkare i gemenskapen av vilka fem samarbetade till fullo med kommissionen under undersökningen och den sjätte, Pietra i Italien, stödde förfarandet men inte lämnade in något detaljerat ifyllt frågeformulär, |
| --- | --- | --- |

(54)

I samband med den pågående översynen konstaterades att sömlösa rör tillverkades av

—

sex klagande tillverkare i gemenskapen av vilka fem samarbetade till fullo med kommissionen under undersökningen och den sjätte, Pietra i Italien, stödde förfarandet men inte lämnade in något detaljerat ifyllt frågeformulär,

| — | sex andra tillverkare som varken stödde gemenskapsindustrin eller samarbetade med kommissionen. |
| --- | --- |

—

sex andra tillverkare som varken stödde gemenskapsindustrin eller samarbetade med kommissionen.

| (55) | Kommissionen sände ett frågeformulär till dessa andra tillverkare men lyckades inte inleda något samarbete. Inga ytterligare tillverkare av den berörda produkten gav sig till känna för Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen sände ett frågeformulär till dessa andra tillverkare men lyckades inte inleda något samarbete. Inga ytterligare tillverkare av den berörda produkten gav sig till känna för Europeiska kommissionen.

3.   Definition av gemenskapsindustrin

| (56) | De fem tillverkare i gemenskapen som till fullo samarbetade i samband med undersökningen tillverkade 797 456 ton under undersökningsperioden. Detta motsvarar mer än 70 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen och dessa företag utgör därigenom gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

De fem tillverkare i gemenskapen som till fullo samarbetade i samband med undersökningen tillverkade 797 456 ton under undersökningsperioden. Detta motsvarar mer än 70 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen och dessa företag utgör därigenom gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

4.   Förbrukning i gemenskapen

| (57) | Uppgifter från Eurostat avseende volymer och värden för KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 och 7304 39 93 låg till grund för beräkningen av importens omfattning. Uppgifter beträffande gemenskapsindustrin erhölls från de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de fem samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(57)

Uppgifter från Eurostat avseende volymer och värden för KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 och 7304 39 93 låg till grund för beräkningen av importens omfattning. Uppgifter beträffande gemenskapsindustrin erhölls från de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de fem samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna.

| (58) | Av gemenskapens synbara förbrukning, dvs. gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad och andra gemenskapstillverkares försäljning i gemenskapen samt import från alla tredjeländer, framgår att förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten ökade från 1 104 619 ton 1999 till toppnoteringen 1 233 357 ton 2001. Förbrukningen minskade till 1 103 805 ton under undersökningsperioden, vilket är något mindre än förbrukningen 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (ton) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Av gemenskapens synbara förbrukning, dvs. gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad och andra gemenskapstillverkares försäljning i gemenskapen samt import från alla tredjeländer, framgår att förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten ökade från 1 104 619 ton 1999 till toppnoteringen 1 233 357 ton 2001. Förbrukningen minskade till 1 103 805 ton under undersökningsperioden, vilket är något mindre än förbrukningen 1999.

1999

2000

2001

UP

Förbrukning i gemenskapen (ton)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Index 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Import till gemenskapen från de berörda länderna

5.1   Sammantagen bedömning av den berörda importens verkan

| (59) | Först undersöktes det huruvida verkningarna av importen från Kroatien och Ukraina borde undersökas sammantaget enligt artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

Först undersöktes det huruvida verkningarna av importen från Kroatien och Ukraina borde undersökas sammantaget enligt artikel 3.4 i grundförordningen.

| (60) | Importen från de berörda länderna, sett till volym och marknadsandelar, har utvecklats på följande sätt:









  Importvolym (i ton) | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Kroatien | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Berörda länder, totalt | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Importen från de berörda länderna, sett till volym och marknadsandelar, har utvecklats på följande sätt:

Importvolym (i ton)

1999

2000

2001

UP

Ukraina

103 477

22 996

37 353

37 683

Index 1999 = 100

100

22

36

36

Kroatien

30 072

24 646

23 893

23 001

Index 1999 = 100

100

82

79

76

Berörda länder, totalt

133 549

47 642

61 246

60 684

Index 1999 = 100

100

36

46

45

| Importens marknadsandel | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Kroatien | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Berörda länder, totalt | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Import från andra länder | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Importens marknadsandel

1999

2000

2001

UP

Ukraina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Kroatien

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Berörda länder, totalt

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Import från andra länder

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Det konstaterades att de dumpningsmarginaler som fastställts (se skäl 25 och 50) för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Trots de gällande åtgärderna var importvolymerna från vart och ett av dessa länder dessutom inte försumbara under undersökningsperioden, då Kroatien hade en marknadsandel på 2,1 % och Ukraina 3,4 %. Av den totala importen under undersökningsperioden hade Kroatien en andel på 5,9 % och Ukraina en andel på 9,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Det konstaterades att de dumpningsmarginaler som fastställts (se skäl 25 och 50) för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Trots de gällande åtgärderna var importvolymerna från vart och ett av dessa länder dessutom inte försumbara under undersökningsperioden, då Kroatien hade en marknadsandel på 2,1 % och Ukraina 3,4 %. Av den totala importen under undersökningsperioden hade Kroatien en andel på 5,9 % och Ukraina en andel på 9,6 %.

| (62) | En sammantagen bedömning av importens verkningar föreföll lämplig med tanke på konkurrensvillkoren både mellan import med ursprung i dessa olika länder och mellan denna import och den likadana gemenskapsprodukten. Detta styrks av det faktum att priserna, trots de gällande åtgärderna, från båda länderna har fortsatt att i betydande utsträckning underskrida gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och att sömlösa rör från båda länderna säljs via liknande försäljningskanaler. Undersökningen visade även att importprodukterna från båda de berörda länderna har samma fysiska och kemiska egenskaper som den likadana produkten. Dessutom följde importen från båda de berörda länderna och den likadana produkten samma prisutveckling (se skälen 67 och 74). |
| --- | --- |

(62)

En sammantagen bedömning av importens verkningar föreföll lämplig med tanke på konkurrensvillkoren både mellan import med ursprung i dessa olika länder och mellan denna import och den likadana gemenskapsprodukten. Detta styrks av det faktum att priserna, trots de gällande åtgärderna, från båda länderna har fortsatt att i betydande utsträckning underskrida gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och att sömlösa rör från båda länderna säljs via liknande försäljningskanaler. Undersökningen visade även att importprodukterna från båda de berörda länderna har samma fysiska och kemiska egenskaper som den likadana produkten. Dessutom följde importen från båda de berörda länderna och den likadana produkten samma prisutveckling (se skälen 67 och 74).

| (63) | En kroatisk exportör hävdade att den kroatiska exporten inte vållade någon skada, eftersom den kroatiska marknadsandelen är mycket liten och det därför inte bör göras någon sammantagen bedömning av importens verkan. Så som konstaterats ovan översteg importen från Kroatien klart miniminivån och var inte försumbar under undersökningsperioden. Det är sant att det skedde en betydande nedgång i importen med ursprung i Ukraina i början av skadeundersökningsperioden, men det bör samtidigt noteras att därefter följde importen från båda länderna en i stort sett liknande utveckling. |
| --- | --- |

(63)

En kroatisk exportör hävdade att den kroatiska exporten inte vållade någon skada, eftersom den kroatiska marknadsandelen är mycket liten och det därför inte bör göras någon sammantagen bedömning av importens verkan. Så som konstaterats ovan översteg importen från Kroatien klart miniminivån och var inte försumbar under undersökningsperioden. Det är sant att det skedde en betydande nedgång i importen med ursprung i Ukraina i början av skadeundersökningsperioden, men det bör samtidigt noteras att därefter följde importen från båda länderna en i stort sett liknande utveckling.

| (64) | Av dessa orsaker dras slutsatsen att samtliga de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att verkningarna av importen med ursprung i Kroatien och Ukraina bör bedömas sammantaget. |
| --- | --- |

(64)

Av dessa orsaker dras slutsatsen att samtliga de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att verkningarna av importen med ursprung i Kroatien och Ukraina bör bedömas sammantaget.

5.2   Den berörda importens marknadsandel

| (65) | Så som visats ovan minskade marknadsandelen för importen från de berörda länderna betydligt efter det att åtgärderna infördes år 2000, nämligen från 12,1 % 1999 till 4,2 % 2000, och började därefter öka kontinuerligt upp till 5,5 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

Så som visats ovan minskade marknadsandelen för importen från de berörda länderna betydligt efter det att åtgärderna infördes år 2000, nämligen från 12,1 % 1999 till 4,2 % 2000, och började därefter öka kontinuerligt upp till 5,5 % under undersökningsperioden.

5.3   Priser för importen och prisunderskridande

| (66) | En jämförelse gjordes mellan gemenskapsindustrins och de berörda ländernas exporterande tillverkares försäljningspriser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Denna jämförelse skedde på nivån netto efter avdrag och rabatter. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik, medan importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med tillägg av importtullar och avdrag för antidumpningstullar, och med justeringar för handelsled och hanteringskostnader på grundval av uppgifter som inhämtats under undersökningen, särskilt från samarbetsvilliga icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(66)

En jämförelse gjordes mellan gemenskapsindustrins och de berörda ländernas exporterande tillverkares försäljningspriser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Denna jämförelse skedde på nivån netto efter avdrag och rabatter. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik, medan importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med tillägg av importtullar och avdrag för antidumpningstullar, och med justeringar för handelsled och hanteringskostnader på grundval av uppgifter som inhämtats under undersökningen, särskilt från samarbetsvilliga icke-närstående importörer.

| (67) | Av jämförelsen framgick att under undersökningsperioden såldes import av den berörda produkten i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser, uttryckta i procent av dessa, enligt följande: Ukraina 34,1 % och Kroatien 23,3 %. Även om hänsyn tas till antidumpningstullarna är prisunderskridandet fortfarande betydande med 10 % för importen från Ukraina och 6,5 % för importen från Kroatien. Det har konstaterats att de genomsnittliga priserna för importen ökade från 2000 fram till undersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående tabell, och detta är i överensstämmelse med den allmänna prisutvecklingen på EU:s marknad. Så som framgår av skäl 74 ökade emellertid inte priserna på importen från de berörda länderna lika mycket som gemenskapsindustrins priser.









  Importpriser före tull (euro/ton) | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Kroatien | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Genomsnitt för Ukraina och Kroatien | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Av jämförelsen framgick att under undersökningsperioden såldes import av den berörda produkten i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser, uttryckta i procent av dessa, enligt följande: Ukraina 34,1 % och Kroatien 23,3 %. Även om hänsyn tas till antidumpningstullarna är prisunderskridandet fortfarande betydande med 10 % för importen från Ukraina och 6,5 % för importen från Kroatien. Det har konstaterats att de genomsnittliga priserna för importen ökade från 2000 fram till undersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående tabell, och detta är i överensstämmelse med den allmänna prisutvecklingen på EU:s marknad. Så som framgår av skäl 74 ökade emellertid inte priserna på importen från de berörda länderna lika mycket som gemenskapsindustrins priser.

Importpriser före tull (euro/ton)

1999

2000

2001

UP

Ukraina

332

341

433

449

Index 1999 = 100

100

103

130

135

Kroatien

461

465

516

523

Index 1999 = 100

100

101

112

113

Genomsnitt för Ukraina och Kroatien

361

405

466

477

Index 1999 = 100

100

112

129

132

6.   Gemenskapsindustrins situation

| (68) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har haft betydelse för industrins tillstånd från och med 1999 (basåret) till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har haft betydelse för industrins tillstånd från och med 1999 (basåret) till och med undersökningsperioden.

| (69) | Uppgifterna nedan angående gemenskapsindustrin utgör sammanräknade uppgifter från de fem gemenskapstillverkare som deltog i undersökningen. |
| --- | --- |

(69)

Uppgifterna nedan angående gemenskapsindustrin utgör sammanräknade uppgifter från de fem gemenskapstillverkare som deltog i undersökningen.

6.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (70) | Utvecklingen för tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet ser ut på följande sätt: | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Produktionskapacitet (ton) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Utvecklingen för tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet ser ut på följande sätt:

1999

2000

2001

UP

Tillverkning (ton)

710 029

911 669

928 231

797 456

Index 1999 = 100

100

128

131

112

Produktionskapacitet (ton)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Index 1999 = 100

100

106

102

98

Kapacitetsutnyttjande

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Index 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Tabellen visar att tillverkningen ökade under perioden 1999–2001 och nådde en topp 2001, varefter den sedan minskade betydligt under undersökningsperioden. Trots att försäljningen på export ökade och till viss del kompenserade den minskade försäljningen i gemenskapen kunde en nedgång i tillverkningen och produktionskapaciteten under undersökningsperioden inte undvikas. |
| --- | --- |

(71)

Tabellen visar att tillverkningen ökade under perioden 1999–2001 och nådde en topp 2001, varefter den sedan minskade betydligt under undersökningsperioden. Trots att försäljningen på export ökade och till viss del kompenserade den minskade försäljningen i gemenskapen kunde en nedgång i tillverkningen och produktionskapaciteten under undersökningsperioden inte undvikas.

6.2   Lager

| (72) | Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period.

1999

2000

2001

UP

Lagervolym (ton)

38 753

49 620

49 062

59 287

Index 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | Lagervolymen ökade under skadeundersökningsperioden. Det bör påpekas att gemenskapsindustrin vanligtvis tillverkar den berörda produkten på beställning. Gemenskapsindustrins lagernivå anses därför inte vara en särskilt viktig faktor för bedömningen av gemenskapsindustrins situation. Man fann dock att den ökade lagervolymen även beror på gemenskapsindustrins minskade försäljning och marknadsandel. |
| --- | --- |

(73)

Lagervolymen ökade under skadeundersökningsperioden. Det bör påpekas att gemenskapsindustrin vanligtvis tillverkar den berörda produkten på beställning. Gemenskapsindustrins lagernivå anses därför inte vara en särskilt viktig faktor för bedömningen av gemenskapsindustrins situation. Man fann dock att den ökade lagervolymen även beror på gemenskapsindustrins minskade försäljning och marknadsandel.

6.3   Försäljningsvolym, marknadsandelar, tillväxt och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

| (74) | Siffrorna nedan visar gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Marknadsandel | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Index (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Siffrorna nedan visar gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

1999

2000

2001

UP

Försäljningsvolym (ton)

516 529

573 136

576 850

504 317

Index (1999 = 100)

100

111

112

98

Marknadsandel

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Index (1999 = 100)

100

108

100

98

Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton)

576

589

659

696

Index (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med 12 % från och med 1999 till och med 2001 men minskade sedan kraftigt under undersökningsperioden till en nivå som till och med låg under 1999 års nivå. Försäljningsvolymens utveckling bör betraktas i förhållande till förbrukningen under samma period, vilken ökade med 12 % från och med 1999 till och med 2001 och sedan minskade under undersökningsperioden. Efterfrågan sjönk dock inte lika mycket som försäljningsvolymen gjorde mellan 2001 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med 12 % från och med 1999 till och med 2001 men minskade sedan kraftigt under undersökningsperioden till en nivå som till och med låg under 1999 års nivå. Försäljningsvolymens utveckling bör betraktas i förhållande till förbrukningen under samma period, vilken ökade med 12 % från och med 1999 till och med 2001 och sedan minskade under undersökningsperioden. Efterfrågan sjönk dock inte lika mycket som försäljningsvolymen gjorde mellan 2001 och undersökningsperioden.

| (76) | Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts under 2000 kunde gemenskapsindustrin återta förlorade marknadsandelar. Mellan 1999 och 2000 ökade gemenskapsindustrins marknadsandel från 46,8 % till 50,7 % av förbrukningen i gemenskapen. Efter denna period av relativ styrka minskade emellertid gemenskapsindustrins marknadsandel igen. Mellan 2000 och undersökningsperioden minskade dess andel av förbrukningen i gemenskapen till 45,7 % i och med att dumpade importprodukter återigen började komma in på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(76)

Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts under 2000 kunde gemenskapsindustrin återta förlorade marknadsandelar. Mellan 1999 och 2000 ökade gemenskapsindustrins marknadsandel från 46,8 % till 50,7 % av förbrukningen i gemenskapen. Efter denna period av relativ styrka minskade emellertid gemenskapsindustrins marknadsandel igen. Mellan 2000 och undersökningsperioden minskade dess andel av förbrukningen i gemenskapen till 45,7 % i och med att dumpade importprodukter återigen började komma in på gemenskapsmarknaden.

| (77) | På grund av ökad import från och med 2000 och minskad försäljning i gemenskapen från och med 2001 kunde gemenskapsindustrin inte öka tillverkningen av den berörda produkten. I stället tvingades man att minska produktionskapaciteten och arbetsstyrkan under undersökningsperioden, eftersom gemenskapsindustrins ökade export inte kunde uppväga den minskade försäljningen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(77)

På grund av ökad import från och med 2000 och minskad försäljning i gemenskapen från och med 2001 kunde gemenskapsindustrin inte öka tillverkningen av den berörda produkten. I stället tvingades man att minska produktionskapaciteten och arbetsstyrkan under undersökningsperioden, eftersom gemenskapsindustrins ökade export inte kunde uppväga den minskade försäljningen på gemenskapsmarknaden.

| (78) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden. De högre priserna kunde dock inte generera tillräcklig lönsamhet, vilket beskrivs närmare nedan. |
| --- | --- |

(78)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden. De högre priserna kunde dock inte generera tillräcklig lönsamhet, vilket beskrivs närmare nedan.

6.4   Lönsamhet

| (79) | Det lönsamhetsmått som tillämpas nedan är resultat före skatt, vilket utvisar den lönsamhet som genererats av försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamheten för försäljningen i EG | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Det lönsamhetsmått som tillämpas nedan är resultat före skatt, vilket utvisar den lönsamhet som genererats av försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden.

1999

2000

2001

UP

Lönsamheten för försäljningen i EG

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Efter införandet av antidumpningsåtgärder beträffande import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina kunde gemenskapen höja priserna och hamna ungefär på ett nollresultat under 2000 och 2001. Gemenskapsindustrin kunde emellertid inte uppnå den lönsamhetsnivå som den, enligt den förordning genom vilken de gällande åtgärderna infördes, kunde förväntas uppnå utan förekomst av dumpad import (dvs. 5 %). Dessutom sjönk lönsamhetsnivån under undersökningsperioden till under nollpunkten. Att lönsamheten sjönk trots de högre försäljningspriserna berodde på ökande råvarukostnader och arbetskostnader per enhet (trots att antalet anställda minskade under denna tidsperiod). På grund av konkurrensen från den dumpade lågprisimporten kunde gemenskapsindustrin inte överföra dessa kostnader på sina kunder såsom den skulle ha behövt göra. |
| --- | --- |

(80)

Efter införandet av antidumpningsåtgärder beträffande import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina kunde gemenskapen höja priserna och hamna ungefär på ett nollresultat under 2000 och 2001. Gemenskapsindustrin kunde emellertid inte uppnå den lönsamhetsnivå som den, enligt den förordning genom vilken de gällande åtgärderna infördes, kunde förväntas uppnå utan förekomst av dumpad import (dvs. 5 %). Dessutom sjönk lönsamhetsnivån under undersökningsperioden till under nollpunkten. Att lönsamheten sjönk trots de högre försäljningspriserna berodde på ökande råvarukostnader och arbetskostnader per enhet (trots att antalet anställda minskade under denna tidsperiod). På grund av konkurrensen från den dumpade lågprisimporten kunde gemenskapsindustrin inte överföra dessa kostnader på sina kunder såsom den skulle ha behövt göra.

| (81) | Efter en svagt positiv utveckling under 2000 och 2001 började gemenskapsindustrins finansiella situation att försämras igen under undersökningsperioden, vilket sammanföll med en ökning av den dumpade importen från Kroatien och Ukraina. Lönsamheten nådde under 2001 en nivå strax över nollpunkten, vilket var långt ifrån vad som krävdes för att kunna finansiera återinvesteringar i tillräckligt stor utsträckning. |
| --- | --- |

(81)

Efter en svagt positiv utveckling under 2000 och 2001 började gemenskapsindustrins finansiella situation att försämras igen under undersökningsperioden, vilket sammanföll med en ökning av den dumpade importen från Kroatien och Ukraina. Lönsamheten nådde under 2001 en nivå strax över nollpunkten, vilket var långt ifrån vad som krävdes för att kunna finansiera återinvesteringar i tillräckligt stor utsträckning.

6.5   Räntabilitet, kassaflöde, investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (82) | Utvecklingen när det gäller räntabilitet, kassaflöde och investeringar visas i följande tabell. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räntabilitet | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Kassaflöde | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investeringar | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Utvecklingen när det gäller räntabilitet, kassaflöde och investeringar visas i följande tabell.

1999

2000

2001

UP

Räntabilitet

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Index 1999 = 100

100

202

204

198

Kassaflöde

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Index 1999 = 100

100

238

242

235

Investeringar

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Index 1999 = 100

100

169

171

109

| (83) | Det bör noteras att ovanstående uppgifter för räntabiliteten till stor del återspeglar lönsamhetsuppgifterna. Räntabiliteten ökade mellan 1999 och 2000 men minskade igen under undersökningsperioden. För kassaflödet gäller ungefär samma tendens som för lönsamheten, nämligen en topp under 2001 och sedan en minskning igen. Eftersom den berörda produkten utgör mindre än 1 % av gemenskapstillverkarnas totala omsättning och dessa tillverkare även använder sina produktionslinjer till att tillverka en rad andra stålprodukter, anses inte uppgifterna i sig vara meningsfulla. De är dock intressanta såtillvida att två av de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna som tillverkade den berörda produkten i betydligt högre utsträckning än andra gemenskapstillverkare uppvisar utvecklingstendenser liknande dem som anges i tabellen för räntabilitet, kassaflöde och investeringar. |
| --- | --- |

(83)

Det bör noteras att ovanstående uppgifter för räntabiliteten till stor del återspeglar lönsamhetsuppgifterna. Räntabiliteten ökade mellan 1999 och 2000 men minskade igen under undersökningsperioden. För kassaflödet gäller ungefär samma tendens som för lönsamheten, nämligen en topp under 2001 och sedan en minskning igen. Eftersom den berörda produkten utgör mindre än 1 % av gemenskapstillverkarnas totala omsättning och dessa tillverkare även använder sina produktionslinjer till att tillverka en rad andra stålprodukter, anses inte uppgifterna i sig vara meningsfulla. De är dock intressanta såtillvida att två av de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna som tillverkade den berörda produkten i betydligt högre utsträckning än andra gemenskapstillverkare uppvisar utvecklingstendenser liknande dem som anges i tabellen för räntabilitet, kassaflöde och investeringar.

| (84) | Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts 2000 gjorde gemenskapsindustrin vissa investeringar. Dessa investeringar visade sig dock framförallt avse utbyte av maskiner. Under undersökningsperioden minskade investeringarna betydligt jämfört med de föregående två åren. |
| --- | --- |

(84)

Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts 2000 gjorde gemenskapsindustrin vissa investeringar. Dessa investeringar visade sig dock framförallt avse utbyte av maskiner. Under undersökningsperioden minskade investeringarna betydligt jämfört med de föregående två åren.

| (85) | Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital från externa finansiärer eller moderbolag påverkades dock inte i allvarlig grad under skadeundersökningsperioden, eftersom den berörda produkten står för mindre än 1 % av gemenskapstillverkarnas totala omsättning och dessa även använder sina produktionslinjer till att tillverka en rad andra stålprodukter. |
| --- | --- |

(85)

Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital från externa finansiärer eller moderbolag påverkades dock inte i allvarlig grad under skadeundersökningsperioden, eftersom den berörda produkten står för mindre än 1 % av gemenskapstillverkarnas totala omsättning och dessa även använder sina produktionslinjer till att tillverka en rad andra stålprodukter.

6.6   Antal anställda, produktivitet och löner

| | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Löner Index 1999 = 100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

UP

Antal anställda

2 583

2 776

2 622

2 472

Index 1999 = 100

100

107

102

96

Produktivitet (i ton per anställd)

275

328

354

323

Index 1999 = 100

100

119

129

117

Löner Index 1999 = 100

100

104

106

105

| (86) | Gemenskapsindustrin ökade sin produktivitet och antalet anställda under 2000 och 2001 när tillverkningen ökade. Under undersökningsperioden minskade dock antalet anställda betydligt till en nivå under 1999 års nivå. Produktiviteten sjönk också till följd av den avsevärda produktionsminskningen. |
| --- | --- |

(86)

Gemenskapsindustrin ökade sin produktivitet och antalet anställda under 2000 och 2001 när tillverkningen ökade. Under undersökningsperioden minskade dock antalet anställda betydligt till en nivå under 1999 års nivå. Produktiviteten sjönk också till följd av den avsevärda produktionsminskningen.

| (87) | Lönerna låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden och ökade endast i takt med inflationen. |
| --- | --- |

(87)

Lönerna låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden och ökade endast i takt med inflationen.

6.7   Återhämtning från tidigare dumpning

| (88) | Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts under 2000 kunde gemenskapsindustrin återta förlorade marknadsandelar och uppnå en mer hållbar nivå på sina genomsnittliga försäljningspriser. Från och med 2001 började dock gemenskapsindustrins resultat att försämras igen. Slutsatsen är därför att gemenskapen inte har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(88)

Efter det att antidumpningsåtgärder hade införts under 2000 kunde gemenskapsindustrin återta förlorade marknadsandelar och uppnå en mer hållbar nivå på sina genomsnittliga försäljningspriser. Från och med 2001 började dock gemenskapsindustrins resultat att försämras igen. Slutsatsen är därför att gemenskapen inte har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning.

6.8   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek

| (89) | Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning (se skäl 25 och 50). De fastställda marginalerna ligger klart över miniminivån. Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(89)

Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning (se skäl 25 och 50). De fastställda marginalerna ligger klart över miniminivån. Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

6.9   Slutsats om skada

| (90) | Som tidigare nämnts hämtade sig gemenskapsindustrin genast efter det att antidumpningsåtgärder hade införts beträffande import av den berörda produkten från Kroatien och Ukraina. De genomsnittliga priserna på dess försäljning i gemenskapen ökade med 14 % mellan 1999 och 2001, men även försäljningsvolymen i gemenskapen och tillverkningen ökade under samma period. Industrin kunde således göra vissa nödvändiga investeringar och anställa fler personer. |
| --- | --- |

(90)

Som tidigare nämnts hämtade sig gemenskapsindustrin genast efter det att antidumpningsåtgärder hade införts beträffande import av den berörda produkten från Kroatien och Ukraina. De genomsnittliga priserna på dess försäljning i gemenskapen ökade med 14 % mellan 1999 och 2001, men även försäljningsvolymen i gemenskapen och tillverkningen ökade under samma period. Industrin kunde således göra vissa nödvändiga investeringar och anställa fler personer.

| (91) | Under undersökningsperioden började dock situationen att försämras betydligt. Försäljningen i gemenskapen minskade med 12 % från och med 2001 till och med undersökningsperioden, och gemenskapsindustrin var tvungen att anpassa sig genom att minska tillverkningen, produktionskapaciteten och antalet anställda. Från och med 2001 till och med undersökningsperioden minskade även gemenskapsindustrins marknadsandel till under 1999 års nivå. Den nedåtgående tendensen under undersökningsperioden bekräftas även av minskat kapacitetsutnyttjande, stagnation i löneutvecklingen och ökade lagervolymer. Detta försatte industrin i en situation som liknade den 1999, den tidpunkt då åtgärder ännu inte hade införts för import från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(91)

Under undersökningsperioden började dock situationen att försämras betydligt. Försäljningen i gemenskapen minskade med 12 % från och med 2001 till och med undersökningsperioden, och gemenskapsindustrin var tvungen att anpassa sig genom att minska tillverkningen, produktionskapaciteten och antalet anställda. Från och med 2001 till och med undersökningsperioden minskade även gemenskapsindustrins marknadsandel till under 1999 års nivå. Den nedåtgående tendensen under undersökningsperioden bekräftas även av minskat kapacitetsutnyttjande, stagnation i löneutvecklingen och ökade lagervolymer. Detta försatte industrin i en situation som liknade den 1999, den tidpunkt då åtgärder ännu inte hade införts för import från de berörda länderna.

| (92) | Utvecklingen i fråga om investeringar, räntabilitet och kassaflöde uppvisar samma tendens. Den svaga förbättringen under 2001 och 2001, som långtifrån var särskilt tillfredsställande eftersom räntabiliteten endast uppgick till 1 % och det negativa kassaflödet precis hade vänt i positiv riktning, följdes av en försämring under undersökningsperioden. Det faktum att företagens förmåga att anskaffa kapital inte påverkades i någon större utsträckning beror på att dessa företag ingår i större företagskoncerner och kan således inte ses som en relevant indikator för den berörda produktsektorn. |
| --- | --- |

(92)

Utvecklingen i fråga om investeringar, räntabilitet och kassaflöde uppvisar samma tendens. Den svaga förbättringen under 2001 och 2001, som långtifrån var särskilt tillfredsställande eftersom räntabiliteten endast uppgick till 1 % och det negativa kassaflödet precis hade vänt i positiv riktning, följdes av en försämring under undersökningsperioden. Det faktum att företagens förmåga att anskaffa kapital inte påverkades i någon större utsträckning beror på att dessa företag ingår i större företagskoncerner och kan således inte ses som en relevant indikator för den berörda produktsektorn.

| (93) | Gemenskapsindustrins finansiella situation förbättrades något. Från att ha gått med förlust 1999 uppnådde industrin i stort sett ett nollresultat under 2000 och 2001 men gick sedan åter med förlust under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Gemenskapsindustrins finansiella situation förbättrades något. Från att ha gått med förlust 1999 uppnådde industrin i stort sett ett nollresultat under 2000 och 2001 men gick sedan åter med förlust under undersökningsperioden.

| (94) | Indikatorerna förbättrades inledningsvis efter 1999, det år då åtgärder infördes. Alla indikatorer utom försäljningspriserna försämrades dock under undersökningsperioden, vilket visar på en klart skadevållande situation. |
| --- | --- |

(94)

Indikatorerna förbättrades inledningsvis efter 1999, det år då åtgärder infördes. Alla indikatorer utom försäljningspriserna försämrades dock under undersökningsperioden, vilket visar på en klart skadevållande situation.

| (95) | Försäljningspriserna ökade visserligen under hela skadeundersökningsperioden, men detta ledde ändå inte till en tillfredsställande lönsamhet, eftersom denna ökning helt absorberades av ökande produktionskostnader, framförallt ökande råvarukostnader och arbetskostnader per enhet. På grund av den dumpade lågprisimport som kom in på marknaden kunde gemenskapsindustrin dessutom inte överföra dessa kostnadsökningar på sina kunder såsom den skulle ha behövt göra. Gemenskapsindustrins lönsamhet försämrades därför och sjönk under nollpunkten även under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Försäljningspriserna ökade visserligen under hela skadeundersökningsperioden, men detta ledde ändå inte till en tillfredsställande lönsamhet, eftersom denna ökning helt absorberades av ökande produktionskostnader, framförallt ökande råvarukostnader och arbetskostnader per enhet. På grund av den dumpade lågprisimport som kom in på marknaden kunde gemenskapsindustrin dessutom inte överföra dessa kostnadsökningar på sina kunder såsom den skulle ha behövt göra. Gemenskapsindustrins lönsamhet försämrades därför och sjönk under nollpunkten även under undersökningsperioden.

| (96) | Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin fortsatte att lida väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(96)

Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin fortsatte att lida väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGA KARAKTÄR OCH SANNOLIKHETEN FÖR ATT DUMPNING OCH SKADA ÅTERKOMMER

| (97) | De ursprungliga åtgärderna skulle upphöra att gälla den 18 februari 2005. I enlighet med artikel 11.7 i grundförordningen undersökte kommissionen därför huruvida det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes även frågan om de omständigheter som rör dumpning och skada hade ändrats väsentligt, och huruvida denna förändring rimligtvis kunde anses vara av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(97)

De ursprungliga åtgärderna skulle upphöra att gälla den 18 februari 2005. I enlighet med artikel 11.7 i grundförordningen undersökte kommissionen därför huruvida det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes även frågan om de omständigheter som rör dumpning och skada hade ändrats väsentligt, och huruvida denna förändring rimligtvis kunde anses vara av varaktig karaktär.

| (98) | Den berörda produkten befanns fortfarande vara dumpad på gemenskapsmarknaden (se skäl 25 och 50). Dumpningsmarginalerna för den berörda produkten med ursprung i vart och ett av de länder som är föremål för förfarandet låg nära dumpningsmarginalen i den ursprungliga undersökningen. Dessutom fanns det fortfarande en enorm produktionskapacitet i de berörda länderna som inte utnyttjades under undersökningsperioden. Det noterades även att stora importkvantiteter från Kroatien och Ukraina fortfarande såldes på gemenskapsmarknaden och att marknadsandelen för denna import hade fortsatt att öka sedan 2000. Detta visar att de kroatiska och ukrainska exportörerna har ett tydligt intresse av EU-marknaden. På grundval av alla dessa uppgifter anser kommissionen därför det inte råder något tvivel om att dumpningsnivån är av varaktig karaktär och att fortsatt dumpning är högst trolig om de ursprungliga åtgärderna får upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(98)

Den berörda produkten befanns fortfarande vara dumpad på gemenskapsmarknaden (se skäl 25 och 50). Dumpningsmarginalerna för den berörda produkten med ursprung i vart och ett av de länder som är föremål för förfarandet låg nära dumpningsmarginalen i den ursprungliga undersökningen. Dessutom fanns det fortfarande en enorm produktionskapacitet i de berörda länderna som inte utnyttjades under undersökningsperioden. Det noterades även att stora importkvantiteter från Kroatien och Ukraina fortfarande såldes på gemenskapsmarknaden och att marknadsandelen för denna import hade fortsatt att öka sedan 2000. Detta visar att de kroatiska och ukrainska exportörerna har ett tydligt intresse av EU-marknaden. På grundval av alla dessa uppgifter anser kommissionen därför det inte råder något tvivel om att dumpningsnivån är av varaktig karaktär och att fortsatt dumpning är högst trolig om de ursprungliga åtgärderna får upphöra att gälla.

| (99) | Trots att gemenskapsindustrin i viss utsträckning återhämtade sig från tidigare dumpning av import med ursprung i bland annat Kroatien och Ukraina konstaterades det att gemenskapsindustrin fortfarande led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. De skademarginaler som konstaterades i samband med undersökningen har ökat i jämförelse med den ursprungliga undersökningen. Detta beror på att priserna på den dumpade importen har fortsatt att underskrida gemenskapsindustrins priser betydligt, trots att kostnaderna har ökat i hela världen. Mot bakgrund av den dumpade importens effekter på lönsamheten (se skäl 79) och gemenskapsindustrins marknadsandel (se skäl 74), vilka återigen sjönk från och med 2001 till och med undersökningsperioden, dras slutsatsen att de skadevållande omständigheterna är av varaktig karaktär och att fortsatt skada är högst trolig om de ursprungliga åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(99)

Trots att gemenskapsindustrin i viss utsträckning återhämtade sig från tidigare dumpning av import med ursprung i bland annat Kroatien och Ukraina konstaterades det att gemenskapsindustrin fortfarande led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. De skademarginaler som konstaterades i samband med undersökningen har ökat i jämförelse med den ursprungliga undersökningen. Detta beror på att priserna på den dumpade importen har fortsatt att underskrida gemenskapsindustrins priser betydligt, trots att kostnaderna har ökat i hela världen. Mot bakgrund av den dumpade importens effekter på lönsamheten (se skäl 79) och gemenskapsindustrins marknadsandel (se skäl 74), vilka återigen sjönk från och med 2001 till och med undersökningsperioden, dras slutsatsen att de skadevållande omständigheterna är av varaktig karaktär och att fortsatt skada är högst trolig om de ursprungliga åtgärderna upphör att gälla.

E.   ORSAKSSAMBAND

| (100) | Det undersöktes också om det orsakssamband som i den tidigare undersökningen fastställdes mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den skada som gemenskapsindustrin lidit föreligger även i den här undersökningen. Kända faktorer utöver den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte tillskrivs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(100)

Det undersöktes också om det orsakssamband som i den tidigare undersökningen fastställdes mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den skada som gemenskapsindustrin lidit föreligger även i den här undersökningen. Kända faktorer utöver den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte tillskrivs den dumpade importen.

| (101) | Trots de gällande åtgärderna, som först ledde till en minskad import under 2000, ökade de kroatiska och ukrainska tillverkarnas marknadsandel i gemenskapen från 4,2 % till 5,5 % under skadeundersökningsperioden. Även fastän förbrukningen minskade från och med 2001 till och med undersökningsperioden fortsatte deras marknadsandel att öka. Samtidigt förlorade gemenskapsindustrin marknadsandelar från och med 2000 till och med undersökningsperioden. Den var tvungen att minska tillverkningen betydligt under undersökningsperioden och led av sjunkande lönsamhet. Den ökande importen från de berörda länderna till priser som i betydande utsträckning underskred gemenskapsindustrins priser sammanföll tidsmässigt med den försämrade situationen för gemenskapsindustrin. Därför skulle denna import kunna ha fortsatt att bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(101)

Trots de gällande åtgärderna, som först ledde till en minskad import under 2000, ökade de kroatiska och ukrainska tillverkarnas marknadsandel i gemenskapen från 4,2 % till 5,5 % under skadeundersökningsperioden. Även fastän förbrukningen minskade från och med 2001 till och med undersökningsperioden fortsatte deras marknadsandel att öka. Samtidigt förlorade gemenskapsindustrin marknadsandelar från och med 2000 till och med undersökningsperioden. Den var tvungen att minska tillverkningen betydligt under undersökningsperioden och led av sjunkande lönsamhet. Den ökande importen från de berörda länderna till priser som i betydande utsträckning underskred gemenskapsindustrins priser sammanföll tidsmässigt med den försämrade situationen för gemenskapsindustrin. Därför skulle denna import kunna ha fortsatt att bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (102) | Import med ursprung i andra tredjeländer såsom Tjeckien, Polen och Slovakien, som under undersökningsperioden ännu inte var medlemmar i Europeiska unionen, och import från Rumänien eller Ryssland skulle också ha kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(102)

Import med ursprung i andra tredjeländer såsom Tjeckien, Polen och Slovakien, som under undersökningsperioden ännu inte var medlemmar i Europeiska unionen, och import från Rumänien eller Ryssland skulle också ha kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (103) | Det skall noteras att antidumpningstullar på mellan 9,8 % och 38,2 % och åtaganden var i kraft när det gäller import från de ovannämnda fem länderna under hela skadeundersökningsperioden. Det pågår för närvarande en översyn av de åtgärder som tillämpas beträffande import från Ryssland och Rumänien (se skäl 4). |
| --- | --- |

(103)

Det skall noteras att antidumpningstullar på mellan 9,8 % och 38,2 % och åtaganden var i kraft när det gäller import från de ovannämnda fem länderna under hela skadeundersökningsperioden. Det pågår för närvarande en översyn av de åtgärder som tillämpas beträffande import från Ryssland och Rumänien (se skäl 4).

| (104) | Import från Ryssland hade en marknadsandel på 3,3 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import, inbegripet antidumpningstullar, låg runt 20 % under priserna på import från Kroatien och Ukraina. Med tanke på priserna på importen från Ryssland verkar denna import ha bidragit till skadan. Om man tar hänsyn till marknadsandelens storlek, vilken är lägre än de berörda ländernas marknadsandel, kan den ryska importen dock inte ha varit den enda orsaken till den skada som gemenskapsindustrin har lidit. Import från Rumänien hade en marknadsandel på 3,5 % under undersökningsperioden. Priserna på import från Rumänien, inbegripet antidumpningstullar, var högre än priserna på import från Kroatien och Ukraina men fortfarande lägre än gemenskapsindustrins priser. Av detta kan man dra slutsatsen att även import från Rumänien skulle kunna ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Det anses dock att de eventuella följder som import från Ryssland och Rumänien har haft inte är sådana att de ändrar slutsatsen att det finns ett verkligt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen av sömlösa rör från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(104)

Import från Ryssland hade en marknadsandel på 3,3 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import, inbegripet antidumpningstullar, låg runt 20 % under priserna på import från Kroatien och Ukraina. Med tanke på priserna på importen från Ryssland verkar denna import ha bidragit till skadan. Om man tar hänsyn till marknadsandelens storlek, vilken är lägre än de berörda ländernas marknadsandel, kan den ryska importen dock inte ha varit den enda orsaken till den skada som gemenskapsindustrin har lidit. Import från Rumänien hade en marknadsandel på 3,5 % under undersökningsperioden. Priserna på import från Rumänien, inbegripet antidumpningstullar, var högre än priserna på import från Kroatien och Ukraina men fortfarande lägre än gemenskapsindustrins priser. Av detta kan man dra slutsatsen att även import från Rumänien skulle kunna ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Det anses dock att de eventuella följder som import från Ryssland och Rumänien har haft inte är sådana att de ändrar slutsatsen att det finns ett verkligt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen av sömlösa rör från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (105) | Priserna på import från de före detta anslutningsländerna Tjeckien, Polen och Slovakien, inbegripet antidumpningstullar, var också betydligt högre än på import från Kroatien och Ukraina, men fortfarande lägre än gemenskapsindustrins priser. Den sammanlagda marknadsandelen för den importen under undersökningsperioden var 14,2 %. Även om denna import också skulle ha kunnat bidra till skadan kan man utifrån prisnivån dra slutsatsen att detta i så fall endast var i liten utsträckning. |
| --- | --- |

(105)

Priserna på import från de före detta anslutningsländerna Tjeckien, Polen och Slovakien, inbegripet antidumpningstullar, var också betydligt högre än på import från Kroatien och Ukraina, men fortfarande lägre än gemenskapsindustrins priser. Den sammanlagda marknadsandelen för den importen under undersökningsperioden var 14,2 %. Även om denna import också skulle ha kunnat bidra till skadan kan man utifrån prisnivån dra slutsatsen att detta i så fall endast var i liten utsträckning.

| (106) | Med beaktande av det faktum att importen från Kroatien och Ukraina i betydande utsträckning ägde rum till priser som underskred gemenskapsindustrins priser finns det inga tecken på att ovannämnda import, till priser som till största del underskred gemenskapspriserna i mindre utsträckning, skulle kunna bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(106)

Med beaktande av det faktum att importen från Kroatien och Ukraina i betydande utsträckning ägde rum till priser som underskred gemenskapsindustrins priser finns det inga tecken på att ovannämnda import, till priser som till största del underskred gemenskapspriserna i mindre utsträckning, skulle kunna bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (107) | Importen från en rad andra tredjeländer hade tillsammans en marknadsandel på 8,9 % under undersökningsperioden. Med tanke på de höga priserna på denna import, vilka till största delen ligger över gemenskapsindustrins priser, finns det inga tecken på att denna import kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(107)

Importen från en rad andra tredjeländer hade tillsammans en marknadsandel på 8,9 % under undersökningsperioden. Med tanke på de höga priserna på denna import, vilka till största delen ligger över gemenskapsindustrins priser, finns det inga tecken på att denna import kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (108) | Även de gemenskapstillverkare som inte ville samarbeta i undersökningen stötte på problemet med att ökande råvarukostnader tvingade dem att höja priserna maximalt. Det finns inga tecken på att dessa konkurrenter skulle ha kunnat vålla den skada som gemenskapsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(108)

Även de gemenskapstillverkare som inte ville samarbeta i undersökningen stötte på problemet med att ökande råvarukostnader tvingade dem att höja priserna maximalt. Det finns inga tecken på att dessa konkurrenter skulle ha kunnat vålla den skada som gemenskapsindustrin har lidit.

| (109) | Förbrukningen i gemenskapen minskade från 2001 och framåt. Gemenskapsindustrins försäljning minskade dock i högre grad än förbrukningen, och gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar medan de berörda länderna ökade sina marknadsandelar på gemenskapsmarknaden under denna period. Slutsatsen dras därför att denna faktor kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Under undersökningen har inga andra faktorer framkommit som skulle ha kunnat vålla skada. |
| --- | --- |

(109)

Förbrukningen i gemenskapen minskade från 2001 och framåt. Gemenskapsindustrins försäljning minskade dock i högre grad än förbrukningen, och gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar medan de berörda länderna ökade sina marknadsandelar på gemenskapsmarknaden under denna period. Slutsatsen dras därför att denna faktor kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Under undersökningen har inga andra faktorer framkommit som skulle ha kunnat vålla skada.

| (110) | På grundval av ovanstående analys av alla kända faktorers inverkan på gemenskapsindustrin dras slutsatsen att det orsakssamband som fastställdes i den förra undersökningen mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit, inte har brutits. |
| --- | --- |

(110)

På grundval av ovanstående analys av alla kända faktorers inverkan på gemenskapsindustrin dras slutsatsen att det orsakssamband som fastställdes i den förra undersökningen mellan den dumpade importen från Kroatien och Ukraina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit, inte har brutits.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Allmänna överväganden

| (111) | Det undersöktes huruvida det finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att behålla antidumpningstullar beträffande import från de berörda länderna. Kommissionen skickade frågeformulär till importörer och industriella användare och fick svar från en importör, nämligen Comercial de Tubos, S.A., Spanien. |
| --- | --- |

(111)

Det undersöktes huruvida det finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att behålla antidumpningstullar beträffande import från de berörda länderna. Kommissionen skickade frågeformulär till importörer och industriella användare och fick svar från en importör, nämligen Comercial de Tubos, S.A., Spanien.

| (112) | Inga besvarade frågeformulär mottogs från användarindustrin, och ingen leverantör gav sig till känna under undersökningen. Följande slutsatser dras på grundval av den information som mottagits från de parter som samarbetade i undersökning. |
| --- | --- |

(112)

Inga besvarade frågeformulär mottogs från användarindustrin, och ingen leverantör gav sig till känna under undersökningen. Följande slutsatser dras på grundval av den information som mottagits från de parter som samarbetade i undersökning.

| (113) | I den förra undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot gemenskapens intresse. Det faktum att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(113)

I den förra undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot gemenskapens intresse. Det faktum att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (114) | Som tidigare nämnts bestod gemenskapsindustrin av fem tillverkare som har cirka 2 470 anställda i tillverkningen och försäljningen av sömlösa rör. De ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin pekade på ett allt sämre resultat under undersökningsperioden. Trots den ökade förbrukningen av sömlösa rör i gemenskapen under 2000 och 2001, vilken dock minskade igen under undersökningsperioden, kunde gemenskapsindustrin inte nå finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

(114)

Som tidigare nämnts bestod gemenskapsindustrin av fem tillverkare som har cirka 2 470 anställda i tillverkningen och försäljningen av sömlösa rör. De ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin pekade på ett allt sämre resultat under undersökningsperioden. Trots den ökade förbrukningen av sömlösa rör i gemenskapen under 2000 och 2001, vilken dock minskade igen under undersökningsperioden, kunde gemenskapsindustrin inte nå finansiell stabilitet.

| (115) | Industrin återhämtade sig delvis under 2000 och 2001. Mot bakgrund av den rådande finansiella situationen för gemenskapsindustrin är det dock tydligt att antidumpningsåtgärder skulle ligga i gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(115)

Industrin återhämtade sig delvis under 2000 och 2001. Mot bakgrund av den rådande finansiella situationen för gemenskapsindustrin är det dock tydligt att antidumpningsåtgärder skulle ligga i gemenskapens intresse.

3.   Icke-närstående importörers intresse

| (116) | Den samarbetande importören motsatte sig inte generellt en fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärder. Inga andra kommentarer från importörer av den berörda produkten från Kroatien eller Ukraina mottogs. |
| --- | --- |

(116)

Den samarbetande importören motsatte sig inte generellt en fortsatt tillämpning av antidumpningsåtgärder. Inga andra kommentarer från importörer av den berörda produkten från Kroatien eller Ukraina mottogs.

| (117) | Syftet med antidumpningsåtgärder är att återupprätta rättvisa konkurrensförhållanden. Man avser varken att förbjuda import eller hindra den verksamhet som bedrivs av importörerna i gemenskapen. De åtgärder som eventuellt föreslås bör i själva verket fastställas på en nivå som möjliggör fortsatt import även i framtiden, men till priser som är icke-dumpade eller icke-skadevållande, beroende på vilkendera av dumpningsmarginalen och skademarginalen som är den lägre. |
| --- | --- |

(117)

Syftet med antidumpningsåtgärder är att återupprätta rättvisa konkurrensförhållanden. Man avser varken att förbjuda import eller hindra den verksamhet som bedrivs av importörerna i gemenskapen. De åtgärder som eventuellt föreslås bör i själva verket fastställas på en nivå som möjliggör fortsatt import även i framtiden, men till priser som är icke-dumpade eller icke-skadevållande, beroende på vilkendera av dumpningsmarginalen och skademarginalen som är den lägre.

| (118) | Eftersom import av varor till rättvisa priser fortfarande kommer att kunna komma in på gemenskapsmarknaden, är det således sannolikt att importörernas traditionella verksamhet kommer att fortsätta även om antidumpningsåtgärder införs mot dumpad import. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom import av varor till rättvisa priser fortfarande kommer att kunna komma in på gemenskapsmarknaden, är det således sannolikt att importörernas traditionella verksamhet kommer att fortsätta även om antidumpningsåtgärder införs mot dumpad import.

4.   Leverantörernas intresse

| (119) | Ingen leverantör gav sig till känna under undersökningen. Därför dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att inte införa antidumpningstullar med hänsyn till leverantörernas intressen. |
| --- | --- |

(119)

Ingen leverantör gav sig till känna under undersökningen. Därför dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att inte införa antidumpningstullar med hänsyn till leverantörernas intressen.

5.   Användarnas intresse

| (120) | I den förra undersökningen drogs slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas eventuella inverkan på priserna skulle vara försumbar vad gäller användarindustrierna i senare led i förädlingskedjan. Detta grundades på att sömlösa rör endast utgjorde en liten del av de sammanlagda kostnaderna inom användarindustrin (inbegripet kemiska och petrokemiska industrier, kraftverk, bilindustrin och byggnadsbranschen). Eftersom inga uppgifter har lämnats som motsäger de tidigare resultaten och med tanke på den bristande samarbetsviljan hos användare i den nuvarande undersökningen dras slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas eventuella inverkan på priserna skulle vara försumbar vad gäller användarindustrierna i senare led i förädlingskedjan. |
| --- | --- |

(120)

I den förra undersökningen drogs slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas eventuella inverkan på priserna skulle vara försumbar vad gäller användarindustrierna i senare led i förädlingskedjan. Detta grundades på att sömlösa rör endast utgjorde en liten del av de sammanlagda kostnaderna inom användarindustrin (inbegripet kemiska och petrokemiska industrier, kraftverk, bilindustrin och byggnadsbranschen). Eftersom inga uppgifter har lämnats som motsäger de tidigare resultaten och med tanke på den bristande samarbetsviljan hos användare i den nuvarande undersökningen dras slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas eventuella inverkan på priserna skulle vara försumbar vad gäller användarindustrierna i senare led i förädlingskedjan.

6.   Konkurrensaspekter

| (121) | Det bör noteras att det i kommissionens beslut 2003/382/EG (9) konstaterades att en del gemenskapstillverkare till och med 1995 ingått ett konkurrensbegränsande avtal för delar av den berörda produkten. Däremot tillämpades det inga konkurrensbegränsande metoder som påverkade den ursprungliga undersökningen, där undersökningsperioden sträckte sig från och med den 1 november 1997 till och med den 1 oktober 1998 (och skadeundersökningsperioden från och med januari 1997 till och med slutet av undersökningsperioden), eller den pågående översynen. |
| --- | --- |

(121)

Det bör noteras att det i kommissionens beslut 2003/382/EG (9) konstaterades att en del gemenskapstillverkare till och med 1995 ingått ett konkurrensbegränsande avtal för delar av den berörda produkten. Däremot tillämpades det inga konkurrensbegränsande metoder som påverkade den ursprungliga undersökningen, där undersökningsperioden sträckte sig från och med den 1 november 1997 till och med den 1 oktober 1998 (och skadeundersökningsperioden från och med januari 1997 till och med slutet av undersökningsperioden), eller den pågående översynen.

7.   Slutsats beträffande gemenskapens intresse

| (122) | Det skulle helt klart ligga i gemenskapsindustrins intresse att behålla åtgärderna beträffande import av sömlösa rör med ursprung i de berörda länderna. För både importörer eller handlare och användarindustrier förmodas det att eventuella följder för priserna på sömlösa rör endast blir marginella. |
| --- | --- |

(122)

Det skulle helt klart ligga i gemenskapsindustrins intresse att behålla åtgärderna beträffande import av sömlösa rör med ursprung i de berörda länderna. För både importörer eller handlare och användarindustrier förmodas det att eventuella följder för priserna på sömlösa rör endast blir marginella.

| (123) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte införa antidumpningstullar på import av sömlösa rör med ursprung i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte införa antidumpningstullar på import av sömlösa rör med ursprung i de berörda länderna.

G.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (124) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (125) | Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den dumpningsmarginal som konstaterats överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 5 % av omsättningen användes vid beräkningen. Det är samma marginal som i det ursprungliga förfarandet eftersom det inte fanns något som tydde på att denna procentsats borde ändras och det inte heller framfördes några förslag om detta. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för de företag inom gemenskapsindustrin som tillverkar den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 5 % lades till tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(125)

Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den dumpningsmarginal som konstaterats överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 5 % av omsättningen användes vid beräkningen. Det är samma marginal som i det ursprungliga förfarandet eftersom det inte fanns något som tydde på att denna procentsats borde ändras och det inte heller framfördes några förslag om detta. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för de företag inom gemenskapsindustrin som tillverkar den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 5 % lades till tillverkningskostnaden.

| (126) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet och det genomsnittliga icke-skadevållade priset. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(126)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet och det genomsnittliga icke-skadevållade priset. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif.

2.   Ändrade åtgärder

| (127) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de antidumpningsåtgärder som är i kraft beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kroatien och Ukraina bör ändras. De nya antidumpningstullarna bör fastställas till en nivå som återspeglar de skademarginaler som fastställts, eftersom de dumpningsmarginaler som fastställdes för företagen i Kroatien och Ukraina i samtliga fall var högre än de skademarginaler som beräknats. Eftersom samarbetsviljan var stor (företagen i fråga svarade för mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Ukraina till gemenskapen) bör dumpningsmarginalen för övriga företag i Ukraina fastställas till samma nivå som för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube”. |
| --- | --- |

(127)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de antidumpningsåtgärder som är i kraft beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kroatien och Ukraina bör ändras. De nya antidumpningstullarna bör fastställas till en nivå som återspeglar de skademarginaler som fastställts, eftersom de dumpningsmarginaler som fastställdes för företagen i Kroatien och Ukraina i samtliga fall var högre än de skademarginaler som beräknats. Eftersom samarbetsviljan var stor (företagen i fråga svarade för mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Ukraina till gemenskapen) bör dumpningsmarginalen för övriga företag i Ukraina fastställas till samma nivå som för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube”.

| (128) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar således den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså endast för import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående det företag som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser. För dem måste i stället den tullsats som gäller för ”alla andra företag” tillämpas. |
| --- | --- |

(128)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar således den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså endast för import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående det företag som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser. För dem måste i stället den tullsats som gäller för ”alla andra företag” tillämpas.

| (129) | Ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. efter en ändring av enhetens namn eller upprättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, inhemsk försäljning eller försäljning på export med anknytning till exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(129)

Ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. efter en ändring av enhetens namn eller upprättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (10) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, inhemsk försäljning eller försäljning på export med anknytning till exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (130) | Följande antidumpningstullsatser föreslås:









  Land | Företag | Marginal för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Föreslagen antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alla företag | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube”, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Alla andra företag | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Följande antidumpningstullsatser föreslås:

Land

Företag

Marginal för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Föreslagen antidumpningstull

Kroatien

Alla företag

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube”, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Alla andra företag

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | När de föreslagna åtgärderna införs kommer en ny femårsperiod att inledas. Åtgärderna kommer därför inte att upphöra att gälla den 18 februari, vilket uppgavs i det tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut som offentliggjordes den 27 augusti 2004 (11). |
| --- | --- |

(131)

När de föreslagna åtgärderna införs kommer en ny femårsperiod att inledas. Åtgärderna kommer därför inte att upphöra att gälla den 18 februari, vilket uppgavs i det tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut som offentliggjordes den 27 augusti 2004 (11).

3.   Utveckling för den kroatiska exportören efter undersökningsperioden

| (132) | Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att nivån på de gällande antidumpningsåtgärderna bör ändras, upplyste den kroatiska regeringen kommissionen om att den enda tillverkaren i Kroatien, Mechel Željezara Ltd., hade gått i konkurs och upphört med tillverkningen under hösten 2004. I stället hade ett ny rättslig enhet, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (nedan kallad ”Valjaonice”), inrättats av den kroatiska privatiseringsfonden (Croatian Privatisation Foundation), en statlig organisation som ansvarar för privatiseringsprocessen i Kroatien. Det nybildade företaget verkar ännu inte ha börjat någon tillverkning och håller på att föra över tillgångarna från Mechel Željezara Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att nivån på de gällande antidumpningsåtgärderna bör ändras, upplyste den kroatiska regeringen kommissionen om att den enda tillverkaren i Kroatien, Mechel Željezara Ltd., hade gått i konkurs och upphört med tillverkningen under hösten 2004. I stället hade ett ny rättslig enhet, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (nedan kallad ”Valjaonice”), inrättats av den kroatiska privatiseringsfonden (Croatian Privatisation Foundation), en statlig organisation som ansvarar för privatiseringsprocessen i Kroatien. Det nybildade företaget verkar ännu inte ha börjat någon tillverkning och håller på att föra över tillgångarna från Mechel Željezara Ltd.

| (133) | Av de uppgifter som lämnats att döma kommer dock Valjaonices produktionskapacitet att vara densamma som Mechel Željezara Ltd:s. Det förefaller också finnas en tydlig avsikt från Valjaonices sida att fortsätta tillverkningen av den berörda produkten. På grundval av detta kan produktionsstoppet inte anses vara av varaktig och obestridlig karaktär och påverkar därför inte resultaten av undersökningen. |
| --- | --- |

(133)

Av de uppgifter som lämnats att döma kommer dock Valjaonices produktionskapacitet att vara densamma som Mechel Željezara Ltd:s. Det förefaller också finnas en tydlig avsikt från Valjaonices sida att fortsätta tillverkningen av den berörda produkten. På grundval av detta kan produktionsstoppet inte anses vara av varaktig och obestridlig karaktär och påverkar därför inte resultaten av undersökningen.

| (134) | Om situationen skulle ändras så att det motiverar en översyn av åtgärderna kommer en sådan översyn att inledas. |
| --- | --- |

(134)

Om situationen skulle ändras så att det motiverar en översyn av åtgärderna kommer en sådan översyn att inledas.

4.   Åtaganden

| (135) | Kommissionen godtog genom beslut 2000/137/EG ett prisåtagande från bland annat den enda kroatiska exporterande tillverkaren, Mechel Željezara Ltd. Detta åtagande var också föremål för översyn. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen godtog genom beslut 2000/137/EG ett prisåtagande från bland annat den enda kroatiska exporterande tillverkaren, Mechel Željezara Ltd. Detta åtagande var också föremål för översyn.

| (136) | Genom åtagandet erbjöd sig Mechel Željezara Ltd. att sälja en viss kvantitet av den berörda produkten till sina oberoende kunder i gemenskapen till ändrade priser. Dessutom förband sig Mechel Željezara Ltd. att se till att deras priser för varje produktgrupp anpassades till den prisstruktur som gäller i gemenskapen. |
| --- | --- |

(136)

Genom åtagandet erbjöd sig Mechel Željezara Ltd. att sälja en viss kvantitet av den berörda produkten till sina oberoende kunder i gemenskapen till ändrade priser. Dessutom förband sig Mechel Željezara Ltd. att se till att deras priser för varje produktgrupp anpassades till den prisstruktur som gäller i gemenskapen.

| (137) | I enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen är syftet med åtagande att undanröja den dumpade importens skadliga verkan, vilket uppnås genom att exportören höjer sina priser eller upphör med export till dumpade priser. Av undersökningen har det framgått att den typ av åtagande som ursprungligen godtogs i detta fall inte har bidragit till att höja priserna till icke-skadevållande nivåer och återupprätta rättvisa konkurrensförhållande på gemenskapsmarknaden. I det här fallet anses åtagandet från Mechel Željezara Ltd. därför inte vara något ändamålsenligt och effektivt medel för att undanröja de skadliga effekterna av dumpning. Mechel Željezara Ltd. har som tidigare nämnts nyligen gått i konkurs. Därför anses åtagandet inte längre giltigt. |
| --- | --- |

(137)

I enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen är syftet med åtagande att undanröja den dumpade importens skadliga verkan, vilket uppnås genom att exportören höjer sina priser eller upphör med export till dumpade priser. Av undersökningen har det framgått att den typ av åtagande som ursprungligen godtogs i detta fall inte har bidragit till att höja priserna till icke-skadevållande nivåer och återupprätta rättvisa konkurrensförhållande på gemenskapsmarknaden. I det här fallet anses åtagandet från Mechel Željezara Ltd. därför inte vara något ändamålsenligt och effektivt medel för att undanröja de skadliga effekterna av dumpning. Mechel Željezara Ltd. har som tidigare nämnts nyligen gått i konkurs. Därför anses åtagandet inte längre giltigt.

| (138) | Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att nivån på den gällande antidumpningsmarginalen bör ändras gjorde de ukrainska företagen OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube” och deras närstående handlare/holdingbolag ”Interpipe” ett gemensamt åtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(138)

Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen drog slutsatsen att nivån på den gällande antidumpningsmarginalen bör ändras gjorde de ukrainska företagen OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube” och deras närstående handlare/holdingbolag ”Interpipe” ett gemensamt åtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.

| (139) | Dessa ukrainska företag tillverkar olika typer av stålprodukter som kan säljas tillsammans med den berörda produkten. Det föreligger här risk för korsvis kompensation, dvs. att man formellt sett fullgör prisåtagandena, men sänker priserna för andra produkter än den berörda produkten när de säljs tillsammans med den berörda produkten. Med tanke på prissvängningarna låg dessutom de lägsta exportpriser som företaget var berett att erbjuda på nivåer som inte undanröjde de skadliga effekterna av dumpning. Detta åtagande kunde således inte godtas. |
| --- | --- |

(139)

Dessa ukrainska företag tillverkar olika typer av stålprodukter som kan säljas tillsammans med den berörda produkten. Det föreligger här risk för korsvis kompensation, dvs. att man formellt sett fullgör prisåtagandena, men sänker priserna för andra produkter än den berörda produkten när de säljs tillsammans med den berörda produkten. Med tanke på prissvängningarna låg dessutom de lägsta exportpriser som företaget var berett att erbjuda på nivåer som inte undanröjde de skadliga effekterna av dumpning. Detta åtagande kunde således inte godtas.

| (140) | Dessutom gjorde det ukrainska företaget Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk ett åtagande, men utan att ange vare sig vilken typ det rörde sig om eller ett minimipris som skulle respekteras. Detta åtagande kunde således inte godtas. |
| --- | --- |

(140)

Dessutom gjorde det ukrainska företaget Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk ett åtagande, men utan att ange vare sig vilken typ det rörde sig om eller ett minimipris som skulle respekteras. Detta åtagande kunde således inte godtas.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (141) | Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avser att föreslå en ändring av förordningen. De gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda. De synpunkter som lämnades beaktades när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(141)

Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avser att föreslå en ändring av förordningen. De gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda. De synpunkter som lämnades beaktades när så var lämpligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 348/2000 ändras härmed på följande sätt:

| 1. | Tabellen i artikel 1.2 skall ersättas med följande:








  ”Land | Företag | Tullsats
  (%) | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alla företag | 38,8 | — |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ’Nikotube’, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Alla andra företag | 64,1 | A999” |

1.

Tabellen i artikel 1.2 skall ersättas med följande:

”Land

Företag

Tullsats

(%)

TARIC-tilläggsnummer

Kroatien

Alla företag

38,8

—

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ’Nikotube’, Nikopol

64,1

A615

Alla andra företag

64,1

A999”

| 2. | Artikel 2 skall utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 2 skall utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 februari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 45, 17.2.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1515/2002 (EGT L 228, 24.8.2002, s. 8.).

2

(3)  EGT L 46, 18.2.2000, s. 34. Beslutet ändrat genom beslut 2002/669/EG (EGT L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  EGT C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  EGT C 288, 23.11.2002, s. 2.

5

(6)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 10.

6

(7)  Tillkännagivande 246/02 (EGT C 246, 12.10.2002, s. 2.) och tillkännagivande 68/06 (EUT C 68, 18.3.2004, s. 8).

7

(8)  Kommissionens beslut 2000/137/EG (EGT L 46, 18.2.2000, s. 34).

8

(9)  EUT L 140, 6.6.2003, s. 1.

9

(10)

10

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktion B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktion B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Bryssel

(11)  EUT C 215, 27.8.2004, s. 2.

11

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 259/2005

av den 16 februari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 16 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 260/2005

av den 16 februari 2005

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller snabbtest

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23 första stycket i denna, och,

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs en förteckning över snabbtest som har godkänts för övervakning av TSE. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs en förteckning över snabbtest som har godkänts för övervakning av TSE.

| (2) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) rekommenderade i sitt yttrande av den 16 november 2004 att sju nya snabbtest för påvisande av BSE hos döda djur skulle införas i förteckningen över de snabbtest som godkänts för övervakning av bovin spongiform encefalopati (BSE). |
| --- | --- |

(2)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) rekommenderade i sitt yttrande av den 16 november 2004 att sju nya snabbtest för påvisande av BSE hos döda djur skulle införas i förteckningen över de snabbtest som godkänts för övervakning av bovin spongiform encefalopati (BSE).

| (3) | De snabbtest som nu finns förtecknade i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 har godkänts för får på grundval av uppgifter från tillverkarna av dessa test som visar att de också kan användas för övervakning av TSE hos får. |
| --- | --- |

(3)

De snabbtest som nu finns förtecknade i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 har godkänts för får på grundval av uppgifter från tillverkarna av dessa test som visar att de också kan användas för övervakning av TSE hos får.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet håller på att utvärdera snabbtest avsedda för mindre idisslare. En förteckning över snabbtest godkända för övervakningsprogrammet för mindre idisslare kommer att fastställas på grundval av det yttrande som kommer att offentliggöras. De snabbtest som för närvarande är godkända bör därför användas för att påvisa TSE hos mindre idisslare tills yttrandet har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet håller på att utvärdera snabbtest avsedda för mindre idisslare. En förteckning över snabbtest godkända för övervakningsprogrammet för mindre idisslare kommer att fastställas på grundval av det yttrande som kommer att offentliggöras. De snabbtest som för närvarande är godkända bör därför användas för att påvisa TSE hos mindre idisslare tills yttrandet har offentliggjorts.

| (5) | Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 skall ändras enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1993/2004 (EUT L 344, 20.11.2004, s. 12).

1

---

BILAGA

Kapitel C punkt 4 i bilaga X skall ändras på följande sätt:

”4.   Snabbtest

Vid genomförandet av snabbtesten enligt artiklarna 5.3 och 6.1 skall följande metoder användas som snabbtest för övervakning av BSE hos nötkreatur:

| — | Immunoblotting baserad på Western blotting för att påvisa det proteasresistenta fragmentet PrPRes (Prionics-Check Western-test), |
| --- | --- |

—

Immunoblotting baserad på Western blotting för att påvisa det proteasresistenta fragmentet PrPRes (Prionics-Check Western-test),

| — | Kemiluminiscens-ELISA med en extraktionsmetod och ELISA-teknik med användande av förstärkt kemiluminiscerande reagens (Enfer test & Enfer TSE Kit version 2.0, automatiserad provberedning). |
| --- | --- |

—

Kemiluminiscens-ELISA med en extraktionsmetod och ELISA-teknik med användande av förstärkt kemiluminiscerande reagens (Enfer test & Enfer TSE Kit version 2.0, automatiserad provberedning).

| — | Sandwich-immunoassay för att påvisa PrPRes efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay för att påvisa PrPRes efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test).

| — | Immunoassay i mikrotiterplatta (ELISA), som påvisar proteasresistent PrPRes med monoklonala antikroppar (Prionics-Check LIA-test). |
| --- | --- |

—

Immunoassay i mikrotiterplatta (ELISA), som påvisar proteasresistent PrPRes med monoklonala antikroppar (Prionics-Check LIA-test).

| — | Automatiserad konformationsberoende immunoassay som jämför reaktiviteten hos en detektionsantikropp med de proteaskänsliga och proteasresistenta formerna av PrPSc (en del av det proteasresistenta PrPSc motsvarar PrPRes) och PrPC (InPro CDI-5-test), |
| --- | --- |

—

Automatiserad konformationsberoende immunoassay som jämför reaktiviteten hos en detektionsantikropp med de proteaskänsliga och proteasresistenta formerna av PrPSc (en del av det proteasresistenta PrPSc motsvarar PrPRes) och PrPC (InPro CDI-5-test),

| — | Kemiluminiscens-ELISA för kvalitativ bestämning av PrPSc (CediTect BSE-test). |
| --- | --- |

—

Kemiluminiscens-ELISA för kvalitativ bestämning av PrPSc (CediTect BSE-test).

| — | Immunoassay med användande av en kemisk polymer för selektiv bindning av PrPSc och en monoklonal detektionsantikropp riktad mot konserverade regioner av PrP molekylen (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA). |
| --- | --- |

—

Immunoassay med användande av en kemisk polymer för selektiv bindning av PrPSc och en monoklonal detektionsantikropp riktad mot konserverade regioner av PrP molekylen (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA).

| — | Kemiluminiscensbaserad immunoassay i mikrotiterplatta för att påvisa PrPSc i vävnad från nötkreatur (Institut Pourquier Speed’it BSE). |
| --- | --- |

—

Kemiluminiscensbaserad immunoassay i mikrotiterplatta för att påvisa PrPSc i vävnad från nötkreatur (Institut Pourquier Speed’it BSE).

| — | Immunoassay baserad på lateral absorption (immunkromatografi) med användande av två olika monoklonala antikroppar för att påvisa proteinas K-resistenta PrP-fragment (Prionics-Check PrioSTRIP). |
| --- | --- |

—

Immunoassay baserad på lateral absorption (immunkromatografi) med användande av två olika monoklonala antikroppar för att påvisa proteinas K-resistenta PrP-fragment (Prionics-Check PrioSTRIP).

| — | Sandwich-immunoassay med användande av två olika monklonala antikroppar riktade mot två epitoper i linjär form av bovint PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay med användande av två olika monklonala antikroppar riktade mot två epitoper i linjär form av bovint PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit).

| — | Sandwich-ELISA för att påvisa proteinas K-resistent PrPSc (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

Sandwich-ELISA för att påvisa proteinas K-resistent PrPSc (Roche Applied Science PrionScreen).

Vid genomförandet av snabbtesten enligt artiklarna 5.3 och 6.1 skall följande metoder användas som snabbtest för övervakning av TSE hos mindre idisslare:

| — | Immunoblotting baserad på Western blotting för att påvisa det proteasresistenta fragmentet PrPRes PrPRes (Prionics-Check Western-test). |
| --- | --- |

—

Immunoblotting baserad på Western blotting för att påvisa det proteasresistenta fragmentet PrPRes PrPRes (Prionics-Check Western-test).

| — | Kemiluminiscens-ELISA med en extraktionsmetod och ELISA-teknik med användande av förstärkt kemiluminiscerande reagens (Enfer test). |
| --- | --- |

—

Kemiluminiscens-ELISA med en extraktionsmetod och ELISA-teknik med användande av förstärkt kemiluminiscerande reagens (Enfer test).

| — | Sandwich-immunoassay för att påvisa PrPRes efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test, tidigare Bio-Rad Platelia-test). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay för att påvisa PrPRes efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test, tidigare Bio-Rad Platelia-test).

| — | Immunoassay i mikrotiterplatta (ELISA) som påvisar proteasresistent PrPRes med monoklonala antikroppar (Prionics-Check LIA-test). |
| --- | --- |

—

Immunoassay i mikrotiterplatta (ELISA) som påvisar proteasresistent PrPRes med monoklonala antikroppar (Prionics-Check LIA-test).

| — | Automatiserad konformationsberoende immunoassay som jämför reaktiviteten hos en detektionsantikropp med de proteaskänsliga och proteasresistenta formerna av PrPSc (en del av det proteasresistenta PrPSc-fragmentet motsvarar PrPRes) och PrPC (Inpro CDI 5-test). |
| --- | --- |

—

Automatiserad konformationsberoende immunoassay som jämför reaktiviteten hos en detektionsantikropp med de proteaskänsliga och proteasresistenta formerna av PrPSc (en del av det proteasresistenta PrPSc-fragmentet motsvarar PrPRes) och PrPC (Inpro CDI 5-test).

Tillverkaren av snabbtestet måste ha ett kvalitetssäkringssystem som har godkänts av gemenskapens referenslaboratorium och som garanterar att testets kvalitet inte ändras. Tillverkaren måste lämna in testprotokollet till gemenskapens referenslaboratorium.

Ändringar av snabbtestet eller testprotokollet får endast göras efter det att gemenskapens referenslaboratorium underrättats i förväg och under förutsättning att gemenskapens referenslaboratorium konstaterar att ändringen inte minskar snabbtestets känslighet, specificitet eller tillförlitlighet. Slutsatsen skall meddelas kommissionen och de nationella referenslaboratorierna.”

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 261/2005

av den 16 februari 2005

om ändring av förordning (EG) nr 43/2003 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 beträffande stöd till lokal produktion av vegetabiliska produkter i Europeiska unionens yttersta randområden

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1452/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för de franska utomeuropeiska departementen, ändring av direktiv 72/462/EEG samt upphävande av förordning (EEG) nr 525/77 och förordning (EEG) nr 3763/91 (Poseidom) (1), särskilt artiklarna 5.2, 12.4, 13.4 och 15.7 samt artiklarna 18 och 22 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1453/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för Azorerna och Madeira samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1600/92 (Poseima) (2), särskilt artiklarna 5.3, 6.5 och 16.2, artikel 19, artikel 21.3, artikel 27, artiklarna 28.3 och 30.5 samt artikel 34 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1454/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för Kanarieöarna och om upphävande av förordning (EEG) nr 1601/92 (Poseican) (3), särskilt artiklarna 9.2 och 10.5 samt artikel 20 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 68 i kommissionens förordning (EG) nr 43/2003 av den 23 december 2002 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 beträffande stöd till lokal produktion av vegetabiliska produkter i Europeiska unionens yttersta randområden (4), finns en förteckning över information som medlemsstaterna skall lämna till kommissionen och en tidsplan för rapporteringen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 68 i kommissionens förordning (EG) nr 43/2003 av den 23 december 2002 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 beträffande stöd till lokal produktion av vegetabiliska produkter i Europeiska unionens yttersta randområden (4), finns en förteckning över information som medlemsstaterna skall lämna till kommissionen och en tidsplan för rapporteringen.

| (2) | För att förenkla administrationen för de berörda medlemsstaternas myndigheter bör antalet rapporteringstillfällen minskas. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts bör informationen samlas i två rapporter med sista inlämningsdag den 30 juni respektive den 30 november varje år. |
| --- | --- |

(2)

För att förenkla administrationen för de berörda medlemsstaternas myndigheter bör antalet rapporteringstillfällen minskas. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts bör informationen samlas i två rapporter med sista inlämningsdag den 30 juni respektive den 30 november varje år.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den gemensamma förvaltningskommittén för spannmål, färsk frukt och färska grönsaker, bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, vin, humle, levande växter och blomsterprodukter och socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den gemensamma förvaltningskommittén för spannmål, färsk frukt och färska grönsaker, bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, vin, humle, levande växter och blomsterprodukter och socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 68 i förordning (EG) nr 43/2003 skall ersättas med följande:

”Artikel 68

Information

1.   De berörda medlemsstaterna skall varje år inom angivna tidsfrister lämna följande information till kommissionen:

| a) | Senast den 30 juni, en rapport om genomförandet av åtgärderna i den här förordningen under det föregående regleringsåret, med följande uppgifter:






  — | De arealer som omfattas av ansökningar om stöd enligt avdelning I för innevarande regleringsår och för vilka stödet har utbetalats. |
| --- | --- | --- |

a)

Senast den 30 juni, en rapport om genomförandet av åtgärderna i den här förordningen under det föregående regleringsåret, med följande uppgifter:

—

De arealer som omfattas av ansökningar om stöd enligt avdelning I för innevarande regleringsår och för vilka stödet har utbetalats.

| — | De kvantiteter grön vanilj och de eteriska oljorna pelargonolja och vetiveriaolja för vilka stöd enligt avdelning II kapitel II har beviljats. |
| --- | --- |

—

De kvantiteter grön vanilj och de eteriska oljorna pelargonolja och vetiveriaolja för vilka stöd enligt avdelning II kapitel II har beviljats.

| — | När det gäller stöd enligt avdelning II kapitel III, för varje departement,






  — | den totala kvantitet sockerrör, uttryckt i ton, som omfattas av stödansökningar, |
| --- | --- | --- |

—

När det gäller stöd enligt avdelning II kapitel III, för varje departement,

—

den totala kvantitet sockerrör, uttryckt i ton, som omfattas av stödansökningar,

| — | det totala stödbelopp som har utbetalats samt enhetsbeloppens variation, |
| --- | --- |

—

det totala stödbelopp som har utbetalats samt enhetsbeloppens variation,

| — | eventuella ändringar av kriterierna för beviljande av stöd och eventuella kompletterande nationella bestämmelser som nyligen har införts. |
| --- | --- |

—

eventuella ändringar av kriterierna för beviljande av stöd och eventuella kompletterande nationella bestämmelser som nyligen har införts.

| — | De kvantiteter råvaror för vilka stöd enligt avdelning III kapitel I har beviljats, fördelat på de produkter som anges i bilaga I del A, samt de kvantiteter slutprodukter som framställts, uttryckt i nettovikt och fördelat enligt bilaga I del B. |
| --- | --- |

—

De kvantiteter råvaror för vilka stöd enligt avdelning III kapitel I har beviljats, fördelat på de produkter som anges i bilaga I del A, samt de kvantiteter slutprodukter som framställts, uttryckt i nettovikt och fördelat enligt bilaga I del B.

| — | För Frankrike och Portugal, när det gäller stöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt I,






  — | de totala kvantiteter sockerrörssaft, sackarossirap och jordbruksrom som omfattas av stödansökningar, uttryckt som vitsocker eller hektoliter ren alkohol, |
| --- | --- | --- |

—

För Frankrike och Portugal, när det gäller stöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt I,

—

de totala kvantiteter sockerrörssaft, sackarossirap och jordbruksrom som omfattas av stödansökningar, uttryckt som vitsocker eller hektoliter ren alkohol,

| — | namnen på de fabriker eller destillerier som har fått stöd, |
| --- | --- |

—

namnen på de fabriker eller destillerier som har fått stöd,

| — | stödbelopp och kvantiteter sockerrörssaft, sackarossirap och jordbruksrom för respektive fabrik och destilleri. |
| --- | --- |

—

stödbelopp och kvantiteter sockerrörssaft, sackarossirap och jordbruksrom för respektive fabrik och destilleri.

| — | De kvantiteter för vilka stöd eller ökat stöd enligt avdelning IV kapitel I har beviljats, fördelat på de produkter som anges i bilagorna II–V. |
| --- | --- |

—

De kvantiteter för vilka stöd eller ökat stöd enligt avdelning IV kapitel I har beviljats, fördelat på de produkter som anges i bilagorna II–V.

| — | De kvantiteter för vilka stöd enligt avdelning IV kapitel II har beviljats, fördelat på produkt, samt deras medelvärde enligt artikel 46.4. |
| --- | --- |

—

De kvantiteter för vilka stöd enligt avdelning IV kapitel II har beviljats, fördelat på produkt, samt deras medelvärde enligt artikel 46.4.

| — | De kvantiteter, fördelat på kategori eller produkt, för vilka avtal har ingåtts för innevarande regleringsår i enlighet med avdelning IV kapitel II. |
| --- | --- |

—

De kvantiteter, fördelat på kategori eller produkt, för vilka avtal har ingåtts för innevarande regleringsår i enlighet med avdelning IV kapitel II.

| — | En lägesrapport om arbetet med omställning och omstrukturering av arealer på Azorerna och Madeira som planterats med druvsorter som är hybrider och som inte får odlas. |
| --- | --- |

—

En lägesrapport om arbetet med omställning och omstrukturering av arealer på Azorerna och Madeira som planterats med druvsorter som är hybrider och som inte får odlas.

| b) | Senast den 30 november:






  — | Skördad kvantitet ananas för vilken stöd enligt avdelning II kapitel I har utbetalats. |
| --- | --- | --- |

b)

Senast den 30 november:

—

Skördad kvantitet ananas för vilken stöd enligt avdelning II kapitel I har utbetalats.

| — | De minimipriser som avses i avdelning III kapitel I och som har fastställts i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 1452/2001 för var och en av de produktkategorier som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

—

De minimipriser som avses i avdelning III kapitel I och som har fastställts i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 1452/2001 för var och en av de produktkategorier som anges i bilaga I.

| — | För stöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt II,






  — | de arealer och det totalbelopp som omfattas av ansökningar om fast hektarstöd samt det totala stödbelopp som har utbetalats, |
| --- | --- | --- |

—

För stöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt II,

—

de arealer och det totalbelopp som omfattas av ansökningar om fast hektarstöd samt det totala stödbelopp som har utbetalats,

| — | de framställda kvantiteterna vitsocker samt totalbeloppet av det särskilda bearbetningsstöd som har utbetalats. |
| --- | --- |

—

de framställda kvantiteterna vitsocker samt totalbeloppet av det särskilda bearbetningsstöd som har utbetalats.

2.   Medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om fall som de erkänner som force majeure eller exceptionella omständigheter som motiverar att rätten till stöd bibehålls.”

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004 (EUT L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 26. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004.

2

(3)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 45. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004.

3

(4)  EUT L 7, 11.1.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1137/2004 (EUT L 221, 22.6.2004, s. 3).

4

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 262/2005

av den 16 februari 2005

om fastställande av exportbidrag för olivolja

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter (1), särskilt artikel 3.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 3 i förordning nr 136/66/EEG föreskrivs att om priserna inom gemenskapen är högre än priserna på världsmarknaden, får skillnaden mellan dessa priser täckas av ett bidrag när olivolja exporteras till tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3 i förordning nr 136/66/EEG föreskrivs att om priserna inom gemenskapen är högre än priserna på världsmarknaden, får skillnaden mellan dessa priser täckas av ett bidrag när olivolja exporteras till tredjeland.

| (2) | Närmare bestämmelser om fastställande och beviljande av exportbidrag för olivolja återfinns i kommissionens förordning (EEG) nr 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Närmare bestämmelser om fastställande och beviljande av exportbidrag för olivolja återfinns i kommissionens förordning (EEG) nr 616/72 (2).

| (3) | I artikel 3.3 i förordning nr 136/66/EEG föreskrivs att bidraget måste vara lika i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3.3 i förordning nr 136/66/EEG föreskrivs att bidraget måste vara lika i hela gemenskapen.

| (4) | I enlighet med artikel 3.4 i förordning nr 136/66/EEG måste exportbidrag för olivolja fastställas med hänsyn till den rådande situationen och utvecklingstendensen för priserna på olivolja och tillgången på gemenskapens marknad samt till priserna på olivolja på världsmarknaden. Om världsmarknadsläget dock är sådant att de mest gynnsamma priserna på olivolja inte kan fastställas, kan hänsyn tas till priset på de viktigaste konkurrerande vegetabiliska oljorna på världsmarknaden och till den skillnad som noteras mellan det priset och priset på olivolja under en representativ period. Bidragsbeloppet får inte överstiga skillnaden mellan priset på olivolja inom gemenskapen och priset på världsmarknaden, justerat om så krävs, med hänsyn till exportkostnader för produkter på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 3.4 i förordning nr 136/66/EEG måste exportbidrag för olivolja fastställas med hänsyn till den rådande situationen och utvecklingstendensen för priserna på olivolja och tillgången på gemenskapens marknad samt till priserna på olivolja på världsmarknaden. Om världsmarknadsläget dock är sådant att de mest gynnsamma priserna på olivolja inte kan fastställas, kan hänsyn tas till priset på de viktigaste konkurrerande vegetabiliska oljorna på världsmarknaden och till den skillnad som noteras mellan det priset och priset på olivolja under en representativ period. Bidragsbeloppet får inte överstiga skillnaden mellan priset på olivolja inom gemenskapen och priset på världsmarknaden, justerat om så krävs, med hänsyn till exportkostnader för produkter på världsmarknaden.

| (5) | I enlighet med artikel 3.3 tredje stycket b i förordning nr 136/66/EEG kan det beslutas att bidraget skall fastställas genom anbud. Anbudsförfarandet bör täcka bidragsbeloppet och får begränsas till vissa bestämmelseländer, kvantiteter, kvaliteter och presentationer. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 3.3 tredje stycket b i förordning nr 136/66/EEG kan det beslutas att bidraget skall fastställas genom anbud. Anbudsförfarandet bör täcka bidragsbeloppet och får begränsas till vissa bestämmelseländer, kvantiteter, kvaliteter och presentationer.

| (6) | I artikel 3.3 andra stycket i förordning nr 136/66/EEG föreskrivs att bidraget på olivolja kan variera beroende på destinationer, om världsmarknadsläget eller de särskilda krav som vissa marknader ställer nödvändiggör detta. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 3.3 andra stycket i förordning nr 136/66/EEG föreskrivs att bidraget på olivolja kan variera beroende på destinationer, om världsmarknadsläget eller de särskilda krav som vissa marknader ställer nödvändiggör detta.

| (7) | Det föreskrivs att bidraget måste fastställas minst en gång i månaden. Det kan, om så är nödvändigt, ändras under mellantiden. |
| --- | --- |

(7)

Det föreskrivs att bidraget måste fastställas minst en gång i månaden. Det kan, om så är nödvändigt, ändras under mellantiden.

| (8) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser i det nuvarande marknadsläget för olivolja och särskilt vad beträffar priser på olivolja inom gemenskapen och på marknaderna i tredjeland har till följd att bidraget bör utgöra det som anges i bilagan härtill. |
| --- | --- |

(8)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser i det nuvarande marknadsläget för olivolja och särskilt vad beträffar priser på olivolja inom gemenskapen och på marknaderna i tredjeland har till följd att bidraget bör utgöra det som anges i bilagan härtill.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för produkter förtecknade i artikel 1.2 c i förordning nr 136/66/EEG skall vara de som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  EGT L 78, 31.3.1972, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2962/77 (EGT L 348, 30.12.1977, s. 53).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 16 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för olivolja

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 263/2005

av den 16 februari 2005

om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2771/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för ägg (1), särskilt artikel 5.4 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för fjäderfäkött (2), särskilt artikel 5.4 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2783/75 av den 29 oktober 1975 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (3), särskilt artikel 3.4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (4) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser av fjäderfäkött, ägg och äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (4) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser av fjäderfäkött, ägg och äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. De representativa priserna bör därför offentliggöras. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. De representativa priserna bör därför offentliggöras.

| (3) | Med hänsyn till situationen på marknaden bör denna ändring genomföras så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till situationen på marknaden bör denna ändring genomföras så snart som möjligt.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordningen (EG) nr 1484/95 skall ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 49. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 77. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003.

2

(3)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 104. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2916/95 (EGT L 305, 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  EGT L 145, 29.6.1995, s. 47. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2129/2004 (EUT L 368, 15.12.2004, s. 7).

4

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 16 februari 2005 om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

”BILAGA I

| KN-nummer | Varubeteckning | Representativt pris
  (EUR/100 kg) | Säkerhet som åsyftas i artikel 3.3
  (EUR/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna (så kallade 65 %-kycklingar), frysta | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns, benfria, frysta | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Andra slag av kyckling, frysta | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | Plockade och urtagna (så kallade 80 %-kalkoner), frysta | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkoner, frysta | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade höns av arten Gallus domesticus | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03” |

KN-nummer

Varubeteckning

Representativt pris

(EUR/100 kg)

Säkerhet som åsyftas i artikel 3.3

(EUR/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 90

Plockade och urtagna (så kallade 65 %-kycklingar), frysta

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Styckningsdelar av höns, benfria, frysta

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Andra slag av kyckling, frysta

131,0

58

01

0207 25 10

Plockade och urtagna (så kallade 80 %-kalkoner), frysta

86,7

26

01

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkoner, frysta

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade höns av arten Gallus domesticus

151,2

49

01

193,7

28

03”

---

(1)  Importens ursprung

1

| 01 | Brasilien |
| --- | --- |
| 02 | Thailand |
| 03 | Argentina |
| 04 | Chile. |

01

Brasilien

02

Thailand

03

Argentina

04

Chile.

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 264/2005

av den 16 februari 2005

om fastställande av exportbidragen för fjäderfäkött från och med den 17 februari 2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för fjäderfäkött (1), särskilt artikel 8.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 8 i förordning (EEG) nr 2777/75 föreskrivs att skillnaden mellan världsmarknadspriserna för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 i den förordningen och priserna för samma produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 8 i förordning (EEG) nr 2777/75 föreskrivs att skillnaden mellan världsmarknadspriserna för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 i den förordningen och priserna för samma produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Tillämpningen av dessa bestämmelser och kriterier på den nuvarande situationen på marknaden för fjäderfäkött innebär att exportbidraget bör fastställas till ett belopp som gör det möjligt för gemenskapen att delta i världshandeln och som även tar hänsyn till vad för slags export det rör sig om och exportens betydelse i nuläget. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningen av dessa bestämmelser och kriterier på den nuvarande situationen på marknaden för fjäderfäkött innebär att exportbidraget bör fastställas till ett belopp som gör det möjligt för gemenskapen att delta i världshandeln och som även tar hänsyn till vad för slags export det rör sig om och exportens betydelse i nuläget.

| (3) | I artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (2) fastställs det att bidrag inte får beviljas för produkter som inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet dagen för mottagandet av exportdeklarationen. För att gällande lagstiftning skall tillämpas enhetligt bör det fastställas att bidrag för fjäderfäkött enligt artikel 1 i förordning (EEG) nr 2777/75 endast får beviljas om produkten är försedd med det sundhetsmärke som fastställs i rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä (3). |
| --- | --- |

(3)

I artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (2) fastställs det att bidrag inte får beviljas för produkter som inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet dagen för mottagandet av exportdeklarationen. För att gällande lagstiftning skall tillämpas enhetligt bör det fastställas att bidrag för fjäderfäkött enligt artikel 1 i förordning (EEG) nr 2777/75 endast får beviljas om produkten är försedd med det sundhetsmärke som fastställs i rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä (3).

| (4) | Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(4)

Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En förteckning över de produktkoder för vilka exportbidrag skall beviljas enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 2777/75 samt bidragsbeloppen anges i bilagan till den här förordningen.

För att berättiga till exportbidrag skall de produkter som omfattas av tillämpningsområdet för kapitel XII i bilagan till direktiv 71/118/EEG likaså uppfylla de krav på sundhetsmärkning som föreskrivs i det direktivet.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 77. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 671/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EGT L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

---

BILAGA

Exportbidrag för fjäderfäkött från och med den 17 februari 2005

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 styck | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 styck | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 styck | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 styck | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 styck | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 styck | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:






  V01 | Angola, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Förenade Arabemiraten, Jordanien, Yemen, Libanon, Irak och Iran. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 styck

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 styck

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 styck

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 styck

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 styck

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 styck

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

V01

Angola, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Förenade Arabemiraten, Jordanien, Yemen, Libanon, Irak och Iran.

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/42

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/11/EG

av den 16 februari 2005

om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon för att anpassa det till den tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1), särskilt artikel 13.2 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 92/23/EEG av den 31 mars 1992 om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (2), särskilt artikel 10 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 92/23/EEG är ett av de särdirektiv som ingår i förfarandet för EG-typgodkännande som fastställs i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 92/23/EEG är ett av de särdirektiv som ingår i förfarandet för EG-typgodkännande som fastställs i direktiv 70/156/EEG.

| (2) | I direktiv 92/23/EEG, i sin ändrade lydelse enligt direktiv 2001/43/EG, ges en möjlighet för godkännandemyndigheterna att godkänna däcktillverkarens laboratorier såsom godkända provlaboratorier till och med den 31 december 2005. Erfarenheterna av denna bestämmelse har varit mycket positiva och möjligheten bör därför få kvarstå genom att tidsfristen tas bort. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 92/23/EEG, i sin ändrade lydelse enligt direktiv 2001/43/EG, ges en möjlighet för godkännandemyndigheterna att godkänna däcktillverkarens laboratorier såsom godkända provlaboratorier till och med den 31 december 2005. Erfarenheterna av denna bestämmelse har varit mycket positiva och möjligheten bör därför få kvarstå genom att tidsfristen tas bort.

| (3) | Den tekniska utvecklingen inom däcktillverkningsindustrin går mycket snabbt. På grund av den stora efterfrågan från konsumenterna och bilindustrin blir produktionscykeln för däck allt snabbare, och utbudet av olika slags däck ökar hela tiden. Situationen förväntas bli ännu mer kritisk i framtiden eftersom man vet att det kommer att krävas mycket dyra eller speciella provanläggningar och sakkunskaper. För att nyutvecklade produkter utan dröjsmål skall kunna släppas ut på marknaden är det avgörande att det finns ett tillräckligt stort antal provanläggningar med flexibla användningsmöjligheter. |
| --- | --- |

(3)

Den tekniska utvecklingen inom däcktillverkningsindustrin går mycket snabbt. På grund av den stora efterfrågan från konsumenterna och bilindustrin blir produktionscykeln för däck allt snabbare, och utbudet av olika slags däck ökar hela tiden. Situationen förväntas bli ännu mer kritisk i framtiden eftersom man vet att det kommer att krävas mycket dyra eller speciella provanläggningar och sakkunskaper. För att nyutvecklade produkter utan dröjsmål skall kunna släppas ut på marknaden är det avgörande att det finns ett tillräckligt stort antal provanläggningar med flexibla användningsmöjligheter.

| (4) | I takt med att allt bättre däck utvecklas som en följd av den tekniska utvecklingen måste provningarna bli allt mer förfinade. Det finns för närvarande inga andra än däcktillverkarna som har tillräckligt med kapacitet för att kunna utföra det stora antal provningar som krävs. |
| --- | --- |

(4)

I takt med att allt bättre däck utvecklas som en följd av den tekniska utvecklingen måste provningarna bli allt mer förfinade. Det finns för närvarande inga andra än däcktillverkarna som har tillräckligt med kapacitet för att kunna utföra det stora antal provningar som krävs.

| (5) | Direktiv 92/23/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 92/23/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling som inrättats med stöd av artikel 13.1 i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Kommittén för anpassning till teknisk utveckling som inrättats med stöd av artikel 13.1 i direktiv 70/156/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Punkt 1.3 i bilaga I till direktiv 92/23/EEG skall ersättas av följande:

| ”1.3 | Godkännandemyndigheten får godkänna däcktillverkarens laboratorier som godkända provlaboratorier i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 70/156/EEG.” |
| --- | --- |

”1.3

Godkännandemyndigheten får godkänna däcktillverkarens laboratorier som godkända provlaboratorier i enlighet med artikel 14.1 i direktiv 70/156/EEG.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2005 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2006.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall medlemsstaterna själva utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/104/EG (EUT L 337, 13.11.2004, s. 13).

1

(2)  EGT L 129, 14.5.1992, s. 95. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/43/EG (EGT L 211, 4.8.2001, s. 25).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 februari 2005

om upphävande av beslut 2000/137/EG om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Republiken Kroatien och Ukraina

(2005/132/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1), särskilt artikel 8 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   TIDIGARE FÖRFARANDE

| (1) | Genom förordning (EG) nr 348/2000 (2), införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar på import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina. Genom beslut 2000/137/EG (3), godtog kommissionen åtaganden som erbjudits av den exporterande tillverkaren i Kroatien och de exporterande tillverkarna i Ukraina. Genom beslut 2002/669/EG godtog kommissionen att de exporterande tillverkarna i Ukraina återtog sitt gemensamma åtagande. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 348/2000 (2), införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar på import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina. Genom beslut 2000/137/EG (3), godtog kommissionen åtaganden som erbjudits av den exporterande tillverkaren i Kroatien och de exporterande tillverkarna i Ukraina. Genom beslut 2002/669/EG godtog kommissionen att de exporterande tillverkarna i Ukraina återtog sitt gemensamma åtagande.

| (2) | På begäran av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union inledde kommissionen i november 2002 i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen en interimsöversyn (4) av de gällande antidumpningsåtgärderna, bl.a. av åtgärdernas form. |
| --- | --- |

(2)

På begäran av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union inledde kommissionen i november 2002 i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen en interimsöversyn (4) av de gällande antidumpningsåtgärderna, bl.a. av åtgärdernas form.

B.   ÅTERTAGANDE AV GODTAGANDET AV ETT ÅTAGANDE

| (3) | Rådet avslutade denna översyn genom förordning (EG) nr 258/2005 (5). |
| --- | --- |

(3)

Rådet avslutade denna översyn genom förordning (EG) nr 258/2005 (5).

| (4) | På grundval av det som anges i punkt 137 i ingressen i förordning (EG) nr 258/2005 och på basis av vad som framkommit vid samråd med alla berörda parter anser kommissionen att den kroatiske tillverkarens åtagande i dess nuvarande form inte är lämpligt. Kommissionen har med anledning av detta beslutat att ensidigt återta godtagandet av åtagandet, vilket den enligt bestämmelserna i det berörda åtagandet har rätt att göra. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av det som anges i punkt 137 i ingressen i förordning (EG) nr 258/2005 och på basis av vad som framkommit vid samråd med alla berörda parter anser kommissionen att den kroatiske tillverkarens åtagande i dess nuvarande form inte är lämpligt. Kommissionen har med anledning av detta beslutat att ensidigt återta godtagandet av åtagandet, vilket den enligt bestämmelserna i det berörda åtagandet har rätt att göra.

| (5) | Kommissionen underrättade i december 2004 den kroatiske tillverkaren, Mechel Željezara Ltd, om att den hade för avsikt att återta godtagandet av åtagandet. Den kroatiska regeringen underrättade därefter kommissionen om att företaget i fråga, som var den enda tillverkaren av den berörda produkten i Kroatien, hade trätt i likvidation och upphört med tillverkningen under hösten 2004. Kommissionen anser därför att åtagandet inte längre är giltigt. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade i december 2004 den kroatiske tillverkaren, Mechel Željezara Ltd, om att den hade för avsikt att återta godtagandet av åtagandet. Den kroatiska regeringen underrättade därefter kommissionen om att företaget i fråga, som var den enda tillverkaren av den berörda produkten i Kroatien, hade trätt i likvidation och upphört med tillverkningen under hösten 2004. Kommissionen anser därför att åtagandet inte längre är giltigt.

C.   UPPHÄVANDE AV BESLUT 2000/137/EG

| (6) | Med beaktande av det som anges ovan bör kommissionens beslut 2000/137/EG, ändrat genom beslut 2002/669/EG, upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Med beaktande av det som anges ovan bör kommissionens beslut 2000/137/EG, ändrat genom beslut 2002/669/EG, upphöra att gälla.

| (7) | Parallellt med det här beslutet inför rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 en slutgiltig landsomfattande antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien. |
| --- | --- |

(7)

Parallellt med det här beslutet inför rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 en slutgiltig landsomfattande antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionens beslut 2000/137/EG, ändrat genom beslut 2002/669/EG, skall upphöra att gälla.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, p. 12).

1

(2)  EGT L 45, 17.2.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1515/2002 (EGT L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  EGT L 46, 18.2.2000, s. 34. Beslutet ändrat genom beslut 2002/669/EG (EGT L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  EGT C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Se s. 7 i detta nummer av EUT.

5

---

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/46

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 februari 2005

om partiellt tillfälligt upphävande av de slutgiltiga antidumpningstullar som genom förordning (EG) nr 258/2005 införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina

(2005/133/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 14.4 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Efter en översynsundersökning enligt artikel 11.3 i grundförordningen införde rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (2) (nedan kallad ”förordningen om slutgiltig tull”) en antidumpningstull på 38,8 % på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål (nedan kallade ”vissa sömlösa rör”) med ursprung i Kroatien, en antidumpningstull på 51,9 % på import av vissa sömlösa rör som tillverkats av det ukrainska företaget Dnipropetrovsk Tube Works och en antidumpningstull på 64,1 % på övrig import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ukraina (de ovan nämnda antidumpningstullarna kallas nedan även ”de gällande åtgärderna”). Genom förordningen om slutgiltig tull ändrades de slutgiltiga antidumpningstullar som införts genom förordning (EG) nr 348/2000 (3), vilken ändrats även genom förordning (EG) nr 1515/2002 (4) och upphävdes artikel 2 – om befrielser från antidumpningstullarna – i förordning (EG) nr 348/2000 (de ursprungliga antidumpningstullarna enligt förordning (EG) nr 348/2000 kallas nedan även ”de ursprungliga åtgärderna”). |
| --- | --- |

(1)

Efter en översynsundersökning enligt artikel 11.3 i grundförordningen införde rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (2) (nedan kallad ”förordningen om slutgiltig tull”) en antidumpningstull på 38,8 % på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål (nedan kallade ”vissa sömlösa rör”) med ursprung i Kroatien, en antidumpningstull på 51,9 % på import av vissa sömlösa rör som tillverkats av det ukrainska företaget Dnipropetrovsk Tube Works och en antidumpningstull på 64,1 % på övrig import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ukraina (de ovan nämnda antidumpningstullarna kallas nedan även ”de gällande åtgärderna”). Genom förordningen om slutgiltig tull ändrades de slutgiltiga antidumpningstullar som införts genom förordning (EG) nr 348/2000 (3), vilken ändrats även genom förordning (EG) nr 1515/2002 (4) och upphävdes artikel 2 – om befrielser från antidumpningstullarna – i förordning (EG) nr 348/2000 (de ursprungliga antidumpningstullarna enligt förordning (EG) nr 348/2000 kallas nedan även ”de ursprungliga åtgärderna”).

B.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER BETRÄFFANDE IMPORT AV VISSA SÖMLÖSA RÖR MED URSPRUNG I RUMÄNIEN OCH RYSSLAND

| (2) | Genom förordning (EG) nr 2320/97 (5) infördes antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör med ursprung bl.a. i Rumänien och Ryssland. Genom beslut 97/790/EG (6) och beslut 2000/70/EG (7) godtogs åtaganden från exportörer i bl.a. Rumänien respektive i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 1322/2004 (8) beslutades det att de gällande åtgärderna beträffande import av vissa sömlösa rör med ursprung i Rumänien och Ryssland av försiktighetsskäl inte längre skulle tillämpas, på grund av att vissa gemenskapstillverkare hade varit inblandade i konkurrenshämmande verksamhet (9). |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 2320/97 (5) infördes antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör med ursprung bl.a. i Rumänien och Ryssland. Genom beslut 97/790/EG (6) och beslut 2000/70/EG (7) godtogs åtaganden från exportörer i bl.a. Rumänien respektive i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 1322/2004 (8) beslutades det att de gällande åtgärderna beträffande import av vissa sömlösa rör med ursprung i Rumänien och Ryssland av försiktighetsskäl inte längre skulle tillämpas, på grund av att vissa gemenskapstillverkare hade varit inblandade i konkurrenshämmande verksamhet (9).

C.   PRÖVNING AV SKÄL FÖR TILLFÄLLIGT UPPHÄVANDE AV DE GÄLLANDE ÅTGÄRDERNA

| (3) | Enligt artikel 14.4 i grundförordningen kan antidumpningsåtgärder upphävas tillfälligt om detta ligger i gemenskapens intresse och marknadsförhållandena tillfälligt har ändrats i sådan omfattning att det finns anledning att anta att skada inte kommer att återuppstå om åtgärderna tillfälligt upphävs. Vidare kan enligt artikel 14.4 i grundförordningen de berörda antidumpningsåtgärderna återinföras när som helst om skälen till att de tillfälligt upphävdes inte längre är giltiga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.4 i grundförordningen kan antidumpningsåtgärder upphävas tillfälligt om detta ligger i gemenskapens intresse och marknadsförhållandena tillfälligt har ändrats i sådan omfattning att det finns anledning att anta att skada inte kommer att återuppstå om åtgärderna tillfälligt upphävs. Vidare kan enligt artikel 14.4 i grundförordningen de berörda antidumpningsåtgärderna återinföras när som helst om skälen till att de tillfälligt upphävdes inte längre är giltiga.

| (4) | I förordningen om slutgiltig tull beaktas huvudsakligen situationen under perioden oktober 2001–september 2002, dvs. under undersökningsperioden för översynsundersökningen. Den översynsundersökning som ledde till att förordningen om slutgiltig tull antogs visade att importen från Kroatien och Ukraina under undersökningsperioden för översynsundersökningen hade en viktig ställning på gemenskapsmarknaden. Importen från Kroatien och Ukraina var fortfarande dumpad och skademarginalen hade ökat i förhållande till skademarginalen under den ursprungliga undersökningen. På grundval av detta drogs i samband med översynsundersökningen den slutsatsen att de ursprungliga åtgärderna (en antidumpningstull på 23 % för företag i Kroatien och en antidumpningstull på 38,5 % för företag i Ukraina) borde förstärkas (till en antidumpningstull på 38,8 % för företag i Kroatien, en antidumpningstull på 51,9 % för ett visst företag i Ukraina och en antidumpningstull på 64,1 % för övriga företag i Ukraina, dvs. tullsatserna enligt förordningen om slutgiltig tull). |
| --- | --- |

(4)

I förordningen om slutgiltig tull beaktas huvudsakligen situationen under perioden oktober 2001–september 2002, dvs. under undersökningsperioden för översynsundersökningen. Den översynsundersökning som ledde till att förordningen om slutgiltig tull antogs visade att importen från Kroatien och Ukraina under undersökningsperioden för översynsundersökningen hade en viktig ställning på gemenskapsmarknaden. Importen från Kroatien och Ukraina var fortfarande dumpad och skademarginalen hade ökat i förhållande till skademarginalen under den ursprungliga undersökningen. På grundval av detta drogs i samband med översynsundersökningen den slutsatsen att de ursprungliga åtgärderna (en antidumpningstull på 23 % för företag i Kroatien och en antidumpningstull på 38,5 % för företag i Ukraina) borde förstärkas (till en antidumpningstull på 38,8 % för företag i Kroatien, en antidumpningstull på 51,9 % för ett visst företag i Ukraina och en antidumpningstull på 64,1 % för övriga företag i Ukraina, dvs. tullsatserna enligt förordningen om slutgiltig tull).

| (5) | Av en undersökning av importflödena under senare tid framgår att situationen på gemenskapsmarknaden i fråga om import har förändrats betydligt, särskilt efter det att tillämpningen av åtgärderna beträffande import av vissa sömlösa rör med ursprung i Rumänien och Ryssland upphörde: den kumulerade importen från de länderna har ökat och den kumulerade importen från Kroatien och Ukraina har minskat kraftigt, till mycket låga nivåer. |
| --- | --- |

(5)

Av en undersökning av importflödena under senare tid framgår att situationen på gemenskapsmarknaden i fråga om import har förändrats betydligt, särskilt efter det att tillämpningen av åtgärderna beträffande import av vissa sömlösa rör med ursprung i Rumänien och Ryssland upphörde: den kumulerade importen från de länderna har ökat och den kumulerade importen från Kroatien och Ukraina har minskat kraftigt, till mycket låga nivåer.

| (6) | Så länge de nuvarande marknadsförhållandena råder är det sannolikt att importen från Rumänien och Ryssland kommer att upprätthålla sin starka ställning på gemenskapsmarknaden och osannolikt att importen från Kroatien och Ukraina kommer att öka väsentligt. I denna särskilda situation anses det därför osannolikt att det åter kommer att uppstå skada för gemenskapsindustrin om ökningen enligt förordningen om slutgiltig tull av tullsatserna tillfälligt upphävs. Till följd av detta och med beaktande av de särskilda omständigheter som bl.a. lett till att åtgärderna beträffande import av vissa sömlösa rör med ursprung i Rumänien och Ryssland inte längre tillämpas anses det att de i samband med den ursprungliga undersökningen för Kroatien och Ukraina fastställda tullsatserna på 23 % respektive 38,5 % är tillräckliga för att undanröja skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(6)

Så länge de nuvarande marknadsförhållandena råder är det sannolikt att importen från Rumänien och Ryssland kommer att upprätthålla sin starka ställning på gemenskapsmarknaden och osannolikt att importen från Kroatien och Ukraina kommer att öka väsentligt. I denna särskilda situation anses det därför osannolikt att det åter kommer att uppstå skada för gemenskapsindustrin om ökningen enligt förordningen om slutgiltig tull av tullsatserna tillfälligt upphävs. Till följd av detta och med beaktande av de särskilda omständigheter som bl.a. lett till att åtgärderna beträffande import av vissa sömlösa rör med ursprung i Rumänien och Ryssland inte längre tillämpas anses det att de i samband med den ursprungliga undersökningen för Kroatien och Ukraina fastställda tullsatserna på 23 % respektive 38,5 % är tillräckliga för att undanröja skadevållande dumpning.

| (7) | Kommissionen anser även att den för närvarande rådande tillfälliga ändringen i marknadsförhållandena inte motiverar ett fullständigt tillfälligt upphävande av åtgärderna beträffande import från Kroatien och Ukraina. Av information som inhämtades i samband med den översynsundersökning som ledde till att förordningen om slutgiltig tull antogs framgår att tillverkarna i Kroatien och Ukraina förfogar över en betydande exportpotential och utan svårigheter skulle kunna öka exporten till gemenskapsmarknaden till en skadevållande nivå. Ett fullständigt tillfälligt upphävande av åtgärderna beträffande import från Kroatien och Ukraina skulle följaktligen kunna leda till att importen från de två länderna utvecklas på ett liknande sätt som det importen från Rumänien och Ryssland för närvarande utvecklas på och skulle därför med största sannolikhet leda till att gemenskapsindustrin vållas skada. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen anser även att den för närvarande rådande tillfälliga ändringen i marknadsförhållandena inte motiverar ett fullständigt tillfälligt upphävande av åtgärderna beträffande import från Kroatien och Ukraina. Av information som inhämtades i samband med den översynsundersökning som ledde till att förordningen om slutgiltig tull antogs framgår att tillverkarna i Kroatien och Ukraina förfogar över en betydande exportpotential och utan svårigheter skulle kunna öka exporten till gemenskapsmarknaden till en skadevållande nivå. Ett fullständigt tillfälligt upphävande av åtgärderna beträffande import från Kroatien och Ukraina skulle följaktligen kunna leda till att importen från de två länderna utvecklas på ett liknande sätt som det importen från Rumänien och Ryssland för närvarande utvecklas på och skulle därför med största sannolikhet leda till att gemenskapsindustrin vållas skada.

| (8) | På grundval av de ovan angivna skälen dras den slutsatsen att villkoren för ett partiellt tillfälligt upphävande med stöd av artikel 14.4 i grundförordningen av antidumpningstullarna enligt förordningen om slutgiltig tull är uppfyllda. Det ligger inte i gemenskapens intresse att tillämpa de genom förordningen om slutgiltig tull höjda tullsatserna så länge de i förordning (EG) nr 348/2000 i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 1515/2002 angivna tullsatserna är tillräckliga. Därför bör de tullsatser som införts genom förordningen om slutgiltig tull tillfälligt upphävas partiellt, varvid den del av tullsatserna som tillfälligt upphävs bör motsvara skillnaden mellan de genom artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull fastlagda tullsatserna och de i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 348/2000 i förordningens lydelse enligt förordning (EG) nr 1515/2002 angivna tullsatserna. |
| --- | --- |

(8)

På grundval av de ovan angivna skälen dras den slutsatsen att villkoren för ett partiellt tillfälligt upphävande med stöd av artikel 14.4 i grundförordningen av antidumpningstullarna enligt förordningen om slutgiltig tull är uppfyllda. Det ligger inte i gemenskapens intresse att tillämpa de genom förordningen om slutgiltig tull höjda tullsatserna så länge de i förordning (EG) nr 348/2000 i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 1515/2002 angivna tullsatserna är tillräckliga. Därför bör de tullsatser som införts genom förordningen om slutgiltig tull tillfälligt upphävas partiellt, varvid den del av tullsatserna som tillfälligt upphävs bör motsvara skillnaden mellan de genom artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull fastlagda tullsatserna och de i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 348/2000 i förordningens lydelse enligt förordning (EG) nr 1515/2002 angivna tullsatserna.

| (9) | Om de omständigheter som ledde till det partiella tillfälliga upphävandet ändras, kan kommissionen, genom att häva detta, omgående återinföra de berörda antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(9)

Om de omständigheter som ledde till det partiella tillfälliga upphävandet ändras, kan kommissionen, genom att häva detta, omgående återinföra de berörda antidumpningsåtgärderna.

D.   SAMRÅD MED GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (10) | Kommissionen underrättade gemenskapsindustrin om att den hade för avsikt att partiellt tillfälligt upphäva de berörda antidumpningsåtgärderna och gav i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen gemenskapsindustrin tillfälle att yttra sig. Denna inkom inte med några invändningar. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade gemenskapsindustrin om att den hade för avsikt att partiellt tillfälligt upphäva de berörda antidumpningsåtgärderna och gav i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen gemenskapsindustrin tillfälle att yttra sig. Denna inkom inte med några invändningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De antidumpningstullar som genom förordning (EG) nr 258/2005 införts på import av

| — | sömlösa rör av järn eller olegerat stål, av sådana slag som används till olje- eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst 406,4 mm (vilka klassificeras enligt KN-nummer 7304 10 10 och 7304 10 30), |
| --- | --- |

—

sömlösa rör av järn eller olegerat stål, av sådana slag som används till olje- eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst 406,4 mm (vilka klassificeras enligt KN-nummer 7304 10 10 och 7304 10 30),

| — | sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, kalldragna eller kallvalsade (vilka klassificeras enligt KN-nummer 7304 31 99), och |
| --- | --- |

—

sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, kalldragna eller kallvalsade (vilka klassificeras enligt KN-nummer 7304 31 99), och

| — | andra rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm (vilka klassificeras enligt KN-nummer 7304 39 91 och 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

andra rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm (vilka klassificeras enligt KN-nummer 7304 39 91 och 7304 39 93)

skall under en niomånadersperiod partiellt upphävas, enligt följande:

| Land | Företag | Tullsats enligt förordning (EG) nr 258/2005
  % | Tullsats som tillfälligt upphävs
  % | Kvarstående tullsats
  % | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alla företag | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube”, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Alla andra företag | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Land

Företag

Tullsats enligt förordning (EG) nr 258/2005

%

Tullsats som tillfälligt upphävs

%

Kvarstående tullsats

%

TARIC-tilläggsnummer

Kroatien

Alla företag

38,8

15,8

23

—

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, och CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ”Nikotube”, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Alla andra företag

64,1

25,6

38,5

A999

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Se sidan 7 i detta nummer av EUT.

2

(3)  EGT L 45, 17.2.2000, s. 1.

3

(4)  EGT L 228, 24.8.2002, s. 8.

4

(5)  EGT L 322, 25.11.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1322/2004 ( EUT L 40 12.2.2004, s. 11).

5

(6)  EGT L 322, 25.11.1997, s. 63.

6

(7)  EGT L 23, 28.1.2000, s. 78.

7

(8)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 10.

8

(9)  Se punkt 9 i ingressen i förordning (EG) nr 1322/2004.

9

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 17.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 46/49

---

RÅDETS BESLUT 2005/134/GUSP

av den 20 december 2004

om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 24,

med beaktande av ordförandeskapets rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Villkoren för tredjestaters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande i stället för från fall till fall för varje aktuell insats. |
| --- | --- |

(1)

Villkoren för tredjestaters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande i stället för från fall till fall för varje aktuell insats.

| (2) | Efter rådets bemyndigande den 23 februari 2004 har ordförandeskapet med bistånd av generalsekreteraren/den höge representanten förhandlat om ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser. |
| --- | --- |

(2)

Efter rådets bemyndigande den 23 februari 2004 har ordförandeskapet med bistånd av generalsekreteraren/den höge representanten förhandlat om ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser.

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för Europeiska unionen.

Artikel 3

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2004.

På rådets vägnar

P. VAN GEEL

Ordförande

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Republiken Bulgarien om fastställande av en ram för Republiken Bulgariens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

EUROPEISKA UNIONEN,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN BULGARIEN

å andra sidan,

nedan kallade ”parterna”,

som beaktar följande:

| (1) | Europeiska unionen (EU) får besluta att vidta åtgärder på krishanteringens område. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen (EU) får besluta att vidta åtgärder på krishanteringens område.

| (2) | Europeiska unionen kommer att besluta huruvida tredjestater kommer att inbjudas att delta i en EU-krishanteringsinsats. Republiken Bulgarien kan tacka ja till Europeiska unionens inbjudan och erbjuda ett bidrag. I sådana fall kommer Europeiska unionen att besluta om att acceptera det föreslagna bidraget från Republiken Bulgarien. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen kommer att besluta huruvida tredjestater kommer att inbjudas att delta i en EU-krishanteringsinsats. Republiken Bulgarien kan tacka ja till Europeiska unionens inbjudan och erbjuda ett bidrag. I sådana fall kommer Europeiska unionen att besluta om att acceptera det föreslagna bidraget från Republiken Bulgarien.

| (3) | Om Europeiska unionen beslutar att genomföra en militär krishanteringsoperation där Natos resurser och kapacitet används kan Republiken Bulgarien uttrycka sin principiella avsikt att delta i operationen. |
| --- | --- |

(3)

Om Europeiska unionen beslutar att genomföra en militär krishanteringsoperation där Natos resurser och kapacitet används kan Republiken Bulgarien uttrycka sin principiella avsikt att delta i operationen.

| (4) | Vid mötet i Bryssel den 24–25 oktober 2002 kom Europeiska rådet överens om de närmare villkoren för genomförandet av de bestämmelser som Europeiska rådet enades om vid mötet i Nice den 7–9 december 2000 om deltagande av europeiska Nato-medlemmar som inte är medlemmar i EU i en EU-ledd krishanteringsinsats. |
| --- | --- |

(4)

Vid mötet i Bryssel den 24–25 oktober 2002 kom Europeiska rådet överens om de närmare villkoren för genomförandet av de bestämmelser som Europeiska rådet enades om vid mötet i Nice den 7–9 december 2000 om deltagande av europeiska Nato-medlemmar som inte är medlemmar i EU i en EU-ledd krishanteringsinsats.

| (5) | Villkoren för Republiken Bulgariens deltagande i EU:s krishanteringsinsatser bör fastställas i ett avtal om fastställande av en ram för ett sådant eventuellt framtida deltagande i stället för att fastställas från fall till fall för varje enskild insats. |
| --- | --- |

(5)

Villkoren för Republiken Bulgariens deltagande i EU:s krishanteringsinsatser bör fastställas i ett avtal om fastställande av en ram för ett sådant eventuellt framtida deltagande i stället för att fastställas från fall till fall för varje enskild insats.

| (6) | Detta avtal bör inte påverka oberoendet i Europeiska unionens beslutsfattande och bör inte påverka Republiken Bulgariens beslut från fall till fall att delta i en EU-krishanteringsinsats. |
| --- | --- |

(6)

Detta avtal bör inte påverka oberoendet i Europeiska unionens beslutsfattande och bör inte påverka Republiken Bulgariens beslut från fall till fall att delta i en EU-krishanteringsinsats.

| (7) | Detta avtal bör endast avse framtida EU-krishanteringsinsatser och bör inte påverka eventuella befintliga avtal som reglerar Republiken Bulgariens deltagande i en EU-krishanteringsinsats som redan inletts. |
| --- | --- |

(7)

Detta avtal bör endast avse framtida EU-krishanteringsinsatser och bör inte påverka eventuella befintliga avtal som reglerar Republiken Bulgariens deltagande i en EU-krishanteringsinsats som redan inletts.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

AVSNITT I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Beslut som rör deltagandet

1.   Efter Europeiska unionens beslut att inbjuda Republiken Bulgarien att delta i en EU-krishanteringsinsats och när Republiken Bulgarien har beslutat att delta skall Republiken Bulgarien lämna information om sitt föreslagna bidrag till Europeiska unionen.

2.   Om Europeiska unionen har beslutat att genomföra en militär krishanteringsoperation där Natos resurser och kapacitet används, kommer Republiken Bulgarien att informera Europeiska unionen om sin eventuella avsikt att delta i operationen, och därefter lämna uppgift om eventuella förslag till bidrag.

3.   Europeiska unionens bedömning av Republiken Bulgariens bidrag skall genomföras i samråd med Republiken Bulgarien.

4.   Europeiska unionen kommer i ett tidigt skede att ge Republiken Bulgarien en uppskattning av det sannolika bidraget till de gemensamma kostnaderna för operationen för att bistå Republiken Bulgarien i utformningen av erbjudandet.

5.   Europeiska unionen skall meddela resultatet av bedömningen till Republiken Bulgarien i en skrivelse i syfte att säkerställa Republiken Bulgariens deltagande i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.

Artikel 2

Ramar

1.   Republiken Bulgarien skall ställa sig bakom den gemensamma åtgärd genom vilken Europeiska unionens råd beslutar att EU kommer att genomföra en krishanteringsinsats och varje gemensam åtgärd eller beslut genom vilken eller vilket Europeiska unionens råd beslutar att förlänga en EU-krishanteringsinsats, i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och de arrangemang som krävs för dess genomförande.

2.   Republiken Bulgariens deltagande i en EU-krishanteringsinsats påverkar inte oberoendet i Europeiska unionens beslutsfattande.

Artikel 3

Status för personal och styrkor

1.   Statusen för den personal som tjänstgör inom en civil EU-krishanteringsinsats och/eller för de styrkor som ställs till förfogande för en militär EU-krishanteringsoperation från Republiken Bulgarien skall regleras av avtalet om statusen för styrkorna/uppdraget mellan Europeiska unionen och den stat/de stater i vilken/vilka insatsen genomförs, om ett sådant avtal finns.

2.   Statusen för personalen vid högkvarteret eller de delar av ledningen som finns utanför den stat/de stater där EU:s krishanteringsinsats genomförs skall regleras genom arrangemang mellan högkvarteren och de berörda delarna av ledningen och Republiken Bulgarien.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av det avtal om statusen för styrkorna/uppdraget som avses i punkt 1 skall Republiken Bulgarien utöva jurisdiktion över sin personal i EU:s krishanteringsinsats.

4.   Republiken Bulgarien skall vara ansvarig för att besvara alla anspråk som kommer från eller rör någon medlem av dess personal i samband med ett deltagande i en EU-krishanteringsinsats. Republiken Bulgarien skall vara ansvarig för att vidta åtgärder, i synnerhet rättsliga eller disciplinära åtgärder, mot sin personal.

5.   Republiken Bulgarien åtar sig att utfärda en förklaring om att Republiken Bulgarien avstår från att begära skadestånd från en annan stat som deltar i en EU-krishanteringsinsats där Republiken Bulgarien deltar och att utfärda förklaringen när detta avtal undertecknas. En förlaga till en sådan förklaring bifogas detta avtal.

6.   Europeiska unionen åtar sig att se till att medlemsstaterna utfärdar en förklaring om att de avstår från att begära skadestånd vid ett eventuellt framtida deltagande av Republiken Bulgarien i en EU-krishanteringsinsats och att utfärda förklaringen när detta avtal undertecknas. En förlaga till en sådan förklaring bifogas detta avtal.

Artikel 4

Sekretessbelagda uppgifter

1.   Republiken Bulgarien skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att sekretessbelagda EU-uppgifter skyddas i enlighet med Europeiska unionens råds säkerhetsbestämmelser och i enlighet med ytterligare riktlinjer som utfärdats av de behöriga myndigheterna, inbegripet EU:s operationschef när det gäller en militär EU-krishanteringsoperation eller EU:s uppdragschef när det gäller en civil EU-krishanteringsinsats.

2.   Om EU och Republiken Bulgarien har ingått ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbytet av sekretessbelagda uppgifter skall bestämmelserna i det avtalet tillämpas inom ramen för en EU-krishanteringsinsats.

AVSNITT II

BESTÄMMELSER OM DELTAGANDE I CIVILA KRISHANTERINGSINSATSER

Artikel 5

Personal som har avdelats till en civil EU-krishanteringsinsats

1.   Republiken Bulgarien skall se till att dess personal som har avdelats till en civil EU-krishanteringsinsats utför sitt uppdrag i enlighet med

| — | den gemensamma åtgärden och senare ändringar av den enligt artikel 2.1 i detta avtal, |
| --- | --- |

—

den gemensamma åtgärden och senare ändringar av den enligt artikel 2.1 i detta avtal,

| — | insatsplanen, |
| --- | --- |

—

insatsplanen,

| — | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

—

genomförandeåtgärderna.

2.   Republiken Bulgarien skall i god tid underrätta EU:s uppdragschef för den civila krishanteringsinsatsen och Europeiska unionens råds generalsekretariat om alla ändringar avseende dess bidrag till EU:s civila krishanteringsinsats.

3.   Personal som har avdelats till EU:s civila krishanteringsinsats skall genomgå läkarundersökning, vaccineras och inneha friskintyg för tjänstgöringen som utfärdats av behörig myndighet från Republiken Bulgarien. Personal som har avdelats till EU:s civila krishanteringsinsats skall lämna en kopia av detta intyg.

Artikel 6

Befälsordning

1.   Personal som utstationeras från Republiken Bulgarien skall fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart EU:s civila krishanteringsinsats bästa för ögonen.

2.   All personal skall kvarstå fullt ut under respektive nationella myndighets befäl.

3.   De nationella myndigheterna skall överföra den operativa ledningen till EU:s uppdragschef för den civila krishanteringsinsatsen och denne skall utöva ledningen genom en hierarkisk ledningsstruktur.

4.   Uppdragschefen skall leda EU:s civila krishanteringsinsats och ansvara för den dagliga ledningen.

5.   Republiken Bulgarien skall ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de av EU:s medlemsstater som deltar i den, i enlighet med de rättsliga instrument som anges i artikel 2.1 i detta avtal.

6.   EU:s uppdragschef för den civila krishanteringsinsatsen skall ansvara för den disciplinära kontrollen över personalen inom EU:s civila krishanteringsinsats. Om så krävs skall disciplinåtgärder vidtas av den berörda nationella myndigheten.

7.   Republiken Bulgarien skall utse en kontaktperson för den nationella kontingent, som skall företräda den nationella kontingenten inom insatsen. Kontaktpersonen för den nationella kontingenten skall avlägga rapport till EU:s uppdragschef för den civila krishanteringsinsatsen och skall ansvara för den dagliga ordningen inom kontingenten.

8.   Beslut om att avsluta insatsen skall fattas av Europeiska unionen efter samråd med Republiken Bulgarien, förutsatt att denna stat fortfarande bidrar till EU:s civila krishanteringsinsats vid tidpunkten för uppdragets avslutande.

Artikel 7

Finansiella aspekter

1.   Republiken Bulgarien skall ansvara för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen bortsett från de kostnader som betalas med gemensamma medel enligt insatsens driftbudget. Detta skall inte inverka på tillämpningen av artikel 8.

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den stat/de stater där insatsen genomförs skall Republiken Bulgarien, efter det att dess ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i avtalet om uppdragets status, om ett sådant avtal finns, enligt artikel 3.1 i detta avtal.

Artikel 8

Bidrag till driftbudgeten

1.   Republiken Bulgarien skall bidra till finansieringen av driftbudgeten för EU:s civila krishanteringsinsats.

2.   Det ekonomiska bidraget från Republiken Bulgarien till driftbudgeten skall vara det lägsta av följande två alternativ:

| a) | Den andel av referensbeloppet som är proportionell mot dess bruttonationalinkomsts andel av den totala bruttonationalinkomsten (BNI) för samtliga de stater som bidrar till insatsens driftbudget, eller |
| --- | --- |

a)

Den andel av referensbeloppet som är proportionell mot dess bruttonationalinkomsts andel av den totala bruttonationalinkomsten (BNI) för samtliga de stater som bidrar till insatsens driftbudget, eller

| b) | den andel av referensbeloppet för driftbudgeten som är proportionell mot andelen av dess personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen. |
| --- | --- |

b)

den andel av referensbeloppet för driftbudgeten som är proportionell mot andelen av dess personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen.

3.   Trots punkterna 1 och 2 skall Republiken Bulgarien inte bidra till finansieringen av de dagtraktamenten som utbetalas till personal från Europeiska unionens medlemsstater.

4.   Trots punkt 1 skall Europeiska unionen i princip undanta tredjestater från finansiella bidrag till en särskild civil EU-krishanteringsinsats om

| a) | Europeiska unionen beslutar att den tredjestat som deltar i insatsen ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för insatsen, eller |
| --- | --- |

a)

Europeiska unionen beslutar att den tredjestat som deltar i insatsen ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för insatsen, eller

| b) | den tredjestat som deltar i insatsen har en BNI per capita som inte överskrider BNI per capita i någon av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

den tredjestat som deltar i insatsen har en BNI per capita som inte överskrider BNI per capita i någon av EU:s medlemsstater.

5.   En överenskommelse om de praktiska villkoren för betalningen skall undertecknas mellan EU:s uppdragschef för den civila krishanteringsinsatsen och berörda administrativa organ i Republiken Bulgarien rörande Republiken Bulgariens bidrag till driftbudgeten för EU:s civila krishanteringsinsats. Detta arrangemang skall bland annat inbegripa bestämmelser om

| a) | gällande belopp, |
| --- | --- |

a)

gällande belopp,

| b) | arrangemangen för utbetalning av det ekonomiska bidraget, |
| --- | --- |

b)

arrangemangen för utbetalning av det ekonomiska bidraget,

| c) | revisionsförfarandet. |
| --- | --- |

c)

revisionsförfarandet.

AVSNITT III

BESTÄMMELSER OM DELTAGANDE I MILITÄRA KRISHANTERINGSOPERATIONER

Artikel 9

Deltagande i EU:s militära krishanteringsoperationer

1.   Republiken Bulgarien skall se till att dess styrkor och personal som deltar i EU:s militära krishanteringsoperation utför sitt uppdrag i enlighet med

| — | den gemensamma åtgärden och senare ändringar av den enligt artikel 2.1 i detta avtal, |
| --- | --- |

—

den gemensamma åtgärden och senare ändringar av den enligt artikel 2.1 i detta avtal,

| — | operationsplanen, |
| --- | --- |

—

operationsplanen,

| — | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

—

genomförandeåtgärderna.

2.   Personal som utstationeras från Republiken Bulgarien skall fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart EU:s militära krishanteringsoperations bästa för ögonen.

3.   Republiken Bulgarien skall i god tid underrätta EU:s operationschef om alla ändringar avseende dess deltagande i operationen.

Artikel 10

Befälsordning

1.   Alla styrkor och all personal som deltar i EU:s militära krishanteringsoperation skall fullt ut kvarstå under respektive nationella myndighets befäl.

2.   De nationella myndigheterna skall överföra den operativa och taktiska ledningen och/eller kontrollen över sina styrkor och sin personal till EU:s operationschef. Denne har rätt att delegera sina maktbefogenheter.

3.   Republiken Bulgarien skall ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av operationen som de deltagande EU-medlemsstaterna.

4.   EU:s operationschef får efter samråd med Republiken Bulgarien när som helst begära att bidraget från Republiken Bulgarien dras tillbaka.

5.   Republiken Bulgarien skall utnämna en hög militär att företräda den nationella kontingenten i EU:s militära krishanteringsoperation. Företrädaren skall samråda med EU:s styrkechef i alla frågor som rör operationen och skall ansvara för den dagliga ordningen inom kontingenten.

Artikel 11

Finansiella aspekter

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 12 skall Republiken Bulgarien ansvara för alla kostnader i samband med deltagandet i operationen, såvida kostnaderna inte betalas med gemensamma medel enligt de rättsliga instrument som det hänvisas till i artikel 2.1 i detta avtal och i rådets beslut 2004/197/GUSP av den 23 februari 2004 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för EU:s operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (1).

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den stat/de stater där operationen genomförs skall Republiken Bulgarien, efter det att dess ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i avtalet om styrkornas status, om ett sådant avtal finns, enligt artikel 3.1 i detta avtal.

Artikel 12

Bidrag till de gemensamma kostnaderna

1.   Republiken Bulgarien skall bidra till finansieringen av de gemensamma kostnaderna för EU:s militära krishanteringsoperation.

2.   Det ekonomiska bidraget från Republiken Bulgarien till de gemensamma kostnaderna skall vara det lägsta av följande två alternativ:

| a) | Den andel av referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot dess bruttonationalinkomsts andel av den totala bruttonationalinkomsten (BNI) för samtliga de stater som bidrar till operationens gemensamma kostnader, eller |
| --- | --- |

a)

Den andel av referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot dess bruttonationalinkomsts andel av den totala bruttonationalinkomsten (BNI) för samtliga de stater som bidrar till operationens gemensamma kostnader, eller

| b) | den andel av referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot andelen av dess personal i operationen i förhållande till samtliga staters personal i operationen. |
| --- | --- |

b)

den andel av referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot andelen av dess personal i operationen i förhållande till samtliga staters personal i operationen.

Om Republiken Bulgarien endast bidrar med personal till operationshögkvarteret eller styrkehögkvarteret skall man vid beräkningen av alternativ 2b utgå från storleksförhållandet mellan personalen från Republiken Bulgarien och respektive högkvarters totala personal. I andra fall skall andelen fastställas med utgångspunkt i förhållandet mellan all personal från Republiken Bulgarien och operationens totala personal.

3.   Trots punkt 1 skall Europeiska unionen i princip undanta tredjestater från finansiella bidrag till de gemensamma kostnaderna för en särskild militär EU-krishanteringsoperation om

| a) | Europeiska unionen fastställer att den tredjestat som deltar i operationen ger ett avsevärt bidrag till resurser och/eller kapacitet som är av grundläggande betydelse för operationen, eller |
| --- | --- |

a)

Europeiska unionen fastställer att den tredjestat som deltar i operationen ger ett avsevärt bidrag till resurser och/eller kapacitet som är av grundläggande betydelse för operationen, eller

| b) | den tredjestat som deltar i operationen har en BNI per capita som inte överskrider BNI per capita i någon av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

den tredjestat som deltar i operationen har en BNI per capita som inte överskrider BNI per capita i någon av EU:s medlemsstater.

4.   En överenskommelse skall ingås mellan den förvaltare som anges i rådets beslut 2004/197/GUSP av den 23 februari 2004 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser och Republiken Bulgariens behöriga myndigheter. Detta arrangemang skall bland annat inbegripa bestämmelser om

| a) | gällande belopp, |
| --- | --- |

a)

gällande belopp,

| b) | arrangemangen för utbetalning av det ekonomiska bidraget, |
| --- | --- |

b)

arrangemangen för utbetalning av det ekonomiska bidraget,

| c) | revisionsförfarandet. |
| --- | --- |

c)

revisionsförfarandet.

AVSNITT IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 13

Arrangemang för att genomföra avtalet

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8.5 och 12.4 skall de tekniska och administrativa arrangemang som behövs för att genomföra detta avtal fastställas gemensamt av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och Republiken Bulgariens behöriga myndigheter.

Artikel 14

Underlåtenhet att uppfylla åtaganden

Om en av parterna underlåter att uppfylla de åtaganden som fastställs i föregående artiklar, skall den andra parten ha rätt att säga upp detta avtal genom att lämna varsel en månad i förväg.

Artikel 15

Tvistlösning

Tvister om tolkning eller tillämpning av detta avtal skall avgöras på diplomatisk väg mellan parterna.

Artikel 16

Ikraftträdande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Detta avtal skall tillämpas provisoriskt från och med det datum det undertecknas.

3.   Detta avtal kan ändras på grundval av en gemensam skriftlig överenskommelse mellan parterna.

4.   Detta avtal kan sägas upp av en av parterna genom en skriftlig underrättelse om uppsägning som lämnas till den andra parten. Denna uppsägning skall få verkan sex månader efter det att den andra parten har mottagit underrättelsen.

Utfärdat i Bryssel och Sofia den 24 januari 2005 på engelska i fyra exemplar.

På Europeiska unionens vägnar

Image

På Republiken Bulgariens vägnar

Image

---

(1)  EUT L 63, 28.2.2004, s. 68.

1

BILAGA

FÖRKLARINGAR

Förklaring från EU:s medlemsstater:

När Europeiska unionens medlemsstater tillämpar någon av EU:s gemensamma åtgärder om en EU-krishanteringsinsats där Republiken Bulgarien deltar kommer de, så långt deras nationella rättsliga system gör det möjligt, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Republiken Bulgarien för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som ägs av dem och som används inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakats av personal från Republiken Bulgarien vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel, eller |
| --- | --- |

—

orsakats av personal från Republiken Bulgarien vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel, eller

| — | inträffat vid användning av tillgångar som ägs av Republiken Bulgarien, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal från Republiken Bulgarien inom EU:s krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel vid användningen av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

—

inträffat vid användning av tillgångar som ägs av Republiken Bulgarien, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal från Republiken Bulgarien inom EU:s krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel vid användningen av dessa tillgångar.

Förklaring från Republiken Bulgarien:

När Republiken Bulgarien genomför någon av EU:s gemensamma åtgärder om en EU-krishanteringsinsats kommer landet, så långt dess nationella rättsliga system gör det möjligt, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot en annan stat som deltar i EU:s krishanteringsinsats för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som tillhör Republiken Bulgarien och som används av EU:s krishanteringsinsats, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakats av personal vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel, eller |
| --- | --- |

—

orsakats av personal vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel, eller

| — | inträffat vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i EU:s krishanteringsoperation, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med operationen, utom då personal inom EU:s krishanteringsoperation gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel vid användningen av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

—

inträffat vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i EU:s krishanteringsoperation, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med operationen, utom då personal inom EU:s krishanteringsoperation gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller uppsåtligt fel vid användningen av dessa tillgångar.

---