# Eiropas Savienības L 25/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 25 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 28. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 25

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 28. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 122/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 123/2005 (2005. gada 26. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001 attiecībā uz ohratoksīnu A (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2005 (2005. gada 27. janvāris) par rīsu ievešanas atļauju izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti pirmajās desmit darba dienās 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 125/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 126/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka finansējuma griestus pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot olīveļļas produkcijas kvalitāti 2005./2006. gada ražošanas ciklā, un nosaka atkāpes no Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 3. punkta | 11 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 127/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 20/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz tāda īpaša piegādes režīma īstenošanu attālākajos reģionos, kas ieviests ar Kopienas regulām (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 | 12 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 128/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā | 16 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 129/2005 (2005. gada 20. janvāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 955/98 | 37 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 130/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 41 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 131/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 45 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 132/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā | 48 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 133/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem | 50 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 134/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes | 53 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 135/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības un rīsu nozarēs | 55 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 56 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 137/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 58 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 138/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā | 59 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā | 60 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 140/2005 (2005. gada 27. janvāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā | 61 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2277/2004 minētajā uzaicinājumā uz konkursu | 62 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 142/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā | 63 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 122/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 123/2005 (2005. gada 26. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001 attiecībā uz ohratoksīnu A (
  1
  )

1

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2005 (2005. gada 27. janvāris) par rīsu ievešanas atļauju izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti pirmajās desmit darba dienās 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 125/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 126/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka finansējuma griestus pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot olīveļļas produkcijas kvalitāti 2005./2006. gada ražošanas ciklā, un nosaka atkāpes no Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 3. punkta

11

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 127/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 20/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz tāda īpaša piegādes režīma īstenošanu attālākajos reģionos, kas ieviests ar Kopienas regulām (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001

12

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 128/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

16

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 129/2005 (2005. gada 20. janvāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 955/98

37

Komisijas Regula (EK) Nr. 130/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

41

Komisijas Regula (EK) Nr. 131/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

45

Komisijas Regula (EK) Nr. 132/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā

48

Komisijas Regula (EK) Nr. 133/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

50

Komisijas Regula (EK) Nr. 134/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

53

Komisijas Regula (EK) Nr. 135/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības un rīsu nozarēs

55

Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

56

Komisijas Regula (EK) Nr. 137/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

58

Komisijas Regula (EK) Nr. 138/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

59

Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

60

Komisijas Regula (EK) Nr. 140/2005 (2005. gada 27. janvāris) par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā

61

Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2277/2004 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

62

Komisijas Regula (EK) Nr. 142/2005 (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā

63

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/60/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 20. janvāris), ar ko groza Komisijas Lēmumu Nr. 2003/881/EK par dzīvnieku veselības un sertifikācijas nosacījumiem attiecībā uz bišu importu (Apis mellifera & Bombus spp.) no dažām trešām valstīm attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 5567)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | 2005/61/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 27. janvāris), kas attiecas uz aizsargpasākumiem pret Āzijas putnu mēri Bulgārijā un ar ko atceļ Lēmumu 2004/908/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 145)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | 2005/62/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kurus Kipra piemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 133)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/63/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 24. janvāris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2735)

   (
  1
  ) | 73 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2005/60/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 20. janvāris), ar ko groza Komisijas Lēmumu Nr. 2003/881/EK par dzīvnieku veselības un sertifikācijas nosacījumiem attiecībā uz bišu importu (Apis mellifera & Bombus spp.) no dažām trešām valstīm attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 5567)

   (
  1
  )

Apis mellifera

Bombus spp.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 5567)

1

64

*

2005/61/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 27. janvāris), kas attiecas uz aizsargpasākumiem pret Āzijas putnu mēri Bulgārijā un ar ko atceļ Lēmumu 2004/908/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 145)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 145)

1

69

*

2005/62/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 27. janvāris), ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kurus Kipra piemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 133)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 133)

1

71

*

2005/63/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 24. janvāris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2735)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2735)

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 122/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 125,1 |
| 204 | 74,5 |
| 212 | 176,1 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 163,5 |
| 999 | 131,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 181,5 |
| 204 | 179,4 |
| 999 | 180,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 57,9 |
| 204 | 35,8 |
| 212 | 51,1 |
| 220 | 36,8 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 71,7 |
| 999 | 46,8 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,6 |
| 999 | 63,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,0 |
| 204 | 88,1 |
| 400 | 79,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 68,0 |
| 662 | 40,0 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,2 |
| 999 | 60,2 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,8 |
| 404 | 83,5 |
| 720 | 68,7 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 72,4 |
| 400 | 85,3 |
| 720 | 36,6 |
| 999 | 64,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

125,1

204

74,5

212

176,1

608

118,9

624

163,5

999

131,6

0707 00 05

052

157,0

999

157,0

0709 90 70

052

181,5

204

179,4

999

180,5

0805 10 20

052

57,9

204

35,8

212

51,1

220

36,8

421

38,1

448

35,9

624

71,7

999

46,8

0805 20 10

204

63,6

999

63,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,0

204

88,1

400

79,4

464

138,7

624

68,0

662

40,0

999

79,2

0805 50 10

052

60,2

999

60,2

0808 10 80

400

101,8

404

83,5

720

68,7

999

84,7

0808 20 50

388

72,4

400

85,3

720

36,6

999

64,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 123/2005

(2005. gada 26. janvāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 466/2001 attiecībā uz ohratoksīnu A

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 466/2001 (2) ir noteikts atsevišķu piesārņotāju maksimālais pieļaujamais līmenis pārtikā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 466/2001 (2) ir noteikts atsevišķu piesārņotāju maksimālais pieļaujamais līmenis pārtikā.

| (2) | Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 466/2001 pārskata noteikumus attiecībā uz ohratoksīnu A (OTA) žāvētās vīnogās un attiecībā uz maksimāli pieļaujamā OTA līmeņa noteikšanu negrauzdētai un grauzdētai kafijai, kā arī kafijas produktiem, vīnam, alum, vīnogu sulai, kakao un kakao produktiem un garšvielām, ievērojot veiktos pētījumus un pasākumus, ko piemēro, lai samazinātu OTA klātbūtni šajos produktos. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 466/2001 pārskata noteikumus attiecībā uz ohratoksīnu A (OTA) žāvētās vīnogās un attiecībā uz maksimāli pieļaujamā OTA līmeņa noteikšanu negrauzdētai un grauzdētai kafijai, kā arī kafijas produktiem, vīnam, alum, vīnogu sulai, kakao un kakao produktiem un garšvielām, ievērojot veiktos pētījumus un pasākumus, ko piemēro, lai samazinātu OTA klātbūtni šajos produktos.

| (3) | Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) savā 1998. gada 17. septembra atzinumā par OTA secināja, ka OTA ir mikotoksīns, kam piemīt kancerogēnas, nefrotoksiskas, teratogēnas, imūntoksiskas un, iespējams, neirotoksiskas īpašības. Komisija arī minēja, ka turpinās pētījumi, lai noskaidrotu mehānismus, kas saistīti ar OTA kancerogēnajām īpašībām. Eiropas pētījumu projektu par OTA kancerogēnuma ierosinātājiem mehānismiem paredzēts pabeigt līdz 2004. gada beigām. Tiklīdz būs pieejami pilnīgi pētījumu rezultāti, Komisija lūgs Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) atjaunināt PZK atzinumu, ņemot vērā jaunos pētījumu rezultātus. |
| --- | --- |

(3)

Pārtikas zinātniskā komiteja (PZK) savā 1998. gada 17. septembra atzinumā par OTA secināja, ka OTA ir mikotoksīns, kam piemīt kancerogēnas, nefrotoksiskas, teratogēnas, imūntoksiskas un, iespējams, neirotoksiskas īpašības. Komisija arī minēja, ka turpinās pētījumi, lai noskaidrotu mehānismus, kas saistīti ar OTA kancerogēnajām īpašībām. Eiropas pētījumu projektu par OTA kancerogēnuma ierosinātājiem mehānismiem paredzēts pabeigt līdz 2004. gada beigām. Tiklīdz būs pieejami pilnīgi pētījumu rezultāti, Komisija lūgs Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) atjaunināt PZK atzinumu, ņemot vērā jaunos pētījumu rezultātus.

| (4) | Atbilstīgi Padomes 1993. gada 25. februāra Direktīvai 1993/5/EEK par atbalstu Komisijai un dalībvalstu sadarbību pārtikas jautājumu zinātniskā izpētē (3)
  (SCOOP) tika veikts novērtējums attiecībā uz OTA devām, ko Kopienas iedzīvotāji uzņem ar uzturu. Galvenie produkti, ar kuriem OTA nonāk organismā, ir graudaugi un graudaugu izstrādājumi. Vīns, kafija un alus tika identificēti kā nozīmīgi OTA avoti cilvēku organismā. Žāvētas vīnogas un vīnogu sula ievērojamā mērā ir produkti, kas izraisa OTA iedarbību īpašās mazāk aizsargātu patērētāju grupās, piemēram, bērniem. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Padomes 1993. gada 25. februāra Direktīvai 1993/5/EEK par atbalstu Komisijai un dalībvalstu sadarbību pārtikas jautājumu zinātniskā izpētē (3)
  (SCOOP) tika veikts novērtējums attiecībā uz OTA devām, ko Kopienas iedzīvotāji uzņem ar uzturu. Galvenie produkti, ar kuriem OTA nonāk organismā, ir graudaugi un graudaugu izstrādājumi. Vīns, kafija un alus tika identificēti kā nozīmīgi OTA avoti cilvēku organismā. Žāvētas vīnogas un vīnogu sula ievērojamā mērā ir produkti, kas izraisa OTA iedarbību īpašās mazāk aizsargātu patērētāju grupās, piemēram, bērniem.

| (5) | Attiecībā uz graudaugiem un graudaugu izstrādājumiem un žāvētām vīnogām maksimāli pieļaujamais OTA līmenis ir noteikts ar Regulu (EK) Nr. 466/2001. OTA līmenis alū tiek netieši kontrolēts tādējādi, ka OTA atrašanās alū saistīta ar tā klātbūtni iesalā, attiecībā uz ko ir noteikts maksimāli pieļaujamais līmenis. Tādēļ nav tiešas nepieciešamības noteikt maksimāli pieļaujamo OTA līmeni alum sabiedrības veselības aizsardzības interesēs, bet šis jautājums ir jāapsver paredzamās pārbaudes ietvaros. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz graudaugiem un graudaugu izstrādājumiem un žāvētām vīnogām maksimāli pieļaujamais OTA līmenis ir noteikts ar Regulu (EK) Nr. 466/2001. OTA līmenis alū tiek netieši kontrolēts tādējādi, ka OTA atrašanās alū saistīta ar tā klātbūtni iesalā, attiecībā uz ko ir noteikts maksimāli pieļaujamais līmenis. Tādēļ nav tiešas nepieciešamības noteikt maksimāli pieļaujamo OTA līmeni alum sabiedrības veselības aizsardzības interesēs, bet šis jautājums ir jāapsver paredzamās pārbaudes ietvaros.

| (6) | Sakarā ar to, ka vīns un grauzdēta kafija, kā arī šķīstošā kafija ievērojamā mērā izraisa OTA ietekmi uz cilvēkiem un ka vīnogu sula ievērojamā mērā izraisa OTA ietekmi uz bērniem, ir lietderīgi jau šajā etapā noteikt šiem pārtikas produktiem maksimāli pieļaujamo līmeni sabiedrības veselības aizsardzības interesēs, lai novērstu tādu pārtikas produktu izplatīšanu, kas satur nepieņemami augstu piesārņojumu. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar to, ka vīns un grauzdēta kafija, kā arī šķīstošā kafija ievērojamā mērā izraisa OTA ietekmi uz cilvēkiem un ka vīnogu sula ievērojamā mērā izraisa OTA ietekmi uz bērniem, ir lietderīgi jau šajā etapā noteikt šiem pārtikas produktiem maksimāli pieļaujamo līmeni sabiedrības veselības aizsardzības interesēs, lai novērstu tādu pārtikas produktu izplatīšanu, kas satur nepieņemami augstu piesārņojumu.

| (7) | Bez tam OTA ir konstatēts arī citos žāvētos augļos, kas nav žāvētas vīnogas, kakao un kakao produktos, garšvielās un lakricā. Pēc tam, kad būs pieejams EFSA novērtējums pētījumu rezultātiem par OTA toksiskumu, būs jālemj par to, cik lietderīgi ir noteikt OTA maksimāli pieļaujamo līmeni šajos pārtikas produktos, ieskaitot negrauzdētu kafiju, kā arī pārskatīt esošo maksimāli pieļaujamo līmeni. |
| --- | --- |

(7)

Bez tam OTA ir konstatēts arī citos žāvētos augļos, kas nav žāvētas vīnogas, kakao un kakao produktos, garšvielās un lakricā. Pēc tam, kad būs pieejams EFSA novērtējums pētījumu rezultātiem par OTA toksiskumu, būs jālemj par to, cik lietderīgi ir noteikt OTA maksimāli pieļaujamo līmeni šajos pārtikas produktos, ieskaitot negrauzdētu kafiju, kā arī pārskatīt esošo maksimāli pieļaujamo līmeni.

| (8) | Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 466/2001. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 466/2001.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 466/2001 groza šādi:

| 1) | Regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā tekstu “un 2.2.2.” aizstāj ar tekstu “, 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5.”. |
| --- | --- |

1)

Regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā tekstu “un 2.2.2.” aizstāj ar tekstu “, 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5.”.

| 2) | Regulas 5. panta 2.a punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2a.   Komisija, balstoties uz jaunāko ohratoksīna (OTA) riska novērtējumu, ko veikusi EFSA, un ņemot vērā novēršanas pasākumus, ko piemēro OTA satura mazināšanai, līdz 2006. gada 30. jūnijam pārskata I pielikuma 2. iedaļas 2.2. sadaļas noteikumus. Šī pārskatīšana jo īpaši attiecas uz maksimāli pieļaujamā OTA līmeņa noteikšanu žāvētām vīnogām un vīnogu sulai un jautājuma apsvēršanu par maksimāli pieļaujamā OTA līmeņa noteikšanu negrauzdētai kafijai, žāvētiem augļiem, kas nav žāvētas vīnogas, alum, kakao un kakao izstrādājumiem, liķiera vīniem, gaļai un gaļas produktiem, garšvielām un lakricai.
  Šajā nolūkā dalībvalstis un ieinteresētās personas katru gadu informē Komisiju par pētījumu rezultātiem un par OTA piesārņojuma novēršanas pasākumu piemērošanas gaitu. Komisija šos rezultātus dara pieejamus dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 5. panta 2.a punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2a.   Komisija, balstoties uz jaunāko ohratoksīna (OTA) riska novērtējumu, ko veikusi EFSA, un ņemot vērā novēršanas pasākumus, ko piemēro OTA satura mazināšanai, līdz 2006. gada 30. jūnijam pārskata I pielikuma 2. iedaļas 2.2. sadaļas noteikumus. Šī pārskatīšana jo īpaši attiecas uz maksimāli pieļaujamā OTA līmeņa noteikšanu žāvētām vīnogām un vīnogu sulai un jautājuma apsvēršanu par maksimāli pieļaujamā OTA līmeņa noteikšanu negrauzdētai kafijai, žāvētiem augļiem, kas nav žāvētas vīnogas, alum, kakao un kakao izstrādājumiem, liķiera vīniem, gaļai un gaļas produktiem, garšvielām un lakricai.

Šajā nolūkā dalībvalstis un ieinteresētās personas katru gadu informē Komisiju par pētījumu rezultātiem un par OTA piesārņojuma novēršanas pasākumu piemērošanas gaitu. Komisija šos rezultātus dara pieejamus dalībvalstīm.”

| 3) | Regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. aprīļa.

Šī regula neattiecas uz produktiem, ko laiž tirdzniecībā līdz 2005. gada 1. aprīlim saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem. Pienākumu pierādīt, kad produkti ir laisti tirdzniecībā, uzņemas pārtikas apritē iesaistītais tirgus dalībnieks.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 684/2004 (OV L 106, 15.4.2004., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 52, 4.3.1993., 18. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

3

---

PIELIKUMS

I pielikuma 2. iedaļā “Mikotoksīni” 2.2. punktu “Ohratoksīns A” aizstāj ar šo:

| Produkti | Ohratoksīns A: maksimāli pieļaujamais līmenis
  (μg/kg vai ppb) | Paraugu ņemšanas metode | Analīzes standartmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| “2.2.   OHRATOKSĪNS A |
| 2.2.1.   Graudaugi (ieskaitot rīsus un griķus) un no graudaugiem iegūti produkti |
| 2.2.1.1. | Neapstrādāti graudi (ieskaitot neapstrādātus rīsus un griķus) |

Produkti

Ohratoksīns A: maksimāli pieļaujamais līmenis

(μg/kg vai ppb)

Paraugu ņemšanas metode

Analīzes standartmetode

OHRATOKSĪNS A

Graudaugi (ieskaitot rīsus un griķus) un no graudaugiem iegūti produkti

2.2.1.1.

Neapstrādāti graudi (ieskaitot neapstrādātus rīsus un griķus)

5,0

Komisijas Direktīva 2002/26/EK (1)

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.1.2. | Visi no graudaugiem iegūtie produkti (ieskaitot apstrādātu graudaugu izstrādājumus un graudus, kas paredzēti tiešai lietošanai uzturā) |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Visi no graudaugiem iegūtie produkti (ieskaitot apstrādātu graudaugu izstrādājumus un graudus, kas paredzēti tiešai lietošanai uzturā)

3,0

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.2. | Žāvētas vīnogas (korintes, rozīnes un bezkauliņu rozīnes) |
| --- | --- |

2.2.2.

Žāvētas vīnogas (korintes, rozīnes un bezkauliņu rozīnes)

10,0

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.3. | — | Grauzdētas kafijas pupiņas un grauzdēta kafija, izņemot šķīstošo kafiju |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

—

Grauzdētas kafijas pupiņas un grauzdēta kafija, izņemot šķīstošo kafiju

5,0

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| — | Beznosēdumu kafija (šķīstošā kafija) |
| --- | --- |

—

Beznosēdumu kafija (šķīstošā kafija)

10,0

| 2.2.4. | — | Vīns (sarkanais, baltais un rozā) (2) un citi dzērieni uz vīna un/vai vīnogu misas bāzes (3) |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

—

Vīns (sarkanais, baltais un rozā) (2) un citi dzērieni uz vīna un/vai vīnogu misas bāzes (3)

2,0 (4)

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.5. | — | Vīnogu sula, vīnogu sulas sastāvdaļas citos dzērienos, ieskaitot vīnogu nektāru un atjaunotu koncentrēto vīnogu sulu (5) |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

—

Vīnogu sula, vīnogu sulas sastāvdaļas citos dzērienos, ieskaitot vīnogu nektāru un atjaunotu koncentrēto vīnogu sulu (5)

2,0 (4)

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| — | Vīnogu misa un atjaunota koncentrētā vīnogu misa, kas paredzēta tiešai lietošanai uzturā (5) |
| --- | --- |

—

Vīnogu misa un atjaunota koncentrētā vīnogu misa, kas paredzēta tiešai lietošanai uzturā (5)

2,0 (4)

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.6. | Bērnu pārtika un apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (6) |
| --- | --- |

2.2.6.

Bērnu pārtika un apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem (6)

0,50

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.7. | Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēti diētiski pārtikas produkti (7), kas īpaši paredzēti zīdaiņiem |
| --- | --- |

2.2.7.

Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēti diētiski pārtikas produkti (7), kas īpaši paredzēti zīdaiņiem

0,50

Direktīva 2002/26/EK

Direktīva 2002/26/EK

| 2.2.8. | Negrauzdēta kafija, žāvēti augļi, izņemot žāvētas vīnogas, alus, kakao un kakao produkti, liķiera vīni, gaļas produkti, garšvielas un lakrica |
| --- | --- |

2.2.8.

Negrauzdēta kafija, žāvēti augļi, izņemot žāvētas vīnogas, alus, kakao un kakao produkti, liķiera vīni, gaļas produkti, garšvielas un lakrica

—

”

---

(1)  OV L 75, 16.3.2002., 38. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/43/EK (OV L 113, 20.4.2004., 14. lpp.).

(2)  Vīni, ieskaitot dzirkstošos vīnus, bet izņemot liķiera vīnus un vīnus, kuru spirta tilpumkoncentrācija ir ne mazāka kā 15 % tilpuma, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.), un augļu vīni.

(3)  Aromatizētie vīni, aromatizētie dzērieni uz vīna bāzes un aromatizētie vīna produktu kokteiļi, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91 (OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp.). Maksimāli pieļaujamais OTA līmenis šiem dzērieniem ir atkarīgs no vīna un/vai vīnogu misas samēra galaproduktā.

(4)  Maksimāli pieļaujamais līmenis attiecas uz izstrādājumiem, ko iegūst, sākot no 2005. gada ražas.

(5)  Augļu sulas, ieskaitot no koncentrāta iegūtas augļu sulas, koncentrētas augļu sulas un augļu nektāru, kā noteikts I un II pielikumā Padomes 2001. gada 20. decembra Direktīvā 2001/112/EK, kas attiecas uz pārtikai paredzētām augļu sulām un dažiem līdzīgiem produktiem (OV L 10, 12.1.2002., 58. lpp.), un ko iegūst no vīnogām.

(6)  Bērnu pārtika un apstrādātu graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem, kas definēta 1. pantā Komisijas 1996. gada 16. februāra Direktīvā 96/5/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 49, 28.2.1996., 17. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/13/EK (OV L 41, 14.2.2003., 33. lpp.).

Maksimāli pieļaujamais līmenis bērnu pārtikai un apstrādātu graudaugu pārtikai zīdaiņiem un maziem bērniem attiecas uz sausnu. Sausnu nosaka saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/26/EK noteikumiem.

(7)  Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēti diētiski pārtikas produkti, kas definēti Komisijas 1999. gada 25. marta Direktīvas 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem 1. panta 2. punktā (OV L 91, 7.4.1999., 29. lpp.).

Maksimāli pieļaujamais līmenis īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētiem diētiskiem pārtikas produktiem:

| — | piena un piena produktu gadījumā attiecas uz lietošanai gataviem produktiem (ko pārdod kā tādus vai kam jāpievieno ūdens atbilstoši ražotāja norādījumiem), |
| --- | --- |

—

piena un piena produktu gadījumā attiecas uz lietošanai gataviem produktiem (ko pārdod kā tādus vai kam jāpievieno ūdens atbilstoši ražotāja norādījumiem),

| — | citu produktu gadījumā, izņemot pienu un piena produktus, attiecas uz sausnu. Sausnu nosaka saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/26/EK noteikumiem. |
| --- | --- |

—

citu produktu gadījumā, izņemot pienu un piena produktus, attiecas uz sausnu. Sausnu nosaka saskaņā ar Komisijas Direktīvas 2002/26/EK noteikumiem.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 124/2005

(2005. gada 27. janvāris)

par rīsu ievešanas atļauju izdošanu atbilstīgi pieteikumiem, kas iesniegti pirmajās desmit darba dienās 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par to, kā īstenojamas koncesijas sarakstā CXL, kas tika izveidots pēc tam, kad tika noslēgtas sarunas saskaņā ar Vispārējās tarifu un tirdzniecības vienošanās (VVTT) XXIV.6 pantu (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 13. maija Lēmumu 96/317/EK par sarunās ar Taizemi gūto rezultātu apstiprināšanu saskaņā ar Vispārējās tarifu un tirdzniecības vienošanās XXIII pantu (2),

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 327/98, ar ko atver dažas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu ievedumiem un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| | |
| --- | --- |

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Attiecībā uz rīsu ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti 2005. gada janvāra mēneša pirmo desmit darba dienu laikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 un kas darīti zināmi Komisijai, atļaujas izdod par daudzumiem, kuri norādīti iesniegtajos pieteikumos, piemērojot samazinājuma procentus, kas paredzēti šīs regulas pielikumā.

2.   Uz nākamo kvotas daļu pārgrāmatojamie daudzumi noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 122, 22.5.1996., 15. lpp.

2

(3)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2296/2003 (OV L 340, 24.12.2003., 35. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Samazinājuma procenti, kas piemērojami pieteiktajiem daudzumiem saskaņā ar 2005. gada janvāra kvotas daļu, un daudzumi, kas pārgrāmatoti uz nākamo kvotas daļu:

a)   apslīpēti vai slīpēti rīsi, uz ko attiecas KN 1006 30

| Izcelsme | Samazinājums (%) 2005. gada janvāra kvotas daļai | Daudzums, kas pārgrāmatots uz 2005. gada aprīļa kvotas daļu (t) |
| --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 0 (1) | 3 469 |
| Taizeme | 0 (1) | 6 937,826 |
| Austrālija | — | — |
| Cita izcelsme | — | — |

Izcelsme

Samazinājums (%) 2005. gada janvāra kvotas daļai

Daudzums, kas pārgrāmatots uz 2005. gada aprīļa kvotas daļu (t)

Amerikas Savienotās Valstis

0 (1)

3 469

Taizeme

0 (1)

6 937,826

Austrālija

—

—

Cita izcelsme

—

—

b)   lobīti rīsi, uz ko attiecas KN kods 1006 20

| Izcelsme | Samazinājums (%) 2005. gada janvāra kvotas daļai | Daudzums, kas pārgrāmatots uz 2005. gada aprīļa kvotas daļu (t) |
| --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 0 (1) | 1 911 |
| Taizeme | — | — |
| Austrālija | 0 (1) | 2 608 |
| Cita izcelsme | — | — |

Izcelsme

Samazinājums (%) 2005. gada janvāra kvotas daļai

Daudzums, kas pārgrāmatots uz 2005. gada aprīļa kvotas daļu (t)

Amerikas Savienotās Valstis

0 (1)

1 911

Taizeme

—

—

Austrālija

0 (1)

2 608

Cita izcelsme

—

—

c)   šķeltie rīsi, uz ko attiecas KN kods 1006 40 00

| Izcelsme | Samazinājums (%) 2005. gada janvāra kvotas daļai | Daudzums, kas pārgrāmatots uz 2005. gada jūlija kvotas daļu (t) |
| --- | --- | --- |
| Taizeme | 0 (1) | 20 278,60 |
| Austrālija | 0 (1) | 6 456 |
| Gajāna | 0 (1) | 4 251 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 97,7778 (1) | — |
| Cita izcelsme | 0 (1) | 3 851 |

Izcelsme

Samazinājums (%) 2005. gada janvāra kvotas daļai

Daudzums, kas pārgrāmatots uz 2005. gada jūlija kvotas daļu (t)

Taizeme

0 (1)

20 278,60

Austrālija

0 (1)

6 456

Gajāna

0 (1)

4 251

Amerikas Savienotās Valstis

97,7778 (1)

—

Cita izcelsme

0 (1)

3 851

---

(1)  Atļaujas izdod daudzumam, kas norādīts pieteikumā.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 125/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši 14. panta 3. punktu un 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 14. pantam Regulā (EK) Nr. 1785/2003 starpību starp kotējumiem vai cenām pasaules tirgū attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. pantā, un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 14. pantam Regulā (EK) Nr. 1785/2003 starpību starp kotējumiem vai cenām pasaules tirgū attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. pantā, un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, rīsu un šķelto rīsu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un varbūtējās pārmaiņas, kā arī pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Minētajā pantā paredzēts arī tas, ka ir svarīgi nodrošināt cenu un tirdzniecības līdzsvaru un dabisku attīstību rīsu tirgū, kā arī ņemt vērā ieplānoto izvedumu saimniecisko aspektu un vajadzību novērst traucējumus Kopienas tirgū atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas nosakāmas, ņemot vērā, pirmkārt, rīsu un šķelto rīsu cenu pašreizējo situāciju Kopienas tirgū un varbūtējās pārmaiņas, kā arī pieejamos krājumus un, otrkārt, cenas, ko izmanto starptautiskajā tirdzniecībā. Minētajā pantā paredzēts arī tas, ka ir svarīgi nodrošināt cenu un tirdzniecības līdzsvaru un dabisku attīstību rīsu tirgū, kā arī ņemt vērā ieplānoto izvedumu saimniecisko aspektu un vajadzību novērst traucējumus Kopienas tirgū atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (3) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1361/76 (2) noteikts maksimālais šķelto rīsu daudzums rīsos, kam noteikta eksporta kompensācija, un paredzēti samazinājuma procenti, kas piemērojami šai kompensācijai, kad šķelto rīsu proporcionālā daļa rīsos, ko izved, ir augstāka par šo maksimālo daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1361/76 (2) noteikts maksimālais šķelto rīsu daudzums rīsos, kam noteikta eksporta kompensācija, un paredzēti samazinājuma procenti, kas piemērojami šai kompensācijai, kad šķelto rīsu proporcionālā daļa rīsos, ko izved, ir augstāka par šo maksimālo daudzumu.

| (4) | The maximum export refund for rend, medium and long A rice was fixed at a relatively low level. Consequently, it is not justified for the moment to fix a common right to refund for rice. |
| --- | --- |

(4)

The maximum export refund for rend, medium and long A rice was fixed at a relatively low level. Consequently, it is not justified for the moment to fix a common right to refund for rice.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 5. punktā ir definēti īpaši kritēriji, kas ir jāņem vērā rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensāciju aprēķinam. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 5. punktā ir definēti īpaši kritēriji, kas ir jāņem vērā rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensāciju aprēķinam.

| (6) | Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz atsevišķu produktu veidiem kompensācija ir jādiferencē pēc šo produktu galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar situāciju starptautiskajā tirdzniecībā vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos iespējams, ka attiecībā uz atsevišķu produktu veidiem kompensācija ir jādiferencē pēc šo produktu galamērķa.

| (7) | Lai ņemtu vērā pieprasījumu attiecībā uz iepakotiem garengraudu rīsiem atsevišķos tirgos, būtu jāparedz, ka nosakāma īpaša kompensācija attiecībā uz konkrēto produktu. |
| --- | --- |

(7)

Lai ņemtu vērā pieprasījumu attiecībā uz iepakotiem garengraudu rīsiem atsevišķos tirgos, būtu jāparedz, ka nosakāma īpaša kompensācija attiecībā uz konkrēto produktu.

| (8) | Kompensācija nosakāma vismaz reizi mēnesī. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(8)

Kompensācija nosakāma vismaz reizi mēnesī. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (9) | Šos noteikumus piemērojot pašreizējai situācijai rīsu tirgū, un jo īpaši rīsu un šķelto rīsu cenas līmeņiem Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija nosakāma atbilstoši daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Šos noteikumus piemērojot pašreizējai situācijai rīsu tirgū, un jo īpaši rīsu un šķelto rīsu cenas līmeņiem Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija nosakāma atbilstoši daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.

| (10) | Īstenojot no Kopienas saistībām PTO izrietošo daudzumu ierobežojumu pārvaldību, ir jāierobežo tādu izvešanas atļauju izdošana, attiecībā uz ko iepriekš tiek noteikta kompensācija. |
| --- | --- |

(10)

Īstenojot no Kopienas saistībām PTO izrietošo daudzumu ierobežojumu pārvaldību, ir jāierobežo tādu izvešanas atļauju izdošana, attiecībā uz ko iepriekš tiek noteikta kompensācija.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas attiecībā uz produktiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā, izņemot tos, kas paredzēti minētā panta 1. punkta c) apakšpunktā, un ko izved nemainītā veidā, tiek noteiktas atbilstoši summām, kas norādītas pielikumā.

2. pants

Tiek apturēta tādu atļauju izdošana, attiecībā uz ko kompensācija tiek noteikta iepriekš.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

1

(2)  OV L 154, 15.6.1976., 11. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulai, ar ko nosaka rīsu un šķelto rīsu eksporta kompensācijas un aptur izvešanas atļauju izdošanu

| Produkta kods | Galamērķi | Mērvienība | Kompensāciju summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 un 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:






  R01 | Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas. |
| R02 | Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru. |

Produkta kods

Galamērķi

Mērvienība

Kompensāciju summa (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 un 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 un 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

R01

Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas.

R02

Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija.

R03

Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru.

---

(1)  Procedūra, kas noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp.) 3. panta 8. punktā, piemērojama atļaujām, kas pieteiktas saskaņā ar minēto regulu, attiecībā uz daudzumiem atbilstoši galamērķiem.

| Galamērķis R01: | 0 t, |
| --- | --- |
| visi R02 un R03 galamērķi: | 0 t, |
| galamērķi 021 un 023: | 0 t, |
| galamērķi 066: | 0 t, |
| galamērķis A97: | 0 t. |

Galamērķis R01:

0 t,

visi R02 un R03 galamērķi:

0 t,

galamērķi 021 un 023:

0 t,

galamērķi 066:

0 t,

galamērķis A97:

0 t.

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

| R01 | Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas. |
| --- | --- |
| R02 | Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru. |

R01

Šveice, Lihtenšteina un Livinjo un Kampione d'Italia teritorijas.

R02

Maroka, Alžīra, Tunisija, Ēģipte, Izraēla, Libāna, Lībija, Sīrija, Bijusī Spānijas Sahāra, Jordānija, Irāka, Irāna, Jemena, Kuveita, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Bahreina, Katara, Saūda Arābija, Eritreja, Rietumkrasts un Gazas sektors, Norvēģija, Farēru salas, Islande, Krievija, Baltkrievija, Bosnija-Hercegovina, Horvātija, Serbija un Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Albānija, Bulgārija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Moldāvija, Ukraina, Kazahija, Turkmēnija, Uzbekistāna, Tadžikija, Kirgīzija.

R03

Kolumbija, Ekvadora, Peru, Bolīvija, Čīle, Argentīna, Urugvaja, Paragvaja, Brazīlija, Venecuēla, Kanāda, Meksika, Gvatemala, Hondurasa, Salvadora, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudu salas, Dienvidāfrikas Republika, Austrālija, Jaunzēlande, Honkongas īpašās pārvaldes apgabals, Singapūra, A40, izņemot Nīderlandes Antiļu salas, Arubu, Tērksas un Kaikosas salu grupu, A11, izņemot Surinamu, Gajānu un Madagaskaru.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 126/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka finansējuma griestus pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot olīveļļas produkcijas kvalitāti 2005./2006. gada ražošanas ciklā, un nosaka atkāpes no Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 3. punkta

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par eļļu un tauku tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1999. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 528/1999, ar kuru nosaka pasākumus olīveļļas ražošanas kvalitātes uzlabošanai (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 528/1999 katrai dalībvalstij un katram 12 mēnešu ilgajam ražošanas ciklam, kas sākas 1. maijā, ir noteikts finansēšanas kārtība attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot olīveļļas produkcijas kvalitāti un ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 528/1999 katrai dalībvalstij un katram 12 mēnešu ilgajam ražošanas ciklam, kas sākas 1. maijā, ir noteikts finansēšanas kārtība attiecībā uz pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot olīveļļas produkcijas kvalitāti un ietekmi uz vidi.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1807/2004 (3) 2003./2004. tirdzniecības gadam ir noteikta aplēstā olīveļļas produkcija, ietverot aplēsi galda olīvu produkcijai, kas izteikta kā olīveļļas ekvivalents, un tā ir 2 714 450 tonnas. Tas atbilst 343 356 tonnām Grieķijai, 1 591 330 tonnām Spānijai, 3 335 tonnām Francijai, 741 956 tonnām Itālijai un 34 473 tonnām Portugālei. Summa, kas ieturēta no ražošanas atbalsta par šo olīveļļas tirdzniecības gadu, ir pamats finansēšanas pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot eļļas kvalitāti ražošanas ciklā, kas sākas 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1807/2004 (3) 2003./2004. tirdzniecības gadam ir noteikta aplēstā olīveļļas produkcija, ietverot aplēsi galda olīvu produkcijai, kas izteikta kā olīveļļas ekvivalents, un tā ir 2 714 450 tonnas. Tas atbilst 343 356 tonnām Grieķijai, 1 591 330 tonnām Spānijai, 3 335 tonnām Francijai, 741 956 tonnām Itālijai un 34 473 tonnām Portugālei. Summa, kas ieturēta no ražošanas atbalsta par šo olīveļļas tirdzniecības gadu, ir pamats finansēšanas pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot eļļas kvalitāti ražošanas ciklā, kas sākas 2004. gada 1. maijā.

| (3) | Jānosaka finansējuma maksimums pasākumiem, par ko var saņemt atmaksājumu no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas. |
| --- | --- |

(3)

Jānosaka finansējuma maksimums pasākumiem, par ko var saņemt atmaksājumu no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas.

| (4) | Pasākumiem jau ir salīdzinoši noteiktas minimālās izmaksas, tādējādi kopējā finansējuma maksimums, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 3. punktā, dažām dalībvalstīm var izrādīties pārāk mazs. Tādēļ šādos gadījumos jānosaka pienācīgi ierobežojumi. |
| --- | --- |

(4)

Pasākumiem jau ir salīdzinoši noteiktas minimālās izmaksas, tādējādi kopējā finansējuma maksimums, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 3. punktā, dažām dalībvalstīm var izrādīties pārāk mazs. Tādēļ šādos gadījumos jānosaka pienācīgi ierobežojumi.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļu un tauku komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļu un tauku komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas ciklā no 2005. gada 1. maija līdz 2006. gada 30. aprīlim finansējuma griesti pasākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 2. punkta pirmajā daļā, ir šāds:

| Grieķija | EUR 6 331 014 |
| --- | --- |
| Spānija | EUR 11 099 557 |
| Francija | EUR 60 804 |
| Itālija | EUR 0 |
| Portugāle | EUR 644 052 |

Grieķija

EUR 6 331 014

Spānija

EUR 11 099 557

Francija

EUR 60 804

Itālija

EUR 0

Portugāle

EUR 644 052

2 pants

Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 528/1999 3. panta 3. punkta to valstu papildu finansiālais ieguldījums, kurām 1. pantā noteiktie finansējuma griesti ir EUR 100 000 vai mazāk, nepārsniedz EUR 250 000.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV 172, 30.9.1966., 3025./66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.).

1

(2)  OV L 62, 11.3.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 629/2003 (OV L 92, 9.4.2003., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 318, 19.10.2004., 13. lpp.

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 127/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 20/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz tāda īpaša piegādes režīma īstenošanu attālākajos reģionos, kas ieviests ar Kopienas regulām (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1452/2001, ar ko par labu Francijas aizjūras departamentiem ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, groza Direktīvu 72/462/EEK un atceļ Regulu (EEK) Nr. 525/77 un Regulu (EEK) Nr. 3763/91 (Poseidom) (1), un jo īpaši tās 3. panta 6. punktu, 22. pantu un 26. panta otro daļu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1453/2001, ar ko ievieš īpašus pasākumus Azoru salām un Madeirai attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem un atceļ Regulu (EEK) Nr. 1600/92 (Poseima) (2), un jo īpaši tās 3. panta 6. punkta pirmo un otro daļu, 34. pantu un 38. panta otro daļu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1454/2001, ar ko ievieš īpašus pasākumus Kanāriju salām attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem un atceļ Regulu (EK) Nr. 1601/92 (Poseican) (3), un jo īpaši tās 3. panta 6. punktu, 20. pantu un 26. panta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Sakarā ar to, ka ir pieņemta Padomes 2004. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1690/2004, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz to produktu atpakaļievešanu un pārsūtīšanu, uz kuriem attiecas īpašā piegādes kārtība, jānosaka kārtība kādā piemērojami šie jauni Padomes noteikumi, un attiecīgi jāgroza Komisijas Regula (EK) 20/2002 (4). |
| --- | --- |

(1)

Sakarā ar to, ka ir pieņemta Padomes 2004. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1690/2004, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz to produktu atpakaļievešanu un pārsūtīšanu, uz kuriem attiecas īpašā piegādes kārtība, jānosaka kārtība kādā piemērojami šie jauni Padomes noteikumi, un attiecīgi jāgroza Komisijas Regula (EK) 20/2002 (4).

| (2) | Ir jāvienkāršo un jāapvieno visi noteikumi, kas nosaka kārtību attiecībā uz to lauksaimniecības produktu atkārtotu eksportu un pārsūtīšanu, kuriem piemēro īpašos piegādes režīmus. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāvienkāršo un jāapvieno visi noteikumi, kas nosaka kārtību attiecībā uz to lauksaimniecības produktu atkārtotu eksportu un pārsūtīšanu, kuriem piemēro īpašos piegādes režīmus.

| (3) | Dažu lauksaimniecības produktu eksporta gadījumā ir jāuzrāda izvešanas atļauja. Lai vienkāršotu administratīvas procedūras, ir jāatbrīvo no izvešanas atļaujas uzrādīšanas prasības tie produkti, uz kuriem piemēroja īpašos piegādes režīmus, un kurus atkārtoti eksportēja bez eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(3)

Dažu lauksaimniecības produktu eksporta gadījumā ir jāuzrāda izvešanas atļauja. Lai vienkāršotu administratīvas procedūras, ir jāatbrīvo no izvešanas atļaujas uzrādīšanas prasības tie produkti, uz kuriem piemēroja īpašos piegādes režīmus, un kurus atkārtoti eksportēja bez eksporta kompensācijas.

| (4) | Jāprecizē kārtība, kāda atgūstama piešķirtā priekšrocība, un sekas attiecībā uz reģistrāciju, gadījumā, kad tirgotājs nepilda uzņemtās saistības īpašā piegādes režīma ietvaros. |
| --- | --- |

(4)

Jāprecizē kārtība, kāda atgūstama piešķirtā priekšrocība, un sekas attiecībā uz reģistrāciju, gadījumā, kad tirgotājs nepilda uzņemtās saistības īpašā piegādes režīma ietvaros.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar visu attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumiem, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar visu attiecīgo pārvaldības komiteju atzinumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 20/2002 groza šādi:

| 1) | 9. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šo:
  “3.   Piesakoties uz 2. punkta pirmajā daļā minēto reģistrāciju, tirgotājsam, kas paredz pārsūtīt vai atkārtoti eksportēt nepārstrādātos vai iepakotos produktus, ievērojot 16. panta noteikumus, jāpaziņo par savu nodomu darboties šajā jomā un attiecīgā gadījumā jānorāda iepakošanas uzņēmuma atrašanās vieta.
  4.   Piesakoties uz 2. punkta pirmajā daļā minēto reģistrāciju, pārstrādātājiem, kas paredz eksportēt un/vai nosūtīt pārstrādātos produktus, ievērojot 16. vai 17. panta noteikumus, jāpaziņo par savu nodomu darboties šajā jomā un jānorāda pārstrādes uzņēmuma atrašanās vieta.” |
| --- | --- |

1)

9. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šo:

“3.   Piesakoties uz 2. punkta pirmajā daļā minēto reģistrāciju, tirgotājsam, kas paredz pārsūtīt vai atkārtoti eksportēt nepārstrādātos vai iepakotos produktus, ievērojot 16. panta noteikumus, jāpaziņo par savu nodomu darboties šajā jomā un attiecīgā gadījumā jānorāda iepakošanas uzņēmuma atrašanās vieta.

4.   Piesakoties uz 2. punkta pirmajā daļā minēto reģistrāciju, pārstrādātājiem, kas paredz eksportēt un/vai nosūtīt pārstrādātos produktus, ievērojot 16. vai 17. panta noteikumus, jāpaziņo par savu nodomu darboties šajā jomā un jānorāda pārstrādes uzņēmuma atrašanās vieta.”

| 2) | IV nodaļas nosaukumu un 16. un 17. pantu aizstāj ar šo:
  “VI NODAĻA
  ATKĀRTOTS EKSPORTS UN PĀRSŪTĪŠANA
  16. pants
  Atkārtots eksports un pārsūtīšana
  1.   Šādi noteikumi attiecas uz to produktu atkārtotu eksportu un pārsūtīšanu, kas ir nepārstrādāti un kam piemēroja īpašo piegādes režīmu, vai kas ir iepakoti vai pārstrādāti, un ražoti no produktiem, kuriem piemēroja īpašo piegādes režīmu:






  a) | attiecībā uz šajā punktā minētajiem produktiem eksporta deklarācijas 44. ailē veic vienu no šādiem ierakstiem:






  — | “prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1452/2001 3. panta 5. punkta pirmo daļu”, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

IV nodaļas nosaukumu un 16. un 17. pantu aizstāj ar šo:

“VI NODAĻA

ATKĀRTOTS EKSPORTS UN PĀRSŪTĪŠANA

16. pants

Atkārtots eksports un pārsūtīšana

1.   Šādi noteikumi attiecas uz to produktu atkārtotu eksportu un pārsūtīšanu, kas ir nepārstrādāti un kam piemēroja īpašo piegādes režīmu, vai kas ir iepakoti vai pārstrādāti, un ražoti no produktiem, kuriem piemēroja īpašo piegādes režīmu:

a)

attiecībā uz šajā punktā minētajiem produktiem eksporta deklarācijas 44. ailē veic vienu no šādiem ierakstiem:

—

“prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1452/2001 3. panta 5. punkta pirmo daļu”,

| — | “prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1453/2001 3. panta 5. punkta pirmo daļu”, |
| --- | --- |

—

“prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1453/2001 3. panta 5. punkta pirmo daļu”,

| — | “prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1454/2001 3. panta 5. punkta pirmo daļu”; |
| --- | --- |

—

“prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1454/2001 3. panta 5. punkta pirmo daļu”;

| b) | to produktu daudzumu, kuri atbrīvoti no ievedmuitas nodokļa un kurus atkārtoti eksportē, atkārtoti ieskaita prognozētajā piegāžu bilancē, šajā apakšpunktā minētajiem produktiem nav piemērojama eksporta kompensācija; |
| --- | --- |

b)

to produktu daudzumu, kuri atbrīvoti no ievedmuitas nodokļa un kurus atkārtoti eksportē, atkārtoti ieskaita prognozētajā piegāžu bilancē, šajā apakšpunktā minētajiem produktiem nav piemērojama eksporta kompensācija;

| c) | to produktu daudzumu, kuri atbrīvoti no ievedmuitas nodokļa un kurus pārsūta, atkārtoti ieskaita prognozētajā piegāžu bilancē, un importēšanas dienā spēkā esošo erga omne ievedmuitas nodokļa summu nosūtītājs ieskaita vēlākais pārsūtīšanas laikā; šos produktus nevar pārsūtīt, kamēr nav ieskaitīta minētā summa; gadījumā, ja faktiski nav iespējams noteikt importēšanas dienu, tiek uzskatīts, ka produkti ir ievesti, un tiem piemēro visaugstāko erga omne ievedmuitas nodokli, kas bija spēkā sešu mēnešu laika periodā pirms pārsūtīšanas brīža; |
| --- | --- |

c)

to produktu daudzumu, kuri atbrīvoti no ievedmuitas nodokļa un kurus pārsūta, atkārtoti ieskaita prognozētajā piegāžu bilancē, un importēšanas dienā spēkā esošo erga omne ievedmuitas nodokļa summu nosūtītājs ieskaita vēlākais pārsūtīšanas laikā; šos produktus nevar pārsūtīt, kamēr nav ieskaitīta minētā summa; gadījumā, ja faktiski nav iespējams noteikt importēšanas dienu, tiek uzskatīts, ka produkti ir ievesti, un tiem piemēro visaugstāko erga omne ievedmuitas nodokli, kas bija spēkā sešu mēnešu laika periodā pirms pārsūtīšanas brīža;

| d) | to produktu daudzumu, kuriem piemēroja atbalstu un kurus atkārtoti eksportē vai pārsūta, atkārtoti ieskaita prognozētajā piegāžu bilancē, un piešķirto atbalstu atmaksā vēlākais atkārtota eksporta vai pārsūtīšanas laikā; šos produktus nevar pārsūtīt vai atkārtoti eksportēt, kamēr nav atmaksāts minētais atbalsts; gadījumā, ja faktiski nav iespējams noteikt piešķirtā atbalsta summu, tiek uzskatīts, ka šie produkti saņēma vislielāko Kopienas atbalstu, kāds tika noteikts šādiem produktiem pēdējo sešu mēnešu laikā pirms atkārtota eksporta vai pārsūtīšanas pieprasījuma iesniegšanas brīža; šajā apakšpunktā minētie produkti var saņemt eksporta kompensāciju, ja tie atbilst attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

to produktu daudzumu, kuriem piemēroja atbalstu un kurus atkārtoti eksportē vai pārsūta, atkārtoti ieskaita prognozētajā piegāžu bilancē, un piešķirto atbalstu atmaksā vēlākais atkārtota eksporta vai pārsūtīšanas laikā; šos produktus nevar pārsūtīt vai atkārtoti eksportēt, kamēr nav atmaksāts minētais atbalsts; gadījumā, ja faktiski nav iespējams noteikt piešķirtā atbalsta summu, tiek uzskatīts, ka šie produkti saņēma vislielāko Kopienas atbalstu, kāds tika noteikts šādiem produktiem pēdējo sešu mēnešu laikā pirms atkārtota eksporta vai pārsūtīšanas pieprasījuma iesniegšanas brīža; šajā apakšpunktā minētie produkti var saņemt eksporta kompensāciju, ja tie atbilst attiecīgajām prasībām.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto produktu atkārtota eksporta gadījumā nav jāuzrāda izvešanas atļauja.

| a) | 1. punktā b) apakšpunktā minētie produkti; |
| --- | --- |

a)

1. punktā b) apakšpunktā minētie produkti;

| b) | 1. punktā d) apakšpunktā minētie produkti, kas neatbilst prasībām attiecībā uz eksporta kompensācijas saņemšanu. |
| --- | --- |

b)

1. punktā d) apakšpunktā minētie produkti, kas neatbilst prasībām attiecībā uz eksporta kompensācijas saņemšanu.

3.   Ja regulāras piegādes attālākajiem reģioniem ir apdraudētas sakarā ar nozīmīgu šajā pantā minēto produktu atkārtota eksporta pieaugumu, kompetentās iestādes var noteikt kvantitatīvus ierobežojumus, lai nodrošinātu attiecīgo nozaru prioritāro vajadzību izpildi. Šie kvantitatīvie ierobežojumi nedrīkst būt diskriminējoši.

17. pants

Tradicionāls atkārtots eksports un atkārtots eksports reģionālās tirdzniecības sistēmā, kā arī pārstrādātu produktu tradicionālā pārsūtīšana

1.   Pārstrādātāji, kas saskaņā ar 9. panta 3. punktu ir paziņojuši par savu nodomu tradicionālo apmaiņas plūsmu un reģionālās tirdzniecības sistēmā eksportēt vai tradicionālo apmaiņas plūsmu sistēmā nosūtīt pārstrādātus produktus, kas satur izejvielas, kurām piemērots īpašais piegādes režīms, drīkst to darīt, ievērojot I, III un V pielikumā izklāstītos ikgadējo daudzumu ierobežojumus. Kompetentās iestādes izsniedz vajadzīgas atļaujas, lai nodrošinātu, ka saistībā ar minētajām darbībām, netiek pārsniegti noteiktie ikgadēji daudzumi.

Attiecībā uz eksportu reģionālās tirdzniecības sistēmā, eksportētājam jāsniedz kompetentajām iestādēm Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (5) 16. pantā paredzētos dokumentus, ievērojot minētās regulas 49. pantā noteiktos termiņus. Gadījumā, kad attiecīgie dokumenti netiek iesniegti noteiktajos termiņos, kompetentās iestādes atgūst priekšrocības, kas tika piešķirtas saskaņā ar īpašo piegādes režīmu.

Uzskata, ka produkti, ko piegādā Francijas Aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai vai Kanāriju salām saskaņā ar īpašo piegādes režīmu un izmanto pārtikas piegādēs kuģiem un lidmašīnām, ir patērēti vietējā tirgū.

2.   Kompetentās iestādes atļauj eksportēt vai nosūtīt pārstrādātu produktu daudzumus, kas nav minēti 1. punktā, tikai tad, ja ir apliecināts, ka attiecīgais produkts nesatur saskaņā ar īpašo piegādes režīmu importētas vai ievestas izejvielas.

Kompetentās iestādes veic vajadzīgās pārbaudes, lai nodrošinātu šā punkta pirmajā daļā minēto apliecinājumu precizitāti, un vajadzības gadījumā atgūst priekšrocības, kas piešķirtas saskaņā ar īpašo piegādes režīmu.

3.   Pārstrādes darbībām, kuras, ievērojot I, III un V pielikumā izklāstītus daudzumus, var izraisīt tradicionālo vai reģionālās tirdzniecības eksportu vai tradicionālo nosūtīšanu, mutatis mutandis jāatbilst pārstrādes nosacījumiem, ko piemēro saskaņā ar iekšējās apstrādes režīmu un muitas kontrolētas pārstrādes procedūru, un kas precizēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (6) un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (7), izņemot visus parastos apstrādes veidus.

4.   Šajā pantā minēto produktu atkārtota eksporta gadījumā nav jāuzrāda izvešanas atļauja.

5.   Attiecībā uz šajā pantā minētajiem produktiem eksporta deklarācijas 44. ailē veic vienu no šādiem ierakstiem:

| — | “prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1452/2001 3. panta 5. punkta otro daļu”, |
| --- | --- |

—

“prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1452/2001 3. panta 5. punkta otro daļu”,

| — | “prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1453/2001 3. panta 5. punkta otro daļu”, |
| --- | --- |

—

“prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1453/2001 3. panta 5. punkta otro daļu”,

| — | “prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1454/2001 3. panta 5. punkta otro daļu”. |
| --- | --- |

—

“prece eksportēta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1454/2001 3. panta 5. punkta otro daļu”.

18. pants

Cukurs

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 (8), 10. panta 1. punktā paredzētajā laikposmā minētās regulas 13. pantā minēto C cukuru, ko eksportē saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2760/81 (9) attiecīgajiem noteikumiem un ieved patēriņam Madeirā un Kanāriju salās kā balto cukuru ar KN kodu 1701 un Azoru salās kā jēlcukuru ar KN kodu 1701 12 10, saskaņā ar šīs regulas noteikumiem atbrīvo no ievedmuitas nodokļiem, nepārsniedzot 3. pantā minētajā prognozētajā piegādes bilancē noteiktos ierobežojumus.”

| 3) | 22. pantā:






  — | d) un e). apakšpunktu aizstāj ar šo:






  “d) | daudzumi, kas atkārtoti eksportēti vai pārsūtīti saskaņā ar 16. pantu un vienotās summas un atgūto atbalstu kopsummas; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

22. pantā:

—

d) un e). apakšpunktu aizstāj ar šo:

“d)

daudzumi, kas atkārtoti eksportēti vai pārsūtīti saskaņā ar 16. pantu un vienotās summas un atgūto atbalstu kopsummas;

| e) | daudzumi, kas atkārtoti eksportēti vai pārsūtīti pēc pārstrādes, kā tradicionālie daudzumi saskaņā ar 17. pantu;” |
| --- | --- |

e)

daudzumi, kas atkārtoti eksportēti vai pārsūtīti pēc pārstrādes, kā tradicionālie daudzumi saskaņā ar 17. pantu;”

| — | svītro f) un g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

svītro f) un g) apakšpunktu;

| 4) | Regulas 26. panta 1. punktu aizstāj ar šo:
  “1.   Izņemot force majeure vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījumus, ja tirgotājs nepilda saskaņā ar 9. pantu uzņemtās saistības, kompetentās iestādes, neskarot sodus, kas piemērojami saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, rīkojas šādi:






  a) | no importa licences, atbrīvojuma sertifikāta vai atbalsta sertifikāta turētāja atgūst piešķirtās priekšrocības; |
| --- | --- | --- |

4)

Regulas 26. panta 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.   Izņemot force majeure vai ārkārtēju klimatisko apstākļu gadījumus, ja tirgotājs nepilda saskaņā ar 9. pantu uzņemtās saistības, kompetentās iestādes, neskarot sodus, kas piemērojami saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, rīkojas šādi:

a)

no importa licences, atbrīvojuma sertifikāta vai atbalsta sertifikāta turētāja atgūst piešķirtās priekšrocības;

| b) | uz laiku aptur vai atsauc reģistrāciju, atkarībā no saistību pārkāpuma smaguma pakāpes. |
| --- | --- |

b)

uz laiku aptur vai atsauc reģistrāciju, atkarībā no saistību pārkāpuma smaguma pakāpes.

apakšpunktā minētās priekšrocības ir vienādas ar atbrīvojuma no ievedmuitas nodokļiem vai atbalsta apjomu, kas ir noteikts atbilstīgi 16. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktam.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 198, 21.7.2001., 11. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1690/2004 (OV L 305, 1.10.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 198, 21.7.2001., 26. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1690/2004.

2

(3)  OV L 198, 21.7.2001., 45. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1690/2004.

3

(4)  OV L 8, 11.1.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 489/2004 (OV L 79, 17.3.2004., 18. lpp.).

4

(5)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.

5

(6)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

7

(8)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.

8

(9)  OV L 262, 16.9.1981., 14. lpp.

9

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 128/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriežoties ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004. gada 29. aprīlī Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (2) paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 29. aprīlī Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (2) paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu uz Kopienu.

| (2) | Procedūra tika uzsākta sakarā ar sūdzību, kuru 2004. gada martā iesniedza četri Kopienas ražotāji, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk kā 60 %, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t.i., šasijas un hidraulikas (“prasības iesniedzēji”) Kopienas kopējās ražošanas nozarē. Sūdzība ietvēra pierādījumus par minētā produkta dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika uzskatīts par pietiekamu, lai attaisnotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika uzsākta sakarā ar sūdzību, kuru 2004. gada martā iesniedza četri Kopienas ražotāji, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk kā 60 %, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t.i., šasijas un hidraulikas (“prasības iesniedzēji”) Kopienas kopējās ražošanas nozarē. Sūdzība ietvēra pierādījumus par minētā produkta dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika uzskatīts par pietiekamu, lai attaisnotu procedūras uzsākšanu.

| (3) | Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja tos Kopienas ražotājus, kuri ir prasības iesniedzēji, citus Kopienas ražotājus, eksportējošos ražotājus, importētājus un zināmos saistītos lietotājus un ĶTR pārstāvjus. Ņemot vērā ĶTR zināmo eksportējošo ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai konstatētu dempingu. Tomēr tikai četri Ķīnas eksportējošie ražotāji sadarbojās izmeklēšanā un tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama. Ieinteresētām pusēm tika dota iespēja rakstiski paust savus apsvērumus un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja tos Kopienas ražotājus, kuri ir prasības iesniedzēji, citus Kopienas ražotājus, eksportējošos ražotājus, importētājus un zināmos saistītos lietotājus un ĶTR pārstāvjus. Ņemot vērā ĶTR zināmo eksportējošo ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai konstatētu dempingu. Tomēr tikai četri Ķīnas eksportējošie ražotāji sadarbojās izmeklēšanā un tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama. Ieinteresētām pusēm tika dota iespēja rakstiski paust savus apsvērumus un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā.

| (4) | Daudzi ĶTR eksportējošie ražotāji, Kopienas ražotāji, importētāji, lietotāji, kā arī importētāju apvienība rakstiski pauda savus apsvērumus. Visas puses, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja īpašus iemeslus to uzklausīšanai, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(4)

Daudzi ĶTR eksportējošie ražotāji, Kopienas ražotāji, importētāji, lietotāji, kā arī importētāju apvienība rakstiski pauda savus apsvērumus. Visas puses, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja īpašus iemeslus to uzklausīšanai, tika uzklausītas.

| (5) | Komisija saņēma informāciju no anketām un pieprasījuma veidlapām par tirgus ekonomikas režīmu un atsevišķu režīmu, kas attiecīgi nosūtītas visām zināmām personām. Saņemtā informācija tika pārbaudīta pēc iespējas un tādā mērā, kā tas tika uzskatīts par nepieciešamu, lai iepriekš konstatētu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Šai sakarā Komisija saņēma aizpildītas anketas un attiecīgā gadījumā pieprasījuma veidlapas no šādiem uzņēmumiem:






  a) | Ražotāji Kopienā







  — | Bolzoni-Auramo SpA, Piacenza, Itālija |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Komisija saņēma informāciju no anketām un pieprasījuma veidlapām par tirgus ekonomikas režīmu un atsevišķu režīmu, kas attiecīgi nosūtītas visām zināmām personām. Saņemtā informācija tika pārbaudīta pēc iespējas un tādā mērā, kā tas tika uzskatīts par nepieciešamu, lai iepriekš konstatētu dempingu, izrietošo kaitējumu un Kopienas intereses. Šai sakarā Komisija saņēma aizpildītas anketas un attiecīgā gadījumā pieprasījuma veidlapas no šādiem uzņēmumiem:

a)

Ražotāji Kopienā

—

Bolzoni-Auramo SpA, Piacenza, Itālija

| — | BT Products AB, Mjölby, Zviedrija |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Zviedrija

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Vācija |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Vācija

| — | Pramac Lifter SpA, Casole d’Elsa, Itālija |
| --- | --- |

—

Pramac Lifter SpA, Casole d’Elsa, Itālija

| b) | Eksportējošie ražotāji Ķīnas Tautas Republikā







  — | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportējošie ražotāji Ķīnas Tautas Republikā

—

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo

| — | Ningbo N.F.T.Z. E-P Equipment Co. Ltd, Hangzhou (eksportētājs, kas saistīts ar Ningbo Liftstar Material Equipment Factory) |
| --- | --- |

—

Ningbo N.F.T.Z. E-P Equipment Co. Ltd, Hangzhou (eksportētājs, kas saistīts ar Ningbo Liftstar Material Equipment Factory)

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd., Ninghai

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd., Ninghai

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing

| c) | Importētāji/tirgotāji Kopienā







  — | Chadwick Materials Handling Ltd., Corsham, AK |
| --- | --- | --- |

c)

Importētāji/tirgotāji Kopienā

—

Chadwick Materials Handling Ltd., Corsham, AK

| — | European Handling Equipment, Halesowen, AK |
| --- | --- |

—

European Handling Equipment, Halesowen, AK

| — | Gigant Arbetsplats AB, Alingsås, Zviedrija |
| --- | --- |

—

Gigant Arbetsplats AB, Alingsås, Zviedrija

| — | Hu-Lift s.l., Barcelona, Spānija |
| --- | --- |

—

Hu-Lift s.l., Barcelona, Spānija

| — | Jungheinrich AG, Hamburg, Vācija |
| --- | --- |

—

Jungheinrich AG, Hamburg, Vācija

| — | Mangrinox S.A., Athens, Grieķija |
| --- | --- |

—

Mangrinox S.A., Athens, Grieķija

| — | Manutan International S.A., Paris, Francija |
| --- | --- |

—

Manutan International S.A., Paris, Francija

| — | Lagertechnik Fischer GmbH, Dinslaken, Vācija |
| --- | --- |

—

Lagertechnik Fischer GmbH, Dinslaken, Vācija

| — | Levante S.R.L., Ostiglia, Itālija |
| --- | --- |

—

Levante S.R.L., Ostiglia, Itālija

| — | Linde AG, Aschaffenburg, Vācija |
| --- | --- |

—

Linde AG, Aschaffenburg, Vācija

| — | RAPID Transportgeräte GmbH, Beckum, Vācija |
| --- | --- |

—

RAPID Transportgeräte GmbH, Beckum, Vācija

| — | Teknion Ltd., Lanchashire, AK |
| --- | --- |

—

Teknion Ltd., Lanchashire, AK

| — | TVH Handling Equipment N.V., Gullegem, Beļģija |
| --- | --- |

—

TVH Handling Equipment N.V., Gullegem, Beļģija

| d) | Lietotāji







  — | Aldi Einkauf GmdH & Co. OHG, Essen, Vācija |
| --- | --- | --- |

d)

Lietotāji

—

Aldi Einkauf GmdH & Co. OHG, Essen, Vācija

| — | M. Uno Trading SpA, Imola, Itālija. |
| --- | --- |

—

M. Uno Trading SpA, Imola, Itālija.

| (6) | Pārbaudes apmeklējumi tika veikti visu ĶTR sadarbojošos eksportējošo ražotāju un visu Kopienas ražotāju telpās. |
| --- | --- |

(6)

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti visu ĶTR sadarbojošos eksportējošo ražotāju un visu Kopienas ražotāju telpās.

| (7) | Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR eksportējošiem ražotājiem, kuriem nav piešķirts TER, notika pārbaude šāda ražotāja telpās Kanādā, kas tika izmantota kā analoga valsts:






  — | Lift Rite Inc., Brampton, Ontario. |
| --- | --- | --- |

(7)

Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR eksportējošiem ražotājiem, kuriem nav piešķirts TER, notika pārbaude šāda ražotāja telpās Kanādā, kas tika izmantota kā analoga valsts:

—

Lift Rite Inc., Brampton, Ontario.

| (8) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   KONKRĒTAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGAIS PRODUKTS

1.   Vispārīga informācija

| (9) | Ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus izmanto preču un materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem. Tie nav pašgājēji, t.i., tie tiek grūsti un vilkti ar cilvēka spēku. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji sastāv no četrām galvenajām daļām: šasijas (kas izgatavota no tērauda), hidraulikas, roktura un riteņiem. Galvenās daļas ir šasija, uz kuras novieto paliktni, un hidraulika, kas mehāniski paceļ kravu. |
| --- | --- |

(9)

Ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus izmanto preču un materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem. Tie nav pašgājēji, t.i., tie tiek grūsti un vilkti ar cilvēka spēku. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji sastāv no četrām galvenajām daļām: šasijas (kas izgatavota no tērauda), hidraulikas, roktura un riteņiem. Galvenās daļas ir šasija, uz kuras novieto paliktni, un hidraulika, kas mehāniski paceļ kravu.

2.   Konkrētais produkts

| (10) | Konkrētais produkts ir ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kas nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t.i., šasija un hidraulika, (“attiecīgais produkts”), kurus parasti deklarē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Pastāv dažāda veida ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, galvenokārt, atkarībā no celtspējas, dakšu garuma, šasijai izmantotā tērauda veida, hidraulikas veida, riteņu veida un bremzēm. Tomēr visiem atšķirīgajiem autokrāvēju veidiem ir vienādas pamata fiziskās īpašības un izmantošanas veids. Tādēļ šīs izmeklēšanas nolūkā visi esošie veidi tiek uzskatīti par vienu produktu. |
| --- | --- |

(10)

Konkrētais produkts ir ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kas nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t.i., šasija un hidraulika, (“attiecīgais produkts”), kurus parasti deklarē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Pastāv dažāda veida ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, galvenokārt, atkarībā no celtspējas, dakšu garuma, šasijai izmantotā tērauda veida, hidraulikas veida, riteņu veida un bremzēm. Tomēr visiem atšķirīgajiem autokrāvēju veidiem ir vienādas pamata fiziskās īpašības un izmantošanas veids. Tādēļ šīs izmeklēšanas nolūkā visi esošie veidi tiek uzskatīti par vienu produktu.

| (11) | Izmeklēšanas laikā dažas ieinteresētās puses iesniedza apsvērumus par attiecīgā produkta definīciju. Šīs puses pieprasīja, lai šasiju un hidrauliku neiekļautu attiecīgā produkta kategorijā, jo a) šasijas un hidraulikas tirgi atšķiras no ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgus; b) uzņēmumi, kas ražo ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus un šasiju un/vai hidrauliku, ir atšķirīgi, īpaši Ķīnas eksportējošie ražotāji neeksportē šasiju un hidrauliku uz Kopienu, un c) gan šasiju, gan hidrauliku izmanto arī citiem produktiem, ne tikai ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem. |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšanas laikā dažas ieinteresētās puses iesniedza apsvērumus par attiecīgā produkta definīciju. Šīs puses pieprasīja, lai šasiju un hidrauliku neiekļautu attiecīgā produkta kategorijā, jo a) šasijas un hidraulikas tirgi atšķiras no ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgus; b) uzņēmumi, kas ražo ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus un šasiju un/vai hidrauliku, ir atšķirīgi, īpaši Ķīnas eksportējošie ražotāji neeksportē šasiju un hidrauliku uz Kopienu, un c) gan šasiju, gan hidrauliku izmanto arī citiem produktiem, ne tikai ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem.

| (12) | Attiecībā uz argumentu, ka ir dažādi šasijas un hidraulikas tirgi, tiek atzīmēts, ka Komisijai netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu par atsevišķu šo daļu tirgu esamību lietotājiem. Gluži pretēji, visu pušu apsvērumos ir norādīts, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotāji ražo arī galvenās daļas un atsevišķos gadījumos piegādā tās kā rezerves detaļas saviem autokrāvējiem. Ir ļoti grūti, pat neiespējami, pielāgot viena ražotāja šasiju vai hidrauliku otra ražotāja ar roku darbināmam paliktņu autokrāvējam. Ražotāji parasti piegādātu galvenās daļas pircējiem, kuri iegādājas to ražojumus. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz argumentu, ka ir dažādi šasijas un hidraulikas tirgi, tiek atzīmēts, ka Komisijai netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu par atsevišķu šo daļu tirgu esamību lietotājiem. Gluži pretēji, visu pušu apsvērumos ir norādīts, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotāji ražo arī galvenās daļas un atsevišķos gadījumos piegādā tās kā rezerves detaļas saviem autokrāvējiem. Ir ļoti grūti, pat neiespējami, pielāgot viena ražotāja šasiju vai hidrauliku otra ražotāja ar roku darbināmam paliktņu autokrāvējam. Ražotāji parasti piegādātu galvenās daļas pircējiem, kuri iegādājas to ražojumus.

| (13) | Attiecībā uz otro argumentu par šasijas un hidraulikas ražotājiem tiek norādīts, ka no eksportējošajiem ražotājiem saņemtā pārbaudītā informācija liecina, ka visi eksportējošie ražotāji, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, paši ražo šasiju un to vairākums ražo arī hidrauliku. Lai gan iespējams pastāv šo neatkarīgi daļu ražotāji, to produkcija tiek ražota pēc pasūtījuma ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotājiem, un tādēļ šīs daļas reti tiek pārdotas brīvajā tirgū. Turklāt izmeklēšana ir pierādījusi, ka atsevišķi sadarbojošies eksportējošie ražotāji ir eksportējuši šīs daļas uz Kopienu. Tādēļ oficiāli pierādījumi liecina, ka ir jānoraida arī otrais arguments. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz otro argumentu par šasijas un hidraulikas ražotājiem tiek norādīts, ka no eksportējošajiem ražotājiem saņemtā pārbaudītā informācija liecina, ka visi eksportējošie ražotāji, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, paši ražo šasiju un to vairākums ražo arī hidrauliku. Lai gan iespējams pastāv šo neatkarīgi daļu ražotāji, to produkcija tiek ražota pēc pasūtījuma ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotājiem, un tādēļ šīs daļas reti tiek pārdotas brīvajā tirgū. Turklāt izmeklēšana ir pierādījusi, ka atsevišķi sadarbojošies eksportējošie ražotāji ir eksportējuši šīs daļas uz Kopienu. Tādēļ oficiāli pierādījumi liecina, ka ir jānoraida arī otrais arguments.

| (14) | Attiecībā uz trešo argumentu, ka šasiju un hidrauliku izmanto arī citos izstrādājumos, tiek atzīmēts, ka ieinteresēto pušu kā paraugi reprezentētie ražojumi acīmredzami atšķiras no ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem ne tikai pēc to fiziskajām īpašībām, bet arī pēc to pielietojuma. Pat, ja šiem ražojumiem ir arī hidrauliskas sistēmas un tērauda šasija, to izmērs, forma vai celtspēja atšķiras no tās, ko izmanto ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējos, un tādējādi neietilptu konkrētajā izstrādājumā, kas definēts iepriekš. Tādēļ, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un kā izklāstīts iepriekš, ir ļoti maz ticams, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju hidrauliku un/vai šasiju kā tādu varētu izmantot citos ražojumos. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz trešo argumentu, ka šasiju un hidrauliku izmanto arī citos izstrādājumos, tiek atzīmēts, ka ieinteresēto pušu kā paraugi reprezentētie ražojumi acīmredzami atšķiras no ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem ne tikai pēc to fiziskajām īpašībām, bet arī pēc to pielietojuma. Pat, ja šiem ražojumiem ir arī hidrauliskas sistēmas un tērauda šasija, to izmērs, forma vai celtspēja atšķiras no tās, ko izmanto ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējos, un tādējādi neietilptu konkrētajā izstrādājumā, kas definēts iepriekš. Tādēļ, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un kā izklāstīts iepriekš, ir ļoti maz ticams, ka ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju hidrauliku un/vai šasiju kā tādu varētu izmantot citos ražojumos.

| (15) | Tā rezultātā tika analizēti ieinteresēto pušu apsvērumi, bet tie nepamatoja pagaidu secinājuma maiņu par attiecīgo produktu, kā iepriekš izklāstīts 10. apsvērumā. |
| --- | --- |

(15)

Tā rezultātā tika analizēti ieinteresēto pušu apsvērumi, bet tie nepamatoja pagaidu secinājuma maiņu par attiecīgo produktu, kā iepriekš izklāstīts 10. apsvērumā.

3.   Līdzīgs produkts

| (16) | Starp attiecīgo produktu un ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kuras ražo un pārdod analogās valsts – Kanādas - iekšējā tirgū netika atklātas atšķirības. Patiešām šiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām ir tādas pašas pamata fiziskās īpašības un pielietojums kā tiem, kurus eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(16)

Starp attiecīgo produktu un ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kuras ražo un pārdod analogās valsts – Kanādas - iekšējā tirgū netika atklātas atšķirības. Patiešām šiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām ir tādas pašas pamata fiziskās īpašības un pielietojums kā tiem, kurus eksportē uz Kopienu.

| (17) | Tāpat netika atklātas atšķirības starp attiecīgo produktu un ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kuras sūdzības iesniedzēji ražo un pārdod Kopienas tirgū. Abiem ir vienādas fiziskās īpašības un pielietojums. |
| --- | --- |

(17)

Tāpat netika atklātas atšķirības starp attiecīgo produktu un ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kuras sūdzības iesniedzēji ražo un pārdod Kopienas tirgū. Abiem ir vienādas fiziskās īpašības un pielietojums.

| (18) | Rezultātā ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, ko pārdod Kanādas iekšējā tirgū, kā arī ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, kuras ražo un pārdod Kopienā, tiek uzskatīti par attiecīgajam produktam līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Rezultātā ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, ko pārdod Kanādas iekšējā tirgū, kā arī ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, kuras ražo un pārdod Kopienā, tiek uzskatīti par attiecīgajam produktam līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (19) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t.i., kad tiek pierādīts, ka tirgus ekonomikas apstākļi dominē attiecībā uz līdzīgā produkta ražošanu un pārdošanu. Skaidrības labad šie kritēriji ir īsumā izklāstīti turpmāk:






  1) | Komercdarbības lēmumi un izmaksas tiek pieņemtas, reaģējot uz tirgus apstākļiem, un bez būtiskas valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t.i., kad tiek pierādīts, ka tirgus ekonomikas apstākļi dominē attiecībā uz līdzīgā produkta ražošanu un pārdošanu. Skaidrības labad šie kritēriji ir īsumā izklāstīti turpmāk:

1)

Komercdarbības lēmumi un izmaksas tiek pieņemtas, reaģējot uz tirgus apstākļiem, un bez būtiskas valsts iejaukšanās;

| 2) | Tiek veikta neatkarīga uzskaites dokumentu revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un to piemēro visos nolūkos; |
| --- | --- |

2)

Tiek veikta neatkarīga uzskaites dokumentu revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un to piemēro visos nolūkos;

| 3) | Nav konstatēti būtiski sagrozījumi, kas pārņemti no bijušās ārpustirgus ekonomikas sistēmas; |
| --- | --- |

3)

Nav konstatēti būtiski sagrozījumi, kas pārņemti no bijušās ārpustirgus ekonomikas sistēmas;

| 4) | Juridiska drošība un stabilitāte tiek nodrošināta ar reglamentatīvām normām par bankrotu un īpašumu; |
| --- | --- |

4)

Juridiska drošība un stabilitāte tiek nodrošināta ar reglamentatīvām normām par bankrotu un īpašumu;

| 5) | Valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

Valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (20) | Četri Ķīnas ražotāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapu eksportējošiem ražotājiem norādītajos termiņos. |
| --- | --- |

(20)

Četri Ķīnas ražotāji pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapu eksportējošiem ražotājiem norādītajos termiņos.

| (21) | Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, un pārbaudīja visu TER pieteikumos sniegto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(21)

Komisija pieprasīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, un pārbaudīja visu TER pieteikumos sniegto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.

| (22) | Attiecībā uz visiem četriem uzņēmumiem tika noteikts, ka kopumā to lēmumi par cenām un izmaksām tika pieņemti bez būtiskas valsts iejaukšanās 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ka izmaksas un cenas atspoguļoja tirgus vērtības. To ražošanas izmaksas un finansiālais stāvoklis netika pakļauts būtiskiem sagrozījumiem, kas pārnesti no bijušās ārpustirgus ekonomikas sistēmas; spēkā bija likums par bankrotu un īpašuma tiesības, kas garantē juridisku drošību un stabilitāti, un valūtas kursa pārrēķināšana tika veikta pēc tirgus kursa. Tomēr neviens no četriem uzņēmumiem neatbilda 2. kritērijam par neatkarīgi revidētu pārskatu esamību, kas ir saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”). Tika konstatēts, ka uzņēmumi neievēro vienu vai vairākus šādus standartus: 1. SGS, 2. SGS, 8. SGS, 16. SGS, 21. SGS, 32. SGS un 36. SGS. Rezultātā tiks secināts, ka neviens no šiem četriem uzņēmumiem neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem:






  — | Ningbo Liftstar Material Equipment Factory, Ningbo |
| --- | --- | --- |

(22)

Attiecībā uz visiem četriem uzņēmumiem tika noteikts, ka kopumā to lēmumi par cenām un izmaksām tika pieņemti bez būtiskas valsts iejaukšanās 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ka izmaksas un cenas atspoguļoja tirgus vērtības. To ražošanas izmaksas un finansiālais stāvoklis netika pakļauts būtiskiem sagrozījumiem, kas pārnesti no bijušās ārpustirgus ekonomikas sistēmas; spēkā bija likums par bankrotu un īpašuma tiesības, kas garantē juridisku drošību un stabilitāti, un valūtas kursa pārrēķināšana tika veikta pēc tirgus kursa. Tomēr neviens no četriem uzņēmumiem neatbilda 2. kritērijam par neatkarīgi revidētu pārskatu esamību, kas ir saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”). Tika konstatēts, ka uzņēmumi neievēro vienu vai vairākus šādus standartus: 1. SGS, 2. SGS, 8. SGS, 16. SGS, 21. SGS, 32. SGS un 36. SGS. Rezultātā tiks secināts, ka neviens no šiem četriem uzņēmumiem neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem:

—

Ningbo Liftstar Material Equipment Factory, Ningbo

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd., Ninghai

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd., Ninghai

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing

| (23) | Konkrētajiem eksportējošiem ražotājiem un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja paust apsvērumus par iepriekš minētajiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(23)

Konkrētajiem eksportējošiem ražotājiem un Kopienas ražošanas nozarei tika dota iespēja paust apsvērumus par iepriekš minētajiem konstatējumiem.

| (24) | Visi četri eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka konstatējums ir nepareizs un ka tiem jāpiešķir TER. |
| --- | --- |

(24)

Visi četri eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka konstatējums ir nepareizs un ka tiem jāpiešķir TER.

| (25) | Viens no eksportējošajiem ražotājiem apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta galvenais mērķis ir noteikt, vai uzņēmumi reaģē uz tirgus signāliem bez valsts iejaukšanās. Pieci kritēriji pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, īpaši 2. kritērijs par grāmatvedības standartiem, tādēļ vienmēr jāinterpretē, ņemot vērā šo galīgo mērķi. Tā kā valsts iejaukšanās netika noteikta, uzņēmumam jāpiešķir TER. |
| --- | --- |

(25)

Viens no eksportējošajiem ražotājiem apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta galvenais mērķis ir noteikt, vai uzņēmumi reaģē uz tirgus signāliem bez valsts iejaukšanās. Pieci kritēriji pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, īpaši 2. kritērijs par grāmatvedības standartiem, tādēļ vienmēr jāinterpretē, ņemot vērā šo galīgo mērķi. Tā kā valsts iejaukšanās netika noteikta, uzņēmumam jāpiešķir TER.

| (26) | Tiek atzīmēts, ka pieci kritēriji, kas uzskaitīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, ir neatkarīgi viens no otra un katrs no tiem jāizpilda, lai piešķirtu TER. Valsts iejaukšanās pati par sevi nav minēta kā neatkarīgs kritērijs vai kā tāds, kas varētu būt svarīgāks par pārējiem kritērijiem. Ja TER piešķiršanai pietiktu tas, ka nepastāv valsts iejaukšanās kā tāda, citi kritēriji nebūtu nepieciešami. Turklāt acīmredzamais SGS un ĶTR piemērojamo grāmatvedības noteikumu piemērošanas var uzskatīt arī par valsts iejaukšanās veidu tirgus ekonomikas normālā darbībā. |
| --- | --- |

(26)

Tiek atzīmēts, ka pieci kritēriji, kas uzskaitīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, ir neatkarīgi viens no otra un katrs no tiem jāizpilda, lai piešķirtu TER. Valsts iejaukšanās pati par sevi nav minēta kā neatkarīgs kritērijs vai kā tāds, kas varētu būt svarīgāks par pārējiem kritērijiem. Ja TER piešķiršanai pietiktu tas, ka nepastāv valsts iejaukšanās kā tāda, citi kritēriji nebūtu nepieciešami. Turklāt acīmredzamais SGS un ĶTR piemērojamo grāmatvedības noteikumu piemērošanas var uzskatīt arī par valsts iejaukšanās veidu tirgus ekonomikas normālā darbībā.

| (27) | Viens no eksportējošiem ražotājiem apgalvoja, ka Komisija nebija pieņēmusi savu lēmumu par TER trīs mēnešu laikā, kas paredzēts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Šis eksportējošais ražotājs arī apgalvoja, ka Komisija jau bija saņēmusi un pārbaudījusi tā dempinga anketas atbildi pirms lemšanas par TER prasības priekšrocībām, un tas rada nopietnas šaubas par Komisijas motivāciju noraidīt TER prasību. |
| --- | --- |

(27)

Viens no eksportējošiem ražotājiem apgalvoja, ka Komisija nebija pieņēmusi savu lēmumu par TER trīs mēnešu laikā, kas paredzēts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Šis eksportējošais ražotājs arī apgalvoja, ka Komisija jau bija saņēmusi un pārbaudījusi tā dempinga anketas atbildi pirms lemšanas par TER prasības priekšrocībām, un tas rada nopietnas šaubas par Komisijas motivāciju noraidīt TER prasību.

| (28) | Attiecībā uz argumentu par trīs mēnešu termiņu tiek atzīmēts, ka pašreizējās lietas uzsākšanas posmā sakarā ar iesaistīto eksportējošo ražotāju lielo skaitu bija paredzēts piemērot noteikumus par pārbaudi izlases veidā. Tomēr sadarbības trūkuma dēļ no lielākās eksportējošo ražotāju daļas puses vēlāk tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama un ka tiks izmeklēti tikai sadarbojošies eksportējošie ražotāji gan attiecībā uz TER, gan dempingu. Šī procedūra aizkavēja izmeklēšanu, pēc kuras praktisku iemeslu dēļ tika nolemts vienlaicīgi veikt pārbaudes uz vietas par TER prasībām un par antidempinga anketām. Turklāt šai ziņā tiek atzīmēts, ka šī termiņa neievērošana nerada nekādas redzamas juridiskas sekas un ka iepriekš minētais eksportētājs nenorādīja uz negatīvu ietekmi sakarā ar TER konstatēšanai nepieciešamo ilgāko periodu. Bez tam visi saņemtās prasības par TER bija nepilnīgas un bija vajadzīgi daudzi būtiski skaidrojumi un papildu informācija, kas aizkavēja izmeklēšanu. Faktiski trīs eksportētāji, ieskaitot eksportētāju, kas izvirzīja attiecīgo argumentu, iesniedza papildu komentārus pēc TER novērtējuma pabeigšanas. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka spēkā esošu TES konstatējumu šajā gadījumā var veikt vai pieņemt arī pēc trīs mēnešu perioda. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz argumentu par trīs mēnešu termiņu tiek atzīmēts, ka pašreizējās lietas uzsākšanas posmā sakarā ar iesaistīto eksportējošo ražotāju lielo skaitu bija paredzēts piemērot noteikumus par pārbaudi izlases veidā. Tomēr sadarbības trūkuma dēļ no lielākās eksportējošo ražotāju daļas puses vēlāk tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama un ka tiks izmeklēti tikai sadarbojošies eksportējošie ražotāji gan attiecībā uz TER, gan dempingu. Šī procedūra aizkavēja izmeklēšanu, pēc kuras praktisku iemeslu dēļ tika nolemts vienlaicīgi veikt pārbaudes uz vietas par TER prasībām un par antidempinga anketām. Turklāt šai ziņā tiek atzīmēts, ka šī termiņa neievērošana nerada nekādas redzamas juridiskas sekas un ka iepriekš minētais eksportētājs nenorādīja uz negatīvu ietekmi sakarā ar TER konstatēšanai nepieciešamo ilgāko periodu. Bez tam visi saņemtās prasības par TER bija nepilnīgas un bija vajadzīgi daudzi būtiski skaidrojumi un papildu informācija, kas aizkavēja izmeklēšanu. Faktiski trīs eksportētāji, ieskaitot eksportētāju, kas izvirzīja attiecīgo argumentu, iesniedza papildu komentārus pēc TER novērtējuma pabeigšanas. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka spēkā esošu TES konstatējumu šajā gadījumā var veikt vai pieņemt arī pēc trīs mēnešu perioda.

| (29) | Attiecībā uz argumentu par anketas pārbaudi tiek atzīmēts, ka pamatregulā nav paredzēts, ka dempinga izmeklēšana sākas tikai pēc TER konstatēšanas. Faktiski pamatregulas 5. panta 10. punkts un 6. panta 2. punkts pieprasa, ka visa svarīgā informācija, ieskaitot aizpildītas dempinga anketas, jāiesniedz 40 dienu laikā no uzsākšanas vai 37 dienu laikā no ikviena parauga izvēles, ja izmanto pārbaudi izlases veidā. Tas visos gadījumos ir pirms TER konstatējuma veikšanas. Komisija pārbauda visas TER prasības vienīgi, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Dempinga izmeklēšanas parasti notiek vienlaikus TER prasību apstrādei. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz argumentu par anketas pārbaudi tiek atzīmēts, ka pamatregulā nav paredzēts, ka dempinga izmeklēšana sākas tikai pēc TER konstatēšanas. Faktiski pamatregulas 5. panta 10. punkts un 6. panta 2. punkts pieprasa, ka visa svarīgā informācija, ieskaitot aizpildītas dempinga anketas, jāiesniedz 40 dienu laikā no uzsākšanas vai 37 dienu laikā no ikviena parauga izvēles, ja izmanto pārbaudi izlases veidā. Tas visos gadījumos ir pirms TER konstatējuma veikšanas. Komisija pārbauda visas TER prasības vienīgi, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Dempinga izmeklēšanas parasti notiek vienlaikus TER prasību apstrādei.

| (30) | Trīs eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka tā kā to pārskatus revidēja neatkarīgs grāmatvedības uzņēmums, kuri ir saskaņā ar Ķīnas vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, 2. kritērijam jābūt izpildītam. Tie apgalvoja arī, ka katru dienu netiek pārrēķināta sava ārvalsts valūta renminbos, ir saskaņā ar 21. SGS prasībām. Viņi apgalvoja, ka, tā kā Ķīnas renminbi ir piesaistīts ASV dolāram, nav atšķirības, vai pārrēķini tiek veikti katru gadu vai katru dienu. Bez tam divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka 21. SGS pieļauj novirzes no pamatnoteikuma, ja valūtas maiņas kursi būtiski nesvārstās. |
| --- | --- |

(30)

Trīs eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka tā kā to pārskatus revidēja neatkarīgs grāmatvedības uzņēmums, kuri ir saskaņā ar Ķīnas vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem, 2. kritērijam jābūt izpildītam. Tie apgalvoja arī, ka katru dienu netiek pārrēķināta sava ārvalsts valūta renminbos, ir saskaņā ar 21. SGS prasībām. Viņi apgalvoja, ka, tā kā Ķīnas renminbi ir piesaistīts ASV dolāram, nav atšķirības, vai pārrēķini tiek veikti katru gadu vai katru dienu. Bez tam divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka 21. SGS pieļauj novirzes no pamatnoteikuma, ja valūtas maiņas kursi būtiski nesvārstās.

| (31) | Tiek atzīmēts, ka atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem Komisija pārbauda, vai uzņēmumu pārskatu revīzija tiek veikta saskaņā ar SGS. Ķīnas standartu ievērošana vai neievērošana nav izšķiroša individuāla TER novērtēšanas kontekstā. Tomēr tiek atzīmēts, ka attiecībā uz diviem no četriem izmeklētajiem uzņēmumiem revidentu piezīmes to gada pārskatos norādīja, ka pārskati ir sagatavoti, neievērojot Ķīnas grāmatvedības standartus. |
| --- | --- |

(31)

Tiek atzīmēts, ka atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem Komisija pārbauda, vai uzņēmumu pārskatu revīzija tiek veikta saskaņā ar SGS. Ķīnas standartu ievērošana vai neievērošana nav izšķiroša individuāla TER novērtēšanas kontekstā. Tomēr tiek atzīmēts, ka attiecībā uz diviem no četriem izmeklētajiem uzņēmumiem revidentu piezīmes to gada pārskatos norādīja, ka pārskati ir sagatavoti, neievērojot Ķīnas grāmatvedības standartus.

| (32) | Attiecībā uz salīdzinājumu ar ASV dolāru ir svarīgi divi jautājumi: pirmkārt, pat tad, ja izmeklēto uzņēmumu darījumu lielākā daļa bija ASV dolāros, uzņēmumiem, kuri neievēroja 21. SGS, bija darījumi arī citās valūtās, un šajos gadījumos svārstības varēja būt ievērojamas. Bez tam tiek atzīmēts, ka konkrēto uzņēmumu būtiska eksporta pārdošana notika uz tirgiem, kas nav Kopienas tirgus, un tā kā izmeklēšana attiecas tikai uz Kopienas tirgu, šie darījumi netika pārbaudīti. Otrkārt, nav svarīgi, vai, skatoties uz atsevišķu periodu, tiek atzīmēts retrospektīvi, ka bija nelielas svārstības. Tas nevar būt zināms tā paša perioda, gada vai pat ilgāka laikposma, sākumā, kad konkrētie uzņēmumi noteica valūtu maiņas kursus, kas jāizmanto eksporta pārdošanas iegrāmatošanai savos pārskatos. Tā kā var būt izmaiņas, kuras nebija paredzētas un kurām ir būtiska ietekme uz uzņēmumu cenu noteikšanu un ieņēmumiem, iepriekš noteikts valūtas kurss nevar būt saskaņā ar uzņēmumu praksi, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz salīdzinājumu ar ASV dolāru ir svarīgi divi jautājumi: pirmkārt, pat tad, ja izmeklēto uzņēmumu darījumu lielākā daļa bija ASV dolāros, uzņēmumiem, kuri neievēroja 21. SGS, bija darījumi arī citās valūtās, un šajos gadījumos svārstības varēja būt ievērojamas. Bez tam tiek atzīmēts, ka konkrēto uzņēmumu būtiska eksporta pārdošana notika uz tirgiem, kas nav Kopienas tirgus, un tā kā izmeklēšana attiecas tikai uz Kopienas tirgu, šie darījumi netika pārbaudīti. Otrkārt, nav svarīgi, vai, skatoties uz atsevišķu periodu, tiek atzīmēts retrospektīvi, ka bija nelielas svārstības. Tas nevar būt zināms tā paša perioda, gada vai pat ilgāka laikposma, sākumā, kad konkrētie uzņēmumi noteica valūtu maiņas kursus, kas jāizmanto eksporta pārdošanas iegrāmatošanai savos pārskatos. Tā kā var būt izmaiņas, kuras nebija paredzētas un kurām ir būtiska ietekme uz uzņēmumu cenu noteikšanu un ieņēmumiem, iepriekš noteikts valūtas kurss nevar būt saskaņā ar uzņēmumu praksi, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

| (33) | Attiecībā uz 21. SGS prasībām tiek atzīmēts, ka 21. SGS nosaka šādi: „Darījums ārvalstu valūtā, to sākotnēji atzīstot pārskata valūtā, jāgrāmato, summai ārvalstu valūtā lietojot valūtas kursu starp pārskata valūtu un ārvalstu valūtu darījuma datumā.” Attiecībā uz šo standartu sniegts arī šāds skaidrojums: „Par valūtas kursu darījuma datumā bieži uzskata tagadnes darījuma kursu. Patiesībā parasti tiek lietots valūtas kurss, kas aptuveni atbilst faktiskajam valūtas kursam darījuma datumā, piemēram, varētu tikt lietots nedēļas vai mēneša vidējais kurss visiem perioda darījumiem katrā ārvalstu valūtā. Ja valūtas kurss nozīmīgi svārstās, nevar paļauties uz lietoto vidējo perioda kursu.”. Tātad 21. SGS izskaidro, ka principā jāizmanto dienas kursi. Nedēļas vai mēneša vidējie kursi ir atļauti tikai kā faktiskā kursa aptuvenie kursi darījuma datumā, ja valūtas kursi būtiski nesvārstās. Tomēr šajā gadījumā uzņēmumi precizēja savu pārskata kursu vienreiz gadā vai pat retāk. Šādu praksi nevar uzskatīt par atbilstošu 21. SGS. Turklāt arī Ķīnas grāmatvedības standarti pieprasa dienas vai mēneša maiņas kursu izmantošanu šādā gadījumā. Tādēļ fakts, ka revidenti nebija komentējuši praksi attiecībā uz iepriekš minētajiem ārvalstu valūtas darījumiem, norāda, ka revīzija nebija veikta saskaņā ar SGS. Tas rada šaubas par grāmatvedības datu ticamību. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz 21. SGS prasībām tiek atzīmēts, ka 21. SGS nosaka šādi: „Darījums ārvalstu valūtā, to sākotnēji atzīstot pārskata valūtā, jāgrāmato, summai ārvalstu valūtā lietojot valūtas kursu starp pārskata valūtu un ārvalstu valūtu darījuma datumā.” Attiecībā uz šo standartu sniegts arī šāds skaidrojums: „Par valūtas kursu darījuma datumā bieži uzskata tagadnes darījuma kursu. Patiesībā parasti tiek lietots valūtas kurss, kas aptuveni atbilst faktiskajam valūtas kursam darījuma datumā, piemēram, varētu tikt lietots nedēļas vai mēneša vidējais kurss visiem perioda darījumiem katrā ārvalstu valūtā. Ja valūtas kurss nozīmīgi svārstās, nevar paļauties uz lietoto vidējo perioda kursu.”. Tātad 21. SGS izskaidro, ka principā jāizmanto dienas kursi. Nedēļas vai mēneša vidējie kursi ir atļauti tikai kā faktiskā kursa aptuvenie kursi darījuma datumā, ja valūtas kursi būtiski nesvārstās. Tomēr šajā gadījumā uzņēmumi precizēja savu pārskata kursu vienreiz gadā vai pat retāk. Šādu praksi nevar uzskatīt par atbilstošu 21. SGS. Turklāt arī Ķīnas grāmatvedības standarti pieprasa dienas vai mēneša maiņas kursu izmantošanu šādā gadījumā. Tādēļ fakts, ka revidenti nebija komentējuši praksi attiecībā uz iepriekš minētajiem ārvalstu valūtas darījumiem, norāda, ka revīzija nebija veikta saskaņā ar SGS. Tas rada šaubas par grāmatvedības datu ticamību.

| (34) | Rezultātā tiek secināts, ka apsvērumi, kuros tiek pieprasīts piešķirt TER, nav pamatoti. |
| --- | --- |

(34)

Rezultātā tiek secināts, ka apsvērumi, kuros tiek pieprasīts piešķirt TER, nav pamatoti.

2.   Atsevišķs režīms

| (35) | Papildu pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valsts mēroga maksājums, ja tāds ir, tiek noteikts valstīm, uz kurām attiecas šis pants, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu var pierādīt, ka to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi tiek brīvi noteikti un ka valūtas kursi atbilst tirgus kursiem, kā arī jebkura valsts iejaukšanās nav tāda, kas ļautu apiet pasākumus, ja eksportētājiem tiek piešķirtas atšķirīgas nodokļu likmes. |
| --- | --- |

(35)

Papildu pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valsts mēroga maksājums, ja tāds ir, tiek noteikts valstīm, uz kurām attiecas šis pants, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu var pierādīt, ka to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi tiek brīvi noteikti un ka valūtas kursi atbilst tirgus kursiem, kā arī jebkura valsts iejaukšanās nav tāda, kas ļautu apiet pasākumus, ja eksportētājiem tiek piešķirtas atšķirīgas nodokļu likmes.

| (36) | Četri eksportējošie ražotāji, pieprasīja ne tikai TER, bet arī atsevišķu režīmu (“AR”) gadījumā, ja tiem nepiešķir TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka visi četri uzņēmumi atbilda visām AR prasībām, kas izklāstītas pamatregulas 9. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(36)

Četri eksportējošie ražotāji, pieprasīja ne tikai TER, bet arī atsevišķu režīmu (“AR”) gadījumā, ja tiem nepiešķir TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka visi četri uzņēmumi atbilda visām AR prasībām, kas izklāstītas pamatregulas 9. panta 5. punktā.

| (37) | Tādēļ tika secināts, ka AR jāpiešķir šādiem četriem ĶTR eksportējošiem ražotājiem:






  — | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo |
| --- | --- | --- |

(37)

Tādēļ tika secināts, ka AR jāpiešķir šādiem četriem ĶTR eksportējošiem ražotājiem:

—

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing

3.   Normālā vērtība

3.1.   Analogā valsts

| (38) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam ārpustirgus ekonomikas valstīm un, ja nevarēja piešķirt TER, – pārejas posma valstīm normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenu vai aprēķināto vērtību analogā valstī. |
| --- | --- |

(38)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam ārpustirgus ekonomikas valstīm un, ja nevarēja piešķirt TER, – pārejas posma valstīm normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenu vai aprēķināto vērtību analogā valstī.

| (39) | Paziņojuma par uzsākšanu Komisija pauda savu nodomu izmantot Kanādu kā piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR un uzaicināja ieinteresētās puses sniegt par to savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(39)

Paziņojuma par uzsākšanu Komisija pauda savu nodomu izmantot Kanādu kā piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR un uzaicināja ieinteresētās puses sniegt par to savus apsvērumus.

| (40) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Kanādai ir konkurētspējīgs ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgus, kuru apgādā tirgus vietējā ražošana aptuveni 50 % apmērā un pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Kanādā veido vairāk nekā 5 % no Ķīnas attiecīgā produkta eksporta apjoma uz Kopienu. Tādēļ Kanādas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Kanādai ir konkurētspējīgs ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgus, kuru apgādā tirgus vietējā ražošana aptuveni 50 % apmērā un pārējo daļu – imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Kanādā veido vairāk nekā 5 % no Ķīnas attiecīgā produkta eksporta apjoma uz Kopienu. Tādēļ Kanādas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR.

| (41) | Divi eksportējošie ražotāji un importētāju/tirgotāju apvienība iebilda pret priekšlikumu izmantot Kanādu kā analogo valsti. Argumenti pret Kanādas izvēli bija, ka a) Kanādas produkti ir atšķirīgi, jo tie tiek ražoti, izmantojot izturīgākas sastāvdaļas atbilstoši ASV standartiem, nevis Kopienas standartiem; b) Kanādas un Ķīnas tirgi nav salīdzināmi, jo tiem ir atšķirīgs attīstības līmenis un lielums un c) Kanādas ražotājs, kas sadarbojas, ir saistīts ar vienu no Kopienas ražotājiem. Attiecīgie eksportējošie ražotāji ierosināja Malaiziju vai Indiju kā atbilstošas analogās valstis. |
| --- | --- |

(41)

Divi eksportējošie ražotāji un importētāju/tirgotāju apvienība iebilda pret priekšlikumu izmantot Kanādu kā analogo valsti. Argumenti pret Kanādas izvēli bija, ka a) Kanādas produkti ir atšķirīgi, jo tie tiek ražoti, izmantojot izturīgākas sastāvdaļas atbilstoši ASV standartiem, nevis Kopienas standartiem; b) Kanādas un Ķīnas tirgi nav salīdzināmi, jo tiem ir atšķirīgs attīstības līmenis un lielums un c) Kanādas ražotājs, kas sadarbojas, ir saistīts ar vienu no Kopienas ražotājiem. Attiecīgie eksportējošie ražotāji ierosināja Malaiziju vai Indiju kā atbilstošas analogās valstis.

| (42) | Uzklausot šos apsvērumus, Komisija sazinājās ar tai zināmiem septiņiem Indijas un vienu Malaizijas ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotāju, nosūtot attiecīgo anketu. Tomēr neviens no šiem ražotājiem nesadarbojās izmeklēšanā un Komisijai netika darīta pieejama nekāda informācija par normālo vērtību no šīm abām valstīm. Tādēļ Komisijai nebija iespējams apsvērt kādu no eksportējošo ražotāju piedāvātajām valstīm kā alternatīvas analogās valstis. |
| --- | --- |

(42)

Uzklausot šos apsvērumus, Komisija sazinājās ar tai zināmiem septiņiem Indijas un vienu Malaizijas ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotāju, nosūtot attiecīgo anketu. Tomēr neviens no šiem ražotājiem nesadarbojās izmeklēšanā un Komisijai netika darīta pieejama nekāda informācija par normālo vērtību no šīm abām valstīm. Tādēļ Komisijai nebija iespējams apsvērt kādu no eksportējošo ražotāju piedāvātajām valstīm kā alternatīvas analogās valstis.

| (43) | Attiecībā uz pušu apsvērumiem par Kanādas produktu kvalitātes un standartu atšķirībām būtībā tika apgalvots, ka Kanādas autokrāvēju vidējais svars un dakšas platums ir lielāks nekā Ķīnas autokrāvējiem. Tomēr Komisija nekonstatēja vispārēju būtisku atšķirību ne attiecībā uz svaru, ne dakšas platumu starp Kanādas un Ķīnas produktiem. Gan Kanādas, gan Ķīnas produktiem ir atšķirīgas svara kategorijas un dakšas platums, un daudzi produkti bija savstarpēji salīdzināmi. Tiem izstrādājumiem, kuri nebija tieši salīdzināmi, varēja veikt atbilstošas korekcijas, kā izskaidrots tālāk 51. apsvērumā. Vēl viens svarīgs faktors ir autokrāvēja celtspēja. Šai ziņā netika konstatētas vispārējas atšķirības attiecībā uz Ķīnas un Kanādas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju celtspēju. Tādēļ tika secināts, ka nav būtisku kvalitātes atšķirību starp Kanādas un Ķīnas produktiem. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz pušu apsvērumiem par Kanādas produktu kvalitātes un standartu atšķirībām būtībā tika apgalvots, ka Kanādas autokrāvēju vidējais svars un dakšas platums ir lielāks nekā Ķīnas autokrāvējiem. Tomēr Komisija nekonstatēja vispārēju būtisku atšķirību ne attiecībā uz svaru, ne dakšas platumu starp Kanādas un Ķīnas produktiem. Gan Kanādas, gan Ķīnas produktiem ir atšķirīgas svara kategorijas un dakšas platums, un daudzi produkti bija savstarpēji salīdzināmi. Tiem izstrādājumiem, kuri nebija tieši salīdzināmi, varēja veikt atbilstošas korekcijas, kā izskaidrots tālāk 51. apsvērumā. Vēl viens svarīgs faktors ir autokrāvēja celtspēja. Šai ziņā netika konstatētas vispārējas atšķirības attiecībā uz Ķīnas un Kanādas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju celtspēju. Tādēļ tika secināts, ka nav būtisku kvalitātes atšķirību starp Kanādas un Ķīnas produktiem.

| (44) | Attiecībā uz eksportējošo ražotāju apsvērumiem par Kanādas un Ķīnas tirgu attīstības līmeni un lielumu tiek atzīmēts, ka noteicošais faktors ir tas, vai attiecīgais tirgus ir pietiekami liels, lai būtu reprezentatīvs, salīdzinājumā ar attiecīgā produkta eksporta apjomu uz Kopienu. Kā minēts iepriekš 40. apsvērumā, šajā gadījumā Kanādas tirgus tiek uzskatīts par pietiekami lielu, lai šai ziņā būtu reprezentatīvs. Fakts, ka Ķīnas tirgus kopumā ir lielāks nekā Kanādas tirgus, nav svarīgs Kanādas kā iespējamās analogās valsts piemērotības novērtējumam šajā gadījumā. Attiecībā uz faktu, ka ĶTR tiek uzskatīta par jaunattīstības valsti, turpretim Kanāda ne, tiek atzīmēts, kā minēts iepriekš 43. apsvērumā, ka Kanādas un Ķīnas produktu kvalitāte ir salīdzināma. Pamatojoties uz pārbaudēm uz vietas, kas veiktas gan Ķīnas, gan Kanādas ražotāju telpās, tika secināts, ka nav būtisku atšķirību starp Ķīnas un Kanādas ražotāju ražošanas iekārtām un metodēm. Šo iemeslu dēļ ĶTR kā jaunattīstības valsts statuss nav svarīgs jautājums šai ziņā un nepadara izvēli izmantot Kanādu kā analogo valsti šajā gadījumā par nepamatotu. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz eksportējošo ražotāju apsvērumiem par Kanādas un Ķīnas tirgu attīstības līmeni un lielumu tiek atzīmēts, ka noteicošais faktors ir tas, vai attiecīgais tirgus ir pietiekami liels, lai būtu reprezentatīvs, salīdzinājumā ar attiecīgā produkta eksporta apjomu uz Kopienu. Kā minēts iepriekš 40. apsvērumā, šajā gadījumā Kanādas tirgus tiek uzskatīts par pietiekami lielu, lai šai ziņā būtu reprezentatīvs. Fakts, ka Ķīnas tirgus kopumā ir lielāks nekā Kanādas tirgus, nav svarīgs Kanādas kā iespējamās analogās valsts piemērotības novērtējumam šajā gadījumā. Attiecībā uz faktu, ka ĶTR tiek uzskatīta par jaunattīstības valsti, turpretim Kanāda ne, tiek atzīmēts, kā minēts iepriekš 43. apsvērumā, ka Kanādas un Ķīnas produktu kvalitāte ir salīdzināma. Pamatojoties uz pārbaudēm uz vietas, kas veiktas gan Ķīnas, gan Kanādas ražotāju telpās, tika secināts, ka nav būtisku atšķirību starp Ķīnas un Kanādas ražotāju ražošanas iekārtām un metodēm. Šo iemeslu dēļ ĶTR kā jaunattīstības valsts statuss nav svarīgs jautājums šai ziņā un nepadara izvēli izmantot Kanādu kā analogo valsti šajā gadījumā par nepamatotu.

| (45) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka attiecības starp Kanādas ražotāju, kas sadarbojas, uz Kopienas ražotāju rada nopietnas šaubas par sniegto datu objektivitāti un precizitāti, izmeklēšanas laikā netika atrasts pamats šim apgalvojumam. Komisija pārbaudīja, vai attiecībām ir kāda kropļojoša ietekme uz Kanādas ražotāja cenām, ražošanas izmaksām un rentabilitāti, it īpaši uzņēmuma datu pārbaudē uz vietas. Netika konstatēta šādu izkropļojumu pazīmes. Komisija konstatēja, ka sniegtā informācija ir precīza un ticama un to var izmantot šīs izmeklēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka attiecības starp Kanādas ražotāju, kas sadarbojas, uz Kopienas ražotāju rada nopietnas šaubas par sniegto datu objektivitāti un precizitāti, izmeklēšanas laikā netika atrasts pamats šim apgalvojumam. Komisija pārbaudīja, vai attiecībām ir kāda kropļojoša ietekme uz Kanādas ražotāja cenām, ražošanas izmaksām un rentabilitāti, it īpaši uzņēmuma datu pārbaudē uz vietas. Netika konstatēta šādu izkropļojumu pazīmes. Komisija konstatēja, ka sniegtā informācija ir precīza un ticama un to var izmantot šīs izmeklēšanas nolūkā.

| (46) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidām tiek secināts, ka Kanāda ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidām tiek secināts, ka Kanāda ir atbilstoša analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.2.   Normālās vērtības noteikšana

| (47) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība eksportējošiem ražotājiem, kas sadarbojas, tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, t.i., pamatojoties uz cenām, kas maksātas vai maksājamas Kanādas iekšējā tirgū par salīdzināmu veidu izstrādājumiem, jo tika konstatēts, ka tie izgatavoti parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība eksportējošiem ražotājiem, kas sadarbojas, tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, t.i., pamatojoties uz cenām, kas maksātas vai maksājamas Kanādas iekšējā tirgū par salīdzināmu veidu izstrādājumiem, jo tika konstatēts, ka tie izgatavoti parastajā tirdzniecības apritē.

| (48) | Rezultātā Kanādas ražotājs, kas sadarbojas, noteica normālo vērtību katram tipam kā vidējo svērto iekšzemes pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem. |
| --- | --- |

(48)

Rezultātā Kanādas ražotājs, kas sadarbojas, noteica normālo vērtību katram tipam kā vidējo svērto iekšzemes pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem.

4.   Eksporta cenas

| (49) | Visa eksporta pārdošana uz Kopienu, ko veica divi eksportējošie ražotāji, tika veikta tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātajām vai maksājamām cenām. Attiecībā uz diviem citiem eksportējošiem ražotājiem daļa no to eksporta pārdošanas uz Kopienu tika veikta importētājiem, ar kuriem eksportētājiem bija kompensējošas līgumsaistības, tādejādi cenas bija neuzticamas. Šajos gadījumos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tika veidota, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas par visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējos un administratīvos izdevumus, un par peļņu. Šim nolūkam izmantotā peļņa bija vidējā peļņa, ko guva attiecīgā produkta nesaistītie importētāji, kas sadarbojas. |
| --- | --- |

(49)

Visa eksporta pārdošana uz Kopienu, ko veica divi eksportējošie ražotāji, tika veikta tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātajām vai maksājamām cenām. Attiecībā uz diviem citiem eksportējošiem ražotājiem daļa no to eksporta pārdošanas uz Kopienu tika veikta importētājiem, ar kuriem eksportētājiem bija kompensējošas līgumsaistības, tādejādi cenas bija neuzticamas. Šajos gadījumos saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tika veidota, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tika veiktas korekcijas par visām izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējos un administratīvos izdevumus, un par peļņu. Šim nolūkam izmantotā peļņa bija vidējā peļņa, ko guva attiecīgā produkta nesaistītie importētāji, kas sadarbojas.

5.   Salīdzinājums

| (50) | Salīdzinājums starp normālo vērtību un eksporta cenu tika veikts uz piegādes no rūpnīcas bāzes un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, par kurām tika pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Uz šīs bāzes attiecīgā gadījumā tika ņemtas vērā transporta izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārvietošanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, kredīta izmaksu un atlaižu atšķirības. |
| --- | --- |

(50)

Salīdzinājums starp normālo vērtību un eksporta cenu tika veikts uz piegādes no rūpnīcas bāzes un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, par kurām tika pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Uz šīs bāzes attiecīgā gadījumā tika ņemtas vērā transporta izmaksu, apdrošināšanas izmaksu, pārvietošanas un iekraušanas izmaksu, iepakošanas izmaksu, kredīta izmaksu un atlaižu atšķirības.

| (51) | Attiecībā uz Kanādu kā analogo valsti izmeklēšanā tika konstatēts, ka visos Kanādas ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējos tika izmantotas rokas bremzes, turpretim lielākajā daļā Ķīnas produktu tādu nebija. Tādēļ tika veikta atbilstoša Kanādas cenu korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu, lai izlīdzinātu šo starpību. Turklāt daži Kanādas produkti bija arī ar dakšām, kuru augstums bija zemāks nekā Ķīnas produktiem. Tādēļ tika veikta arī atbilstoša korekcija Kanādas cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz šiem produktiem, lai ņemtu vērā šo starpību. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz Kanādu kā analogo valsti izmeklēšanā tika konstatēts, ka visos Kanādas ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējos tika izmantotas rokas bremzes, turpretim lielākajā daļā Ķīnas produktu tādu nebija. Tādēļ tika veikta atbilstoša Kanādas cenu korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu, lai izlīdzinātu šo starpību. Turklāt daži Kanādas produkti bija arī ar dakšām, kuru augstums bija zemāks nekā Ķīnas produktiem. Tādēļ tika veikta arī atbilstoša korekcija Kanādas cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz šiem produktiem, lai ņemtu vērā šo starpību.

6.   Dempinga starpība

6.1.   Dempinga starpība eksportējošiem ražotājiem, kuri sadarbojas un kuriem piešķirts AR

| (52) | Četriem eksportējošiem ražotājiem, kuriem piešķirts AR, vidējā svērtā normālā vērtība katram uz Kopienu eksportētam veidam, kas noteikta analogu valstij, tika salīdzināta ar atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kuru eksportējošie ražotāji eksportē uz Kopienu, kā noteikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. |
| --- | --- |

(52)

Četriem eksportējošiem ražotājiem, kuriem piešķirts AR, vidējā svērtā normālā vērtība katram uz Kopienu eksportētam veidam, kas noteikta analogu valstij, tika salīdzināta ar atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kuru eksportējošie ražotāji eksportē uz Kopienu, kā noteikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu.

6.2.   Dempinga starpība visiem pārējiem eksportējošiem ražotājiem

| (53) | Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tika veikts salīdzinājums starp attiecīgā ĶTR izcelsmes produkta kopējo importu, kas uzrādīts Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikā, un četru eksportējošo ražotāju, kas sadarbojas, eksportētajiem apjomiem. Ņemot vērā to, ka kopējie eksporta apjomi, kā uzrāda eksportējošie ražotāji, kas sadarbojas, bija ievērojami zemāki nekā importa apjoms, kas uzrādīts Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikā IP laikā, pagaidām tika secināts, ka bija būtiska nesadarbošanās (aptuveni 47 % no attiecīgā produkta kopējā importa Kopienā). Lai izvairītos no tā, ka eksportējošie ražotāji gūst labumu no nesadarbošanās, un tā kā nebija pazīmju, ka ražotāju, kas nesadarbojas, dempinga starpības ir zemākas, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta kā dempinga starpību vidējais aritmētiskais, kas noteiktas lielākajai daļai eksportējošo ražotāju, kas sadarbojas, eksportēto produktu veidu, par kuru tika konstatēts, ka tā ir augstāka nekā visaugstākā individuālā dempinga starpība, kas noteikta eksportējošam ražotājam, kas sadarbojas. |
| --- | --- |

(53)

Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tika veikts salīdzinājums starp attiecīgā ĶTR izcelsmes produkta kopējo importu, kas uzrādīts Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikā, un četru eksportējošo ražotāju, kas sadarbojas, eksportētajiem apjomiem. Ņemot vērā to, ka kopējie eksporta apjomi, kā uzrāda eksportējošie ražotāji, kas sadarbojas, bija ievērojami zemāki nekā importa apjoms, kas uzrādīts Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikā IP laikā, pagaidām tika secināts, ka bija būtiska nesadarbošanās (aptuveni 47 % no attiecīgā produkta kopējā importa Kopienā). Lai izvairītos no tā, ka eksportējošie ražotāji gūst labumu no nesadarbošanās, un tā kā nebija pazīmju, ka ražotāju, kas nesadarbojas, dempinga starpības ir zemākas, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta kā dempinga starpību vidējais aritmētiskais, kas noteiktas lielākajai daļai eksportējošo ražotāju, kas sadarbojas, eksportēto produktu veidu, par kuru tika konstatēts, ka tā ir augstāka nekā visaugstākā individuālā dempinga starpība, kas noteikta eksportējošam ražotājam, kas sadarbojas.

6.3.   Pagaidu dempinga starpības ĶTR

| (54) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas kā procenti no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas, pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 37,6 % |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 29,7 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 40,3 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 35,9 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 49,6 % |

(54)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas kā procenti no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas, pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory

37,6 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd

29,7 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd

40,3 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd

35,9 %

Visi pārējie uzņēmumi

49,6 %

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

1.   Kopienas produkcija

| (55) | Izmeklēšanā, pamatojoties uz uzņēmumu, kas sadarbojas, iesniegto informāciju, tika konstatēts, ka IP laikā ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus ražoja:






  — | četri Kopienas ražotāji prasības iesniedzēji; |
| --- | --- | --- |

(55)

Izmeklēšanā, pamatojoties uz uzņēmumu, kas sadarbojas, iesniegto informāciju, tika konstatēts, ka IP laikā ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus ražoja:

—

četri Kopienas ražotāji prasības iesniedzēji;

| — | viens cits ražotājs, kurš tomēr ir pārtraucis ražošanu pēc IP un kļuvis par importētāju. |
| --- | --- |

—

viens cits ražotājs, kurš tomēr ir pārtraucis ražošanu pēc IP un kļuvis par importētāju.

Var būt daži citi mazie ražotāji ar nenozīmīgiem ražošanas apjomiem, kuri nav sadarbojušies izmeklēšanā.

| (56) | Tādējādi pagaidām tiek secināts, ka ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, ko ražo pieci iepriekš minētie ražotāji, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

Tādējādi pagaidām tiek secināts, ka ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, ko ražo pieci iepriekš minētie ražotāji, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (57) | Sūdzību iesniedza četri ražotāji - Bolzoni SpA, BT products AB, Franz Kahl GmbH un Pramac Lifters SpA, kuri ir sadarbojušies izmeklēšanā. Kopā šie ražotāji pārstāv vairāk kā 60 % no kopējās Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražošanas. Tādēļ tiek uzskatīts, ka tie veido “Kopienas ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tā arī tiks saukti. |
| --- | --- |

(57)

Sūdzību iesniedza četri ražotāji - Bolzoni SpA, BT products AB, Franz Kahl GmbH un Pramac Lifters SpA, kuri ir sadarbojušies izmeklēšanā. Kopā šie ražotāji pārstāv vairāk kā 60 % no kopējās Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražošanas. Tādēļ tiek uzskatīts, ka tie veido “Kopienas ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tā arī tiks saukti.

E.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas patēriņš

| (58) | Kopienas patēriņš tika aprēķināts, izmantojot Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku par visu ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju apvienotā apjoma importu Kopienā, un Kopienas ražošanas nozares kopējos pārbaudītos datus un kāda cita Kopienas ražotāja tirdzniecības datus, kurš pārtrauca ražošanu 2004. gadā. |
| --- | --- |

(58)

Kopienas patēriņš tika aprēķināts, izmantojot Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku par visu ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju apvienotā apjoma importu Kopienā, un Kopienas ražošanas nozares kopējos pārbaudītos datus un kāda cita Kopienas ražotāja tirdzniecības datus, kurš pārtrauca ražošanu 2004. gadā.

| (59) | Ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju Kopienas patēriņš bija aptuveni 493 000 vienības IP laikā. Šis skaitlis ir par 17 % lielāks nekā aplūkotajā perioda sākumā.










  Kopienas patēriņš | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji (vienībās) | 422 008 | 428 255 | 413 561 | 491 648 | 492 814 |
| Indekss | 100 | 101 | 98 | 117 | 117 |

(59)

Ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju Kopienas patēriņš bija aptuveni 493 000 vienības IP laikā. Šis skaitlis ir par 17 % lielāks nekā aplūkotajā perioda sākumā.

Kopienas patēriņš

2000

2001

2002

2003

IP

Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji (vienībās)

422 008

428 255

413 561

491 648

492 814

Indekss

100

101

98

117

117

2.   Ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju imports no ĶTR uz kopienu

a)   Importa apjoms un tirgus daļa

| (60) | Pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, importa apjoms no ĶTR aplūkotajā laikposmā ir būtiski palielinājies, t.i., par 138 %. Importa palielinājums tika īpaši atzīmēts no 2000. gada līdz 2003. gadam, kad tas palielinājās par 51 %.










  Kopējais imports par dempinga cenām (vienības) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no ĶTR (vienībās) | 118 392 | 157 379 | 183 282 | 277 304 | 282 339 |
| Indekss | 100 | 133 | 155 | 234 | 238 |

(60)

Pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, importa apjoms no ĶTR aplūkotajā laikposmā ir būtiski palielinājies, t.i., par 138 %. Importa palielinājums tika īpaši atzīmēts no 2000. gada līdz 2003. gadam, kad tas palielinājās par 51 %.

Kopējais imports par dempinga cenām (vienības)

2000

2001

2002

2003

IP

Imports no ĶTR (vienībās)

118 392

157 379

183 282

277 304

282 339

Indekss

100

133

155

234

238

| (61) | Dempinga importa tirgus daļa aplūkotajā laikposmā strauji palielinājās par vairāk kā 100 %. Šī palielinātā tirgus daļa tika pilnīgi ņemta no daļas, kura iepriekš piederēja Kopienas ražošanas nozarei.










  Importa par dempinga cenām tirgus daļa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no ĶTR tirgus daļa | 28 % | 37 % | 44 % | 56 % | 57 % |
| Indekss | 100 | 131 | 158 | 201 | 204 |

(61)

Dempinga importa tirgus daļa aplūkotajā laikposmā strauji palielinājās par vairāk kā 100 %. Šī palielinātā tirgus daļa tika pilnīgi ņemta no daļas, kura iepriekš piederēja Kopienas ražošanas nozarei.

Importa par dempinga cenām tirgus daļa

2000

2001

2002

2003

IP

Importa no ĶTR tirgus daļa

28 %

37 %

44 %

56 %

57 %

Indekss

100

131

158

201

204

b)   Imports par dempinga cenām

| (62) | Atbilstoši Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem dempinga importa no ĶTR vidējā cena samazinājās no 2000. gada līdz IP par 34 %. Cenas saglabājās stabilas līdz 2001. gadam, tad tās samazinājās par 12 % 2002. gadā un pat samazinājās vēl par 25 % no 2002. gada līdz 2003. gadam.










  Importa dempinga cenas par vienību | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena par vienību | 127 | 127 | 112 | 84 | 84 |
| Indekss | 100 | 100 | 88 | 66 | 66 |

(62)

Atbilstoši Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem dempinga importa no ĶTR vidējā cena samazinājās no 2000. gada līdz IP par 34 %. Cenas saglabājās stabilas līdz 2001. gadam, tad tās samazinājās par 12 % 2002. gadā un pat samazinājās vēl par 25 % no 2002. gada līdz 2003. gadam.

Importa dempinga cenas par vienību

2000

2001

2002

2003

IP

Cena par vienību

127

127

112

84

84

Indekss

100

100

88

66

66

c)   Cenu samazinājums

| (63) | Lai noteiktu cenu samazinājumu, Komisija analizēja cenu datus par IP. Vidējā svērtā neto ražotāja pārdošanas cena, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, Kopienas ražošanas nozares nesaistītiem klientiem pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas tika salīdzināta ar Ķīnas eksportējošo ražotāju, kas sadarbojas, salīdzināmu tipu vidējo svērto importa cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī, t.i., pārdošanā izplatītājiem. Importa cenas bija CIF līmenī, un tika veikta atbilstoša korekcija, lai iekļautu muitas nodokļus, kurus parasti maksā importējot. Divos gadījumos, kad tika konstatēts, ka importētājiem ir kompensējošas līgumsaistības ar Ķīnas eksportējošiem ražotājiem, tika izmantotas tālākpārdošanas cenas šo importētāju nesaistītajiem klientiem. |
| --- | --- |

(63)

Lai noteiktu cenu samazinājumu, Komisija analizēja cenu datus par IP. Vidējā svērtā neto ražotāja pārdošanas cena, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, Kopienas ražošanas nozares nesaistītiem klientiem pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas tika salīdzināta ar Ķīnas eksportējošo ražotāju, kas sadarbojas, salīdzināmu tipu vidējo svērto importa cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī, t.i., pārdošanā izplatītājiem. Importa cenas bija CIF līmenī, un tika veikta atbilstoša korekcija, lai iekļautu muitas nodokļus, kurus parasti maksā importējot. Divos gadījumos, kad tika konstatēts, ka importētājiem ir kompensējošas līgumsaistības ar Ķīnas eksportējošiem ražotājiem, tika izmantotas tālākpārdošanas cenas šo importētāju nesaistītajiem klientiem.

| (64) | Uz šī pamata provizoriski tika noteikts, vai pastāv cenu samazinājums attiecībā uz importu no ĶTR. Tika konstatēts, ka samazinājuma līmenis, kas izteikts procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, visiem eksportējošiem ražotājiem ir virs 55 %. |
| --- | --- |

(64)

Uz šī pamata provizoriski tika noteikts, vai pastāv cenu samazinājums attiecībā uz importu no ĶTR. Tika konstatēts, ka samazinājuma līmenis, kas izteikts procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, visiem eksportējošiem ražotājiem ir virs 55 %.

3.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

a)   Iepriekšēja piezīme

| (65) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām, pārbaudot ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, tika ietverti visi ekonomiskie faktori un indeksu novērtējumi, kuri attiecas uz ražošanas nozares stāvokli no 2000. gada (atskaites gads) līdz IP. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām, pārbaudot ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, tika ietverti visi ekonomiskie faktori un indeksu novērtējumi, kuri attiecas uz ražošanas nozares stāvokli no 2000. gada (atskaites gads) līdz IP.

b)   Ražošana, jauda un jaudas izmantošana

| (66) | Aplūkotajā periodā Kopienas ražošanas nozares ražošana samazinājās par 33 %. Tā kā ražošanas jauda šai pašā periodā saglabājās vairāk vai mazāk nemainīga, jaudas izmantošana samazinājās līdz ar ražošanu. |
| --- | --- |

(66)

Aplūkotajā periodā Kopienas ražošanas nozares ražošana samazinājās par 33 %. Tā kā ražošanas jauda šai pašā periodā saglabājās vairāk vai mazāk nemainīga, jaudas izmantošana samazinājās līdz ar ražošanu.

c)   Krājumi

| (67) | Pārdošanas samazināšanās rezultātā radās vispārējs krājumu līmeņu palielinājums. Tomēr izmeklēšana pierādīja, ka krājumu izveide netiek uzskatīta par īpaši svarīgu Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa rādītāju, jo Kopienas ražotāji parasti ražo pēc konkrētiem pasūtījumiem un tādēļ krājumi parasti ir preces, kas gaida nosūtīšanu pircējiem. |
| --- | --- |

(67)

Pārdošanas samazināšanās rezultātā radās vispārējs krājumu līmeņu palielinājums. Tomēr izmeklēšana pierādīja, ka krājumu izveide netiek uzskatīta par īpaši svarīgu Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa rādītāju, jo Kopienas ražotāji parasti ražo pēc konkrētiem pasūtījumiem un tādēļ krājumi parasti ir preces, kas gaida nosūtīšanu pircējiem.

d)   Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa

| (68) | Lai gan Kopienas patēriņš no 2000. gada līdz IP palielinājās, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms ir ievērojami samazinājies. Rezultātā – kā norādīts iepriekš – tā tirgus daļa strauji samazinājās. Tas jāskata salīdzinājumā ar importa no ĶTR attīstību, kuras tirgus daļa aplūkotajā laikposmā ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(68)

Lai gan Kopienas patēriņš no 2000. gada līdz IP palielinājās, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms ir ievērojami samazinājies. Rezultātā – kā norādīts iepriekš – tā tirgus daļa strauji samazinājās. Tas jāskata salīdzinājumā ar importa no ĶTR attīstību, kuras tirgus daļa aplūkotajā laikposmā ievērojami palielinājās.

| (69) | Kopienas ražošanas nozare no 2000. gada līdz IP zaudēja 34 % no tās tirgus daļas. |
| --- | --- |

(69)

Kopienas ražošanas nozare no 2000. gada līdz IP zaudēja 34 % no tās tirgus daļas.

| (70) | Kopienas ražošanas nozares pašas ražošanas vienību cenas pārdošanai nesaistītiem klientiem Kopienā aplūkotajā laikposmā samazinājās. Samazinājums tika īpaši atzīmēts no 2001. gada līdz 2003. gadam, kad pārdošanas cenas samazinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(70)

Kopienas ražošanas nozares pašas ražošanas vienību cenas pārdošanai nesaistītiem klientiem Kopienā aplūkotajā laikposmā samazinājās. Samazinājums tika īpaši atzīmēts no 2001. gada līdz 2003. gadam, kad pārdošanas cenas samazinājās par 6 %.

| (71) | Tradicionāli šajā tirgū cenas nosaka produkta kvalitāte, tehniskā apkope un ražotāju piedāvātās garantijas. Tomēr aplūkotajā laikposmā šī situācija ir radikāli mainījusies un IP laikā cena ir kļuvusi noteicošais pārdošanas faktors. Kamēr no 2000. gada līdz IP vienības pārdošanas cenas samazinājās par 8 %, vienības ražošanas izmaksas ir palielinājušās, jo it īpaši IP laikā palielinās cena par galveno izejmateriālu – tēraudu, kas veido nozīmīgu ražošanas izmaksu daļu. |
| --- | --- |

(71)

Tradicionāli šajā tirgū cenas nosaka produkta kvalitāte, tehniskā apkope un ražotāju piedāvātās garantijas. Tomēr aplūkotajā laikposmā šī situācija ir radikāli mainījusies un IP laikā cena ir kļuvusi noteicošais pārdošanas faktors. Kamēr no 2000. gada līdz IP vienības pārdošanas cenas samazinājās par 8 %, vienības ražošanas izmaksas ir palielinājušās, jo it īpaši IP laikā palielinās cena par galveno izejmateriālu – tēraudu, kas veido nozīmīgu ražošanas izmaksu daļu.

| (72) | Tā kā Kopienas ražošanas nozares cenas nevarēja mēroties ar ražošanas izmaksu palielinājumiem sakarā ar cenu ierobežošanu saistībā ar importu par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozarei bija rentabilitātes samazinājums. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā Kopienas ražošanas nozares cenas nevarēja mēroties ar ražošanas izmaksu palielinājumiem sakarā ar cenu ierobežošanu saistībā ar importu par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozarei bija rentabilitātes samazinājums.

e)   Faktori, kas ietekmē Kopienas cenas

| (73) | Izmeklēšana pierādīja, ka imports par dempinga cenām samazināja Kopienas ražošanas nozares vidējo samazināto pārdošanas cenu par vairāk nekā 59 % IP laikā (sk. 64. apsvērumu iepriekš). Acīmredzami šis samazinājums radīja cenas, kas rada zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei laikā, kad tās bija jāpalielina, lai segtu palielinātās izmaksas. |
| --- | --- |

(73)

Izmeklēšana pierādīja, ka imports par dempinga cenām samazināja Kopienas ražošanas nozares vidējo samazināto pārdošanas cenu par vairāk nekā 59 % IP laikā (sk. 64. apsvērumu iepriekš). Acīmredzami šis samazinājums radīja cenas, kas rada zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei laikā, kad tās bija jāpalielina, lai segtu palielinātās izmaksas.

f)   Pieaugums

| (74) | No 2000. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 17 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienas tirgū samazinājās par 24 %. Kopienas ražošanas nozare zaudēja 12 procentu punktus tirgus daļas, turpretim, kā redzams iepriekš, dempinga imports tai pašā laikposmā guva 29 procentu punktus tirgus daļas. |
| --- | --- |

(74)

No 2000. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 17 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienas tirgū samazinājās par 24 %. Kopienas ražošanas nozare zaudēja 12 procentu punktus tirgus daļas, turpretim, kā redzams iepriekš, dempinga imports tai pašā laikposmā guva 29 procentu punktus tirgus daļas.

g)   Rentabilitāte

| (75) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte šajā laikposmā ir strauji samazinājusies, izraisot zaudējumus 2002. gadā, kas pastāvīgi palielinājās 2003. gada un IP laikā.










  Rentabilitāte | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas/zaudējumu norma pirms nodokļu nomaksas | 0,28 % | 0,51 % | – 0,60 % | – 1,89 % | – 2,31 % |
| Indekss | 100 | 181 | – 212 | – 665 | – 815 |

(75)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte šajā laikposmā ir strauji samazinājusies, izraisot zaudējumus 2002. gadā, kas pastāvīgi palielinājās 2003. gada un IP laikā.

Rentabilitāte

2000

2001

2002

2003

IP

Peļņas/zaudējumu norma pirms nodokļu nomaksas

0,28 %

0,51 %

– 0,60 %

– 1,89 %

– 2,31 %

Indekss

100

181

– 212

– 665

– 815

h)   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījuma, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (76) | Lielākie ieguldījumi tika veikti aplūkotajā laikposmā īpaši 2001. un 2002. gadā. Jāatzīmē, ka Kopienas ražotāji ir vispāratzīti uzņēmumi ar senu tradīciju ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražošanā. Tādēļ bija nepieciešami atjaunošanas ieguldījumi, kas veidoja lielāko ieguldījumu daļu, lai saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(76)

Lielākie ieguldījumi tika veikti aplūkotajā laikposmā īpaši 2001. un 2002. gadā. Jāatzīmē, ka Kopienas ražotāji ir vispāratzīti uzņēmumi ar senu tradīciju ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražošanā. Tādēļ bija nepieciešami atjaunošanas ieguldījumi, kas veidoja lielāko ieguldījumu daļu, lai saglabātu konkurētspēju.

| (77) | Sakarā ar tirgus apstākļu izmaiņām, konkrētāk, ar pārdošanas cenu samazinājumu, jauni ieguldījumi IP laikā tika lielā mērā atlikti vai atcelti, lai gan Kopienas patēriņa palielinājums pieaug. |
| --- | --- |

(77)

Sakarā ar tirgus apstākļu izmaiņām, konkrētāk, ar pārdošanas cenu samazinājumu, jauni ieguldījumi IP laikā tika lielā mērā atlikti vai atcelti, lai gan Kopienas patēriņa palielinājums pieaug.

| (78) | Ienākums no ieguldījuma Kopienas ražošanas nozares tīrās peļņas un tās ieguldījumu atlikušās neto uzskaites vērtības izteiksmē ievēroja rentabilitātes tendenci un aplūkotajā laikposmā samazinājās par 1 063 %. |
| --- | --- |

(78)

Ienākums no ieguldījuma Kopienas ražošanas nozares tīrās peļņas un tās ieguldījumu atlikušās neto uzskaites vērtības izteiksmē ievēroja rentabilitātes tendenci un aplūkotajā laikposmā samazinājās par 1 063 %.

| (79) | Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma aplūkotajā laikposmā pasliktinājās par 385 % saskaņā ar rentabilitātes tendenci. |
| --- | --- |

(79)

Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma aplūkotajā laikposmā pasliktinājās par 385 % saskaņā ar rentabilitātes tendenci.

| (80) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei aplūkotajā laikposmā kļuva grūtāk piesaistīt kapitālu, it īpaši sakarā ar pieaugošajiem zaudējumiem, kas radušies šī perioda beigās un IP laikā. |
| --- | --- |

(80)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei aplūkotajā laikposmā kļuva grūtāk piesaistīt kapitālu, it īpaši sakarā ar pieaugošajiem zaudējumiem, kas radušies šī perioda beigās un IP laikā.

i)   Nodarbinātība, produktivitāte un algas

| (81) | Nodarbinātība līdzīgam produktam aplūkotajā laikposmā ir samazinājusies. Produktivitāte uz vienu darbinieku (noteikta, pamatojoties uz saražoto vienību skaitu, kas dalīts ar darbinieku skaitu) no 2000. gada līdz 2002. gadam samazinājās par 11 % un no 2003. gada līdz IP vēl par 3 %. Tomēr tas ir sakarā ar ražošanas apjoma ātrāku samazinājumu par nodarbinātību. Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku, atspoguļojot algas, pat nepaaugstinājās līdz ar inflāciju, bet drīzāk saglabājās stabilas aplūkotajā laikposmā. |
| --- | --- |

(81)

Nodarbinātība līdzīgam produktam aplūkotajā laikposmā ir samazinājusies. Produktivitāte uz vienu darbinieku (noteikta, pamatojoties uz saražoto vienību skaitu, kas dalīts ar darbinieku skaitu) no 2000. gada līdz 2002. gadam samazinājās par 11 % un no 2003. gada līdz IP vēl par 3 %. Tomēr tas ir sakarā ar ražošanas apjoma ātrāku samazinājumu par nodarbinātību. Vidējās darbaspēka izmaksas uz darbinieku, atspoguļojot algas, pat nepaaugstinājās līdz ar inflāciju, bet drīzāk saglabājās stabilas aplūkotajā laikposmā.

| (82) | Kopienas ražotāji ir veikuši pasākumus, lai racionalizētu ražošanu, slēdzot rūpnīcas un samazinot darbinieku skaitu. Kopienas ražotāji ir spējuši ierobežot štatu samazināšanu, pārvietojot darbaspēka daļu uz savas komercdarbības rentablākajām operācijām. |
| --- | --- |

(82)

Kopienas ražotāji ir veikuši pasākumus, lai racionalizētu ražošanu, slēdzot rūpnīcas un samazinot darbinieku skaitu. Kopienas ražotāji ir spējuši ierobežot štatu samazināšanu, pārvietojot darbaspēka daļu uz savas komercdarbības rentablākajām operācijām.

j)   Dempinga lielums, atlabšana no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas

| (83) | Faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā attiecīgā importa apjomu un cenas. |
| --- | --- |

(83)

Faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā attiecīgā importa apjomu un cenas.

| (84) | Turklāt nebija pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare IP laikā atlabtu no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt nebija pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare IP laikā atlabtu no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas ietekmes.

4.   Secinājums par kaitējumu

| (85) | Aplūkotajā laikposmā būtiski palielinājās lēta importa par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR, klātbūtne Kopienas tirgū un visi attiecīgie kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvu attīstību Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(85)

Aplūkotajā laikposmā būtiski palielinājās lēta importa par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR, klātbūtne Kopienas tirgū un visi attiecīgie kaitējuma rādītāji liecināja par negatīvu attīstību Kopienas ražošanas nozarē.

| (86) | Daži rādītāji aplūkotajā laikposmā ir ievērojami pasliktinājušies. Tas attiecas uz ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, rentabilitāti un ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(86)

Daži rādītāji aplūkotajā laikposmā ir ievērojami pasliktinājušies. Tas attiecas uz ražošanas apjomu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, rentabilitāti un ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmu.

| (87) | Ņemot vērā visus faktorus, it īpaši Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos patēriņa palielināšanās laikā un būtiskus finanšu zaudējumus, kas izraisīja ieguldījumu līmeņu samazināšanos IP laikā, pagaidām tiek uzskatīts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no būtiska kaitējuma pamatregulas 3. panta 1. punkta un 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā visus faktorus, it īpaši Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos patēriņa palielināšanās laikā un būtiskus finanšu zaudējumus, kas izraisīja ieguldījumu līmeņu samazināšanos IP laikā, pagaidām tiek uzskatīts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no būtiska kaitējuma pamatregulas 3. panta 1. punkta un 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   KAITĒJUMA CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (88) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu un 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tika pārbaudīti arī zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas tajā pašā laikā varēja kaitēt Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiktu piedēvēts importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu un 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tika pārbaudīti arī zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas tajā pašā laikā varēja kaitēt Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radītais iespējamais kaitējums netiktu piedēvēts importam par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (89) | Imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR, aplūkotajā laikposmā palielinājās par 138 %. Šis palielinājums notika ātrāk nekā Kopienas patēriņa palielinājums, kas šī paša laikposmā palielinājās par 17 %. Šis palielinātais imports un patēriņa palielināšanās sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanās periodu. Importa par dempinga cenām tirgus daļa aplūkotajā laikposmā palielinājās par vairāk nekā 100 %. Šī importa palielinātā tirgus daļa sakrita ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas proporcionālu samazināšanos IP laikā. Tādēļ ir skaidrs, ka imports pārņēma daļu no Kopienas ražošanas nozares zaudētās tirgus daļas. |
| --- | --- |

(89)

Imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR, aplūkotajā laikposmā palielinājās par 138 %. Šis palielinājums notika ātrāk nekā Kopienas patēriņa palielinājums, kas šī paša laikposmā palielinājās par 17 %. Šis palielinātais imports un patēriņa palielināšanās sakrita ar Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu samazināšanās periodu. Importa par dempinga cenām tirgus daļa aplūkotajā laikposmā palielinājās par vairāk nekā 100 %. Šī importa palielinātā tirgus daļa sakrita ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas proporcionālu samazināšanos IP laikā. Tādēļ ir skaidrs, ka imports pārņēma daļu no Kopienas ražošanas nozares zaudētās tirgus daļas.

| (90) | Šis palielinātais imports arī būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un var pamatoti teikt, ka tas izraisīja cenu samazināšanos, kas izraisīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarē. Importa par dempinga cenām zemie cenu līmeņi radīja arī cenu ierobežošanu un Kopienas ražošanas nozare nevarēja paaugstināt savas cenas, lai segtu izmaksu palielinājumus. Pie tam Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu jaudas izmantošanu, kā tas varēja pamatoti notikt, ņemot vērā patēriņa palielināšanos, kas tika novērots aplūkotajā laikposmā. |
| --- | --- |

(90)

Šis palielinātais imports arī būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un var pamatoti teikt, ka tas izraisīja cenu samazināšanos, kas izraisīja zaudējumus Kopienas ražošanas nozarē. Importa par dempinga cenām zemie cenu līmeņi radīja arī cenu ierobežošanu un Kopienas ražošanas nozare nevarēja paaugstināt savas cenas, lai segtu izmaksu palielinājumus. Pie tam Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu jaudas izmantošanu, kā tas varēja pamatoti notikt, ņemot vērā patēriņa palielināšanos, kas tika novērots aplūkotajā laikposmā.

| (91) | Tādēļ pagaidām tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās, jo īpaši zaudētās pārdošanas un tirgus daļas, rentabilitātes un ienākumu no ieguldījuma un kapitāla piesaistes spējas izteiksmē, noteicošais faktors bija attiecīgā importa radītais spiediens, kas būtiski palielināja tā apjomu un tirgus daļu un kas tika veikts par zemām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(91)

Tādēļ pagaidām tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās, jo īpaši zaudētās pārdošanas un tirgus daļas, rentabilitātes un ienākumu no ieguldījuma un kapitāla piesaistes spējas izteiksmē, noteicošais faktors bija attiecīgā importa radītais spiediens, kas būtiski palielināja tā apjomu un tirgus daļu un kas tika veikts par zemām dempinga cenām.

3.   Citu faktoru ietekme

a)   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

| (92) | Tiek atzīmēts, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība IP laikā ir samazinājusies. Tomēr eksporta apjoms ārpus Kopienas aplūkotajā laikposmā veidoja tikai 11 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma. Tika konstatēts, ka vidēji eksporta cenas aplūkotajā laikposmā ir zemākas par cenām Kopienā. Tomēr tas galvenokārt ir sakarā ar atšķirīgo produktu kombināciju. Jāatzīmē, ka Ķīnas ražotāju klātbūtne eksporta tirgos ir samazinājusi peļņu par Kopienas ražošanas nozares eksportu. Tomēr pretēji pārdošanai Kopienā eksports joprojām guva mazāku peļņu līdz IP un tādēļ tas nevarēja būtiski veicināt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.










  Eksporta pārdošana ārpus EK | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (vienībās) | 28 454 | 20 996 | 19 774 | 16 714 | 14 736 |
| Indekss | 100 | 74 | 69 | 59 | 52 |
| Pārdošanas cena (EUR/par vienību) | 245 | 232 | 223 | 222 | 226 |
| Indekss | 100 | 95 | 91 | 91 | 92 |

(92)

Tiek atzīmēts, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība IP laikā ir samazinājusies. Tomēr eksporta apjoms ārpus Kopienas aplūkotajā laikposmā veidoja tikai 11 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma. Tika konstatēts, ka vidēji eksporta cenas aplūkotajā laikposmā ir zemākas par cenām Kopienā. Tomēr tas galvenokārt ir sakarā ar atšķirīgo produktu kombināciju. Jāatzīmē, ka Ķīnas ražotāju klātbūtne eksporta tirgos ir samazinājusi peļņu par Kopienas ražošanas nozares eksportu. Tomēr pretēji pārdošanai Kopienā eksports joprojām guva mazāku peļņu līdz IP un tādēļ tas nevarēja būtiski veicināt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

Eksporta pārdošana ārpus EK

2000

2001

2002

2003

IP

Apjoms (vienībās)

28 454

20 996

19 774

16 714

14 736

Indekss

100

74

69

59

52

Pārdošanas cena (EUR/par vienību)

245

232

223

222

226

Indekss

100

95

91

91

92

| (93) | Ņemot vērā eksporta pārdošanas mazo ieguldījumu Kopienas ražošanas nozares vispārējā komercdarbībā, to nevar uzskatīt par faktoru, kas rada būtisku kaitējumu attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā eksporta pārdošanas mazo ieguldījumu Kopienas ražošanas nozares vispārējā komercdarbībā, to nevar uzskatīt par faktoru, kas rada būtisku kaitējumu attiecīgajiem uzņēmumiem.

b)   Kopienas ražošanas nozares ieguldījumi

| (94) | Tika novērots, ka aplūkotajā laikposmā tika veikti lieli un būtiski ieguldījumi. 2001. un 2002. gadā veiktie lielie ieguldījumi tika plānoti jau 1999. gadā, kas ir pirms Ķīnas liela mēroga ienākšanas Kopienas tirgū, un dempinga importa neesamības gadījumā parasti tiktu uzskatīti par pamatotiem lēmumiem. Turklāt ieguldījumu lielāko daļu veidoja atjaunošanas ieguldījumi. |
| --- | --- |

(94)

Tika novērots, ka aplūkotajā laikposmā tika veikti lieli un būtiski ieguldījumi. 2001. un 2002. gadā veiktie lielie ieguldījumi tika plānoti jau 1999. gadā, kas ir pirms Ķīnas liela mēroga ienākšanas Kopienas tirgū, un dempinga importa neesamības gadījumā parasti tiktu uzskatīti par pamatotiem lēmumiem. Turklāt ieguldījumu lielāko daļu veidoja atjaunošanas ieguldījumi.

c)   Imports no citām trešām valstīm

| (95) | Attiecībā uz importu no citām trešām valstīm šis imports nevar radīt būtisku kaitējumu, jo no citiem avotiem (neskaitot ĶTR) nāk mazāks importa daudzums. Imports no citām valstīm veido tikai 11 % no kopējā importa, un to tirgus daļa, kas kopš 2000. gada ir samazinājusies, IP laikā bija tikai 4 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no citām valstīm (vienības) | 29 442 | 20 426 | 13 742 | 19 804 | 18 927 |
| Indekss | 100 | 69 | 47 | 67 | 64 |
| Tirgus daļa, ko veido imports no citām valstīm | 7 % | 5 % | 3 % | 4 % | 4 % |
| Indekss | 100 | 68 | 48 | 58 | 55 |

(95)

Attiecībā uz importu no citām trešām valstīm šis imports nevar radīt būtisku kaitējumu, jo no citiem avotiem (neskaitot ĶTR) nāk mazāks importa daudzums. Imports no citām valstīm veido tikai 11 % no kopējā importa, un to tirgus daļa, kas kopš 2000. gada ir samazinājusies, IP laikā bija tikai 4 %.

2000

2001

2002

2003

IP

Imports no citām valstīm (vienības)

29 442

20 426

13 742

19 804

18 927

Indekss

100

69

47

67

64

Tirgus daļa, ko veido imports no citām valstīm

7 %

5 %

3 %

4 %

4 %

Indekss

100

68

48

58

55

| (96) | Izmeklēšana ir arī pierādījusi, ka Kopienas paplašināšanās nav izmainījusi šos konstatējumus, kas veikti, pamatojoties uz piecpadsmit vecajām dalībvalstīm. Jaunajās dalībvalstīs nav nozīmīgas ražošanas, jo ir tikai daži nelieli ražotāji Polijā, Čehijas Republikā, Slovākijā un Slovēnijā. |
| --- | --- |

(96)

Izmeklēšana ir arī pierādījusi, ka Kopienas paplašināšanās nav izmainījusi šos konstatējumus, kas veikti, pamatojoties uz piecpadsmit vecajām dalībvalstīm. Jaunajās dalībvalstīs nav nozīmīgas ražošanas, jo ir tikai daži nelieli ražotāji Polijā, Čehijas Republikā, Slovākijā un Slovēnijā.

d)   EUR/USD maiņas kurss

| (97) | Atsevišķas ieinteresētās puses apgalvoja, ka kaitējums Kopienas ražošanas nozarei bija Ķīnas ražotājiem atvieglotā EUR/USD maiņas kursa sekas. |
| --- | --- |

(97)

Atsevišķas ieinteresētās puses apgalvoja, ka kaitējums Kopienas ražošanas nozarei bija Ķīnas ražotājiem atvieglotā EUR/USD maiņas kursa sekas.

| (98) | Attiecīgā produkta konkrētajā gadījumā imports no citām valstīm (neskaitot ĶTR) ir guvuši labumu arī no euro vērtības pieauguma. Tomēr tā apjomi aplūkotajā laikposmā samazinājās, turpretim imports no ĶTR tā paša laikposmā ir palielinājies par 138 %. Lai gan prima facie nevar izslēgt, ka euro vērtības pieaugums vis-à-vis USD varēja veicināt attiecīgā produkta importu no ĶTR, fakts, ka valūtas svārstības neietekmēja importu no citām valstīm, norāda, ka to nevar uzskatīt par cēloņfaktoru dempinga importa pieplūdumam no ĶTR. |
| --- | --- |

(98)

Attiecīgā produkta konkrētajā gadījumā imports no citām valstīm (neskaitot ĶTR) ir guvuši labumu arī no euro vērtības pieauguma. Tomēr tā apjomi aplūkotajā laikposmā samazinājās, turpretim imports no ĶTR tā paša laikposmā ir palielinājies par 138 %. Lai gan prima facie nevar izslēgt, ka euro vērtības pieaugums vis-à-vis USD varēja veicināt attiecīgā produkta importu no ĶTR, fakts, ka valūtas svārstības neietekmēja importu no citām valstīm, norāda, ka to nevar uzskatīt par cēloņfaktoru dempinga importa pieplūdumam no ĶTR.

e)   Pārdošanas rīcība

| (99) | Atsevišķas ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare piedāvāja produktus dažiem lielākajiem klientiem par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā no ĶTR importēto ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju cenas. Pēc viņu teiktā iemesls tam ir tāds, ka ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus izmanto kā “pārdošanas instrumentu” lielākiem un dārgākiem pārvietošanas materiāliem. Tas varēja radīt Kopienas ražošanas nozares apgalvoto kaitējumu. |
| --- | --- |

(99)

Atsevišķas ieinteresētās puses arī apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare piedāvāja produktus dažiem lielākajiem klientiem par cenām, kas ir ievērojami zemākas nekā no ĶTR importēto ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju cenas. Pēc viņu teiktā iemesls tam ir tāds, ka ar roku darbināmos paliktņu autokrāvējus izmanto kā “pārdošanas instrumentu” lielākiem un dārgākiem pārvietošanas materiāliem. Tas varēja radīt Kopienas ražošanas nozares apgalvoto kaitējumu.

| (100) | Tiek atzīmēts, ka ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju patiešām bieži izmanto kā “pārdošanas instrumentu”, lai pārliecinātu pircējus pirkt ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un/vai citu dārgāku materiālu pārvietošanas iekārtu paketi. Tomēr nav norādes, ka tie būtu ievērojamos daudzumos vai par īpaši zemām cenām. |
| --- | --- |

(100)

Tiek atzīmēts, ka ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju patiešām bieži izmanto kā “pārdošanas instrumentu”, lai pārliecinātu pircējus pirkt ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un/vai citu dārgāku materiālu pārvietošanas iekārtu paketi. Tomēr nav norādes, ka tie būtu ievērojamos daudzumos vai par īpaši zemām cenām.

f)   EK ražotāju pieļautās stratēģiskās kļūdas, piemēram, nekvalitatīvi produkti un ārpakalpojuma izmantošana daļu ražošanai

| (101) | Kopienas importētāji ir apgalvojuši, ka kaitējums Kopienas ražošanas nozarei radīts, inter alia, ievedot Kopienas tirgū nekvalitatīvus produktus un ārpakalpojuma izmantošana daļu ražošanai. |
| --- | --- |

(101)

Kopienas importētāji ir apgalvojuši, ka kaitējums Kopienas ražošanas nozarei radīts, inter alia, ievedot Kopienas tirgū nekvalitatīvus produktus un ārpakalpojuma izmantošana daļu ražošanai.

| (102) | Faktiski izmeklēšanā tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji ir ieveduši kvalitātes ziņā sliktākus jaunus modeļus par zemāku cenu salīdzinājumā ar to standarta modeļiem. Tomēr viņi apgalvo, ka tā ir reakcija uz šo produktu importa par dempinga cenām lielo ieplūdi no ĶTR, nevis parasta tirgus attīstība. |
| --- | --- |

(102)

Faktiski izmeklēšanā tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji ir ieveduši kvalitātes ziņā sliktākus jaunus modeļus par zemāku cenu salīdzinājumā ar to standarta modeļiem. Tomēr viņi apgalvo, ka tā ir reakcija uz šo produktu importa par dempinga cenām lielo ieplūdi no ĶTR, nevis parasta tirgus attīstība.

| (103) | To pašu iemeslu Kopienas ražotāji norāda attiecībā uz to, kādēļ viņi ir izmantojuši ārpakalpojumu saistībā ar atsevišķu daļu piegādi. Viņi jūtas spiesti palielināt peļņu un samazināt zaudējumus, kamēr turpinās Ķīnas dempings. |
| --- | --- |

(103)

To pašu iemeslu Kopienas ražotāji norāda attiecībā uz to, kādēļ viņi ir izmantojuši ārpakalpojumu saistībā ar atsevišķu daļu piegādi. Viņi jūtas spiesti palielināt peļņu un samazināt zaudējumus, kamēr turpinās Ķīnas dempings.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (104) | Izmeklēšana ir pierādījusi, ka lieli importa par dempinga cenām daudzumi ir likuši Kopienas ražošanas nozares cenām ievērojami samazināties, jo šī ražošanas nozare ir nesekmīgi cīnījusies, lai saglabātu tirgus daļu un apmierinošu jaudas izmantošanu galvenokārt sakarā ar Ķīnas cenu pārlieku samazinājumu un cenu ierobežošanu. Tai pašā laikposmā importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa ir turpinājusi strauji palielināties. Komisija ir pagaidām secinājusi, ka Ķīnas imports ir galvenais, ja ne vienīgais, šī Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(104)

Izmeklēšana ir pierādījusi, ka lieli importa par dempinga cenām daudzumi ir likuši Kopienas ražošanas nozares cenām ievērojami samazināties, jo šī ražošanas nozare ir nesekmīgi cīnījusies, lai saglabātu tirgus daļu un apmierinošu jaudas izmantošanu galvenokārt sakarā ar Ķīnas cenu pārlieku samazinājumu un cenu ierobežošanu. Tai pašā laikposmā importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa ir turpinājusi strauji palielināties. Komisija ir pagaidām secinājusi, ka Ķīnas imports ir galvenais, ja ne vienīgais, šī Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis.

| (105) | Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kur ir pienācīgi atšķirtas un atdalītas visu zināmo faktoru ietekmes, ja vispār, uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no dempinga importa kaitīgajām ietekmēm, pagaidām tiek secināts, ka šie citi faktori būtiskā mērā neveicināja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tādēļ pagaidām tiek secināts, ka būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ko pierāda visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās, un jo īpaši tās zaudējumus nesošais stāvoklis, negatīvā peļņa no pārdošanas un kapitāla ieguldījumiem un kapitāla piesaistes grūtības, radīja ĶTR izcelsmes dempinga imports. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kur ir pienācīgi atšķirtas un atdalītas visu zināmo faktoru ietekmes, ja vispār, uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no dempinga importa kaitīgajām ietekmēm, pagaidām tiek secināts, ka šie citi faktori būtiskā mērā neveicināja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tādēļ pagaidām tiek secināts, ka būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ko pierāda visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās, un jo īpaši tās zaudējumus nesošais stāvoklis, negatīvā peļņa no pārdošanas un kapitāla ieguldījumiem un kapitāla piesaistes grūtības, radīja ĶTR izcelsmes dempinga imports.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Vispārīgas piezīmes

| (106) | Komisija pārbaudīja, vai, papildus pagaidu secinājumam par esošu dempingu, kas nodara kaitējumu, bija pamatoti iemesli, kas varēja vest pie secinājuma, ka šajā konkrētajā gadījumā Kopienas interesēs nav pieņemt pasākumus. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu tika apsvērta iespējamo pasākumu ietekme uz visām šajā procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu neveikšanas sekas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(106)

Komisija pārbaudīja, vai, papildus pagaidu secinājumam par esošu dempingu, kas nodara kaitējumu, bija pamatoti iemesli, kas varēja vest pie secinājuma, ka šajā konkrētajā gadījumā Kopienas interesēs nav pieņemt pasākumus. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu tika apsvērta iespējamo pasākumu ietekme uz visām šajā procedūrā iesaistītajām pusēm un arī pasākumu neveikšanas sekas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (107) | Kopienas ražošanas nozari iepriekš veidoja daudzi mazi un lieli ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotāji. Izmeklēšana pierādīja, ka vairāki uzņēmumi ir pārtraukuši ražošanu pirms aplūkotā perioda, tā laikā vai uzreiz pēc tā. Vairāki no šiem bijušajiem ražotājiem ir izmainījuši savu pamatdarbību un tagad darbojas kā attiecīgā produkta importētāji/tirgotāji. Četriem uzņēmumiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari, arī bija jāveic radikāli pārstrukturēšanas pasākumi, piemēram, ražotņu slēgšana un nozīmīgāko štatu samazināšanas politiku īstenošana 2003. gadā un IP laikā. |
| --- | --- |

(107)

Kopienas ražošanas nozari iepriekš veidoja daudzi mazi un lieli ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju ražotāji. Izmeklēšana pierādīja, ka vairāki uzņēmumi ir pārtraukuši ražošanu pirms aplūkotā perioda, tā laikā vai uzreiz pēc tā. Vairāki no šiem bijušajiem ražotājiem ir izmainījuši savu pamatdarbību un tagad darbojas kā attiecīgā produkta importētāji/tirgotāji. Četriem uzņēmumiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari, arī bija jāveic radikāli pārstrukturēšanas pasākumi, piemēram, ražotņu slēgšana un nozīmīgāko štatu samazināšanas politiku īstenošana 2003. gadā un IP laikā.

| (108) | Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas gaidāms, ka Kopienas tirgū palielināsies gan Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi, gan pārdošanas cenas. Tas uzlabos Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti un mazinās turpmāko slēgšanu draudus. Papildus tam paredzams arī, ka dažas ražotnes, kuras bija jāslēdz, var atvērt no jauna ar jaunām nodarbinātības iespējām. |
| --- | --- |

(108)

Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas gaidāms, ka Kopienas tirgū palielināsies gan Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi, gan pārdošanas cenas. Tas uzlabos Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti un mazinās turpmāko slēgšanu draudus. Papildus tam paredzams arī, ka dažas ražotnes, kuras bija jāslēdz, var atvērt no jauna ar jaunām nodarbinātības iespējām.

| (109) | No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiek ieviesti, ir iespējams, ka saglabāsies negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē. Kopienas ražošanas nozare, iespējams, turpinās zaudēt tirgus daļu un zaudējumi turpinās palielināties īstermiņā. Ilgtermiņā ražošana Kopienā tiktu pārtraukta. |
| --- | --- |

(109)

No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiek ieviesti, ir iespējams, ka saglabāsies negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē. Kopienas ražošanas nozare, iespējams, turpinās zaudēt tirgus daļu un zaudējumi turpinās palielināties īstermiņā. Ilgtermiņā ražošana Kopienā tiktu pārtraukta.

3.   Kopienas piegādātāju intereses

| (110) | Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju piegādātāji nav izteikuši protestu šajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem. Tomēr ir skaidrs, ka, ja pasākumi netiks ieviesti, vairāki piegādātāji tiktu nopietni ietekmēti un, iespējams, to darbība būtu jāpārtrauc. Iemesls tam ir tas, ka šo nelielo hidraulikas ražošanas nozares daļu piegādātāju vai riteņu piegādātāju pastāvēšana ir atkarīga no daļu pārdošanas Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotājiem. |
| --- | --- |

(110)

Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju piegādātāji nav izteikuši protestu šajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem. Tomēr ir skaidrs, ka, ja pasākumi netiks ieviesti, vairāki piegādātāji tiktu nopietni ietekmēti un, iespējams, to darbība būtu jāpārtrauc. Iemesls tam ir tas, ka šo nelielo hidraulikas ražošanas nozares daļu piegādātāju vai riteņu piegādātāju pastāvēšana ir atkarīga no daļu pārdošanas Kopienas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju ražotājiem.

4.   Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses

| (111) | Daudzi nesaistīti importētāji/tirgotāji atbildēja uz anketu atvēlētajā laikā un sadarbojās izmeklēšanā. Viņi visi iebilda pret pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(111)

Daudzi nesaistīti importētāji/tirgotāji atbildēja uz anketu atvēlētajā laikā un sadarbojās izmeklēšanā. Viņi visi iebilda pret pasākumu ieviešanu.

| (112) | Importētāji/tirgotāji, kas izteica protestu šajā gadījumā, ļoti atšķiras gan atkarībā no to lieluma, gan ar roku darbināmo autokrāvēju komercdarbības nozīmes viņu darbībā. Ir pareizi, ka nedaudzi importētāji/tirgotāji ir ievērojami atkarīgi no ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju komercdarbības, kas var veidot līdz 95 % no viņu apgrozījuma. Tomēr lielākajai daļai importētāju un tirgotāju izmeklēšana pierādīja, ka ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju pārdošana veido mazāk nekā 3 % no viņu kopējā apgrozījuma. Ja tiktu ieviesti antidempinga pasākumi, nebūtu iespējams, ka šie tirgotāji tiktu nopietni ietekmēti, jo ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju uzņēmējdarbība nav viņu pamatdarbība un viņiem var vienkārši mainīt savu produktu sortimentu. Turklāt daudzi no šiem importētājiem/tirgotājiem ir vai ir bijuši Kopienas ražošanas nozares pircēji un nepieciešamības gadījumā var mainīt savu uzņēmējdarbību, ja pasākumi tiktu ieviesti. |
| --- | --- |

(112)

Importētāji/tirgotāji, kas izteica protestu šajā gadījumā, ļoti atšķiras gan atkarībā no to lieluma, gan ar roku darbināmo autokrāvēju komercdarbības nozīmes viņu darbībā. Ir pareizi, ka nedaudzi importētāji/tirgotāji ir ievērojami atkarīgi no ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju komercdarbības, kas var veidot līdz 95 % no viņu apgrozījuma. Tomēr lielākajai daļai importētāju un tirgotāju izmeklēšana pierādīja, ka ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju pārdošana veido mazāk nekā 3 % no viņu kopējā apgrozījuma. Ja tiktu ieviesti antidempinga pasākumi, nebūtu iespējams, ka šie tirgotāji tiktu nopietni ietekmēti, jo ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju uzņēmējdarbība nav viņu pamatdarbība un viņiem var vienkārši mainīt savu produktu sortimentu. Turklāt daudzi no šiem importētājiem/tirgotājiem ir vai ir bijuši Kopienas ražošanas nozares pircēji un nepieciešamības gadījumā var mainīt savu uzņēmējdarbību, ja pasākumi tiktu ieviesti.

| (113) | Importētāji arī izvirzīja argumentu, ka Kopienas ražošana nav pietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu un ka tādēļ ir nepieciešams importēt. Tāpat viņi apgalvoja, ka Kopienas ražotāji nevar nodrošināt tādu pašu kvalitāti un elastību, ja runa ir par attiecīgā produkta piegādi. Ir skaidrs, ka Kopienas ražošana nevar apmierināt patēriņa vajadzības Kopienā, bet Kopienā ir ļoti būtiska neizmantota jauda un citi importa avoti, kas varētu aizpildīt trūkumu. Turklāt antidempinga pasākumu mērķis nav likvidēt importu par dempinga cenām, bet nodrošināt, ka tas nonāk Kopienā par godīgām cenām. |
| --- | --- |

(113)

Importētāji arī izvirzīja argumentu, ka Kopienas ražošana nav pietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu un ka tādēļ ir nepieciešams importēt. Tāpat viņi apgalvoja, ka Kopienas ražotāji nevar nodrošināt tādu pašu kvalitāti un elastību, ja runa ir par attiecīgā produkta piegādi. Ir skaidrs, ka Kopienas ražošana nevar apmierināt patēriņa vajadzības Kopienā, bet Kopienā ir ļoti būtiska neizmantota jauda un citi importa avoti, kas varētu aizpildīt trūkumu. Turklāt antidempinga pasākumu mērķis nav likvidēt importu par dempinga cenām, bet nodrošināt, ka tas nonāk Kopienā par godīgām cenām.

| (114) | Tādēļ pagaidām tiek secināts, ka, ja tiktu noteikti kādi pasākumi, tie būtiski neietekmētu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju nesaistītu importētāju un tirgotāju stāvokli Kopienā. |
| --- | --- |

(114)

Tādēļ pagaidām tiek secināts, ka, ja tiktu noteikti kādi pasākumi, tie būtiski neietekmētu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju nesaistītu importētāju un tirgotāju stāvokli Kopienā.

5.   Lietotāju intereses

| (115) | Lielākie ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju lietotāji ir noliktavas, lielveikali, transporta un pārkraušanas uzņēmumi. Atbildes uz attiecīgo anketu tika saņemtas no diviem lietotājiem. Šie lietotāji bija neitrāli attiecībā uz pasākumu ieviešanu. Turklāt netika iesniegts neviens faktors par antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz viņu komercdarbību. Jebkurā gadījumā tiek uzskatīts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem ir mazāka nozīme viņu komercdarbībā. |
| --- | --- |

(115)

Lielākie ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju lietotāji ir noliktavas, lielveikali, transporta un pārkraušanas uzņēmumi. Atbildes uz attiecīgo anketu tika saņemtas no diviem lietotājiem. Šie lietotāji bija neitrāli attiecībā uz pasākumu ieviešanu. Turklāt netika iesniegts neviens faktors par antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz viņu komercdarbību. Jebkurā gadījumā tiek uzskatīts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem ir mazāka nozīme viņu komercdarbībā.

| (116) | Lietotāju turpmāka nesadarbošanās šajā lietā pagaidām liek secināt, ka antidempinga pasākumiem nebūs ievērojama ietekme uz lietotāju stāvokli Kopienā. |
| --- | --- |

(116)

Lietotāju turpmāka nesadarbošanās šajā lietā pagaidām liek secināt, ka antidempinga pasākumiem nebūs ievērojama ietekme uz lietotāju stāvokli Kopienā.

6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (117) | Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumus nodarošais stāvoklis ir radies no tās grūtībām konkurēt ar importu par dempinga cenām, kuras ir nepatiesi zemas. |
| --- | --- |

(117)

Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumus nodarošais stāvoklis ir radies no tās grūtībām konkurēt ar importu par dempinga cenām, kuras ir nepatiesi zemas.

| (118) | Tiek uzskatīts, ka pasākumu ieviešana atjaunos godīgu konkurenci tirgū. Kopienas ražošanas nozarei tad vismaz vajadzētu spēt palielināt apjomu un, iespējams, ierobežotā apmērā – pārdošanas cenas, tādējādi radot nepieciešamo peļņas līmeni, lai attaisnotu nepārtrauktus ieguldījumus tās ražošanas iekārtās. Ja pasākumus neieviestu, tad Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta, kuras izzušana savukārt samazinātu piedāvājumu un konkurenci lietotājiem. |
| --- | --- |

(118)

Tiek uzskatīts, ka pasākumu ieviešana atjaunos godīgu konkurenci tirgū. Kopienas ražošanas nozarei tad vismaz vajadzētu spēt palielināt apjomu un, iespējams, ierobežotā apmērā – pārdošanas cenas, tādējādi radot nepieciešamo peļņas līmeni, lai attaisnotu nepārtrauktus ieguldījumus tās ražošanas iekārtās. Ja pasākumus neieviestu, tad Kopienas ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta, kuras izzušana savukārt samazinātu piedāvājumu un konkurenci lietotājiem.

| (119) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka antidempinga pagaidu pasākumu ieviešana nebūtu pret Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka antidempinga pagaidu pasākumu ieviešana nebūtu pret Kopienas interesēm.

H.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI

1.   Kaitējuma likvidēšanas līmenis

| (120) | Ņemot vērā izdarītos provizoriskos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām tālāko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā izdarītos provizoriskos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām tālāko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (121) | Lai noteiktu pagaidu pasākumu līmeni, vērā ņem gan konstatēto dempinga starpību, gan nepieciešamo maksājuma summu, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(121)

Lai noteiktu pagaidu pasākumu līmeni, vērā ņem gan konstatēto dempinga starpību, gan nepieciešamo maksājuma summu, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (122) | Pietiekamā līmenī jāievieš pagaidu pasākumi, lai likvidētu šī importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot nepieciešamā maksājuma summu, lai likvidētu kaitējumu nodarošā dempinga ietekmi, tika ņemts vērā, ka pasākumiem jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt kopumā peļņu pirms nodokļu nomaksāšanas, kuru varētu pamatoti gūt šāda veida ražošanas nozare par līdzīga produkta pārdošanu Kopienā parastos konkurences apstākļos, t.i., ja nepastāv imports par dempinga cenām. Šim aprēķinam izmantotā peļņas norma pirms nodokļiem bija 5 % no apgrozījuma, jo tika pierādīts, ka tas ir peļņas līmenis, kuru varētu pamatoti sagaidīt kaitējumu nodarošā dempinga neesamības gadījumā, jo tas bija Kopienas ražošanas nozares peļņas līmenis, pirms Ķīnas imports Kopienā sāka būtiski palielināties aplūkotajā laikposmā. Uz šīs bāzes tika aprēķināta līdzīgā produkta cena, kas Kopienas ražošanas nozarei nerada kaitējumu. Šāda cena tika iegūta, pieskaitot ražošanas izmaksām iepriekš minēto peļņas normu 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(122)

Pietiekamā līmenī jāievieš pagaidu pasākumi, lai likvidētu šī importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot nepieciešamā maksājuma summu, lai likvidētu kaitējumu nodarošā dempinga ietekmi, tika ņemts vērā, ka pasākumiem jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt kopumā peļņu pirms nodokļu nomaksāšanas, kuru varētu pamatoti gūt šāda veida ražošanas nozare par līdzīga produkta pārdošanu Kopienā parastos konkurences apstākļos, t.i., ja nepastāv imports par dempinga cenām. Šim aprēķinam izmantotā peļņas norma pirms nodokļiem bija 5 % no apgrozījuma, jo tika pierādīts, ka tas ir peļņas līmenis, kuru varētu pamatoti sagaidīt kaitējumu nodarošā dempinga neesamības gadījumā, jo tas bija Kopienas ražošanas nozares peļņas līmenis, pirms Ķīnas imports Kopienā sāka būtiski palielināties aplūkotajā laikposmā. Uz šīs bāzes tika aprēķināta līdzīgā produkta cena, kas Kopienas ražošanas nozarei nerada kaitējumu. Šāda cena tika iegūta, pieskaitot ražošanas izmaksām iepriekš minēto peļņas normu 5 % apmērā.

| (123) | Tad tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, pamatojoties uz vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinājumu ar produktu vidējo cenu, kas nerada kaitējumu, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Jebkura starpība, kas rodas no šī salīdzinājuma, tad tika izteikta kā procenti no vidējās importa CIF vērtības. Šīs starpības visos gadījumos bija lielākas par konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(123)

Tad tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, pamatojoties uz vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinājumu ar produktu vidējo cenu, kas nerada kaitējumu, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Jebkura starpība, kas rodas no šī salīdzinājuma, tad tika izteikta kā procenti no vidējās importa CIF vērtības. Šīs starpības visos gadījumos bija lielākas par konstatēto dempinga starpību.

2.   Pagaidu pasākumi

| (124) | Tā kā kaitējuma likvidēšanas līmenis ir augstāks par noteikto dempinga starpību, pagaidu pasākumi jābalsta uz dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Antidempinga pagaidu maksājuma likmei ĶTR jābūt šādai:






  Ķīnas Tautas Republika | AD maksājuma likme |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 37,6 % |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 29,7 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 40,3 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 35,9 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 49,6 % |

(124)

Tā kā kaitējuma likvidēšanas līmenis ir augstāks par noteikto dempinga starpību, pagaidu pasākumi jābalsta uz dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Antidempinga pagaidu maksājuma likmei ĶTR jābūt šādai:

Ķīnas Tautas Republika

AD maksājuma likme

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC

37,6 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC

29,7 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC

40,3 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC

35,9 %

Visi pārējie uzņēmumi

49,6 %

| (125) | Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas rezultātiem. Tādēļ tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojamas “visiem pārējiem uzņēmumiem”), tādējādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi konkrētas minētās juridiskās personas. Jebkura cita uzņēmuma ražotie importētie produkti, kuri nav konkrēti minēti šīs regulas rezulatīvajā daļā ar tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm un pakļaujami maksājuma likmei, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(125)

Šajā regulā norādītās individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas rezultātiem. Tādēļ tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojamas “visiem pārējiem uzņēmumiem”), tādējādi ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tādējādi konkrētas minētās juridiskās personas. Jebkura cita uzņēmuma ražotie importētie produkti, kuri nav konkrēti minēti šīs regulas rezulatīvajā daļā ar tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm un pakļaujami maksājuma likmei, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (126) | Jebkura prasība, kas pieprasa šo individuālo uzņēmuma antidempinga maksājuma likmju piemērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai pārdošanas uzņēmumu nodibināšanas), nekavējoties jāadresē Komisijai (3) ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši jebkuras izmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šo ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Komisija attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju izdarīs attiecīgu grozījumu regulā, papildinot uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(126)

Jebkura prasība, kas pieprasa šo individuālo uzņēmuma antidempinga maksājuma likmju piemērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai pārdošanas uzņēmumu nodibināšanas), nekavējoties jāadresē Komisijai (3) ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši jebkuras izmaiņas uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta pārdošana, kas saistīta, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šo ražošanas un pārdošanas uzņēmumu izmaiņām. Komisija attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju izdarīs attiecīgu grozījumu regulā, papildinot uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm.

I.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (127) | Pareizas administrēšanas interesēs jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās puses, kuras paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā informēja par sevi, var paust rakstiski savus apsvērumus un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka konstatējumi par maksājumu noteikšanu, kas izdarīti šīs regulas nolūkā, ir provizoriski un tos, iespējams, būs jāpārskata, galīga maksājuma nolūkā, |
| --- | --- |

(127)

Pareizas administrēšanas interesēs jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās puses, kuras paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā informēja par sevi, var paust rakstiski savus apsvērumus un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka konstatējumi par maksājumu noteikšanu, kas izdarīti šīs regulas nolūkā, ir provizoriski un tos, iespējams, būs jāpārskata, galīga maksājuma nolūkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t.i., šasijas un hidraulikas, importam, ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (TARIC kods 8427900010 un 8431200010), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai, pirms nodokļu nomaksāšanas, turpmāk uzskaitīto uzņēmumu ražotiem produktiem, ir šāda:

| Ķīnas Tautas Republika | Nodokļu likme (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC | 37,6 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC | 29,7 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC | 40,3 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC | 35,9 | A603 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 49,6 | A999 |

Ķīnas Tautas Republika

Nodokļu likme (%)

TARIC papildu kods

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, PRC

37,6

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, PRC

29,7

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, PRC

40,3

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC

35,9

A603

Visi pārējie uzņēmumi

49,6

A999

3.   1. punktā minētā produkta laišana brīvā apgrozībā Kopienā ir pakļauta nodrošinājuma sniegšanai, kas ir līdzvērtīgs pagaidu maksājuma summai.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās puses var pieprasīt galveno faktu un apsvērumu atklāšanu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemta šī regula, paust rakstiski savus apsvērumus un lūgt uzklausīšanu mutiski Komisijā 30 dienu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu attiecīgās puses var komentēt šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās spēkā stāšanās datuma.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.96., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 103, 29.4.2004., 85. lpp.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 129/2005

(2005. gada 20. janvāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 955/98

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Komisijas 1998. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 955/98 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (3)“zemfrekvences ierīce” tika klasificēta kā tā saucamā “mājas kinozāle” ar KN kodu 8543 89 95. Tā kā šāda klasifikācija neatbilst klasifikācijai, kas minēta šīs regulas pielikumā, tā ir jāuzskata par nepareizu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 1998. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 955/98 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (3)“zemfrekvences ierīce” tika klasificēta kā tā saucamā “mājas kinozāle” ar KN kodu 8543 89 95. Tā kā šāda klasifikācija neatbilst klasifikācijai, kas minēta šīs regulas pielikumā, tā ir jāuzskata par nepareizu.

| (6) | Regula (EK) Nr. 955/98 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Regula (EK) Nr. 955/98 ir attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 955/98 pielikuma 2. punkts ir izslēgts.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 20. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1989/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 133, 7.5.1998., 12. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kurā ietilpst:






  — | kombinēta iekārta (pastiprinātājs, AM/FM radioaparāts un DVD/CD atskaņotājs), |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kurā ietilpst:

—

kombinēta iekārta (pastiprinātājs, AM/FM radioaparāts un DVD/CD atskaņotājs),

| — | basu skaļrunis, |
| --- | --- |

—

basu skaļrunis,

| — | pieci skaļruņi un |
| --- | --- |

—

pieci skaļruņi un

| — | tālvadības pults. |
| --- | --- |

—

tālvadības pults.

Izstrādājums (kas pazīstams kā “mājas kinozāle”) ir paredzēts audio/video izklaidei mājas apstākļos, galvenokārt reproducējot DVD formātā saglabātu skaņu un attēlus.

8521 90 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3.b un 6. vispārīgo noteikumu, XVI sadaļas 3. piezīmi, kā arī KN kodu 8521 un 8521 90 00 aprakstu.

Izstrādājums ir mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kura galvenā raksturojošā pamatīpašība ir kombinētā iekārta (VN 3.b).

XVI sadaļas 3. piezīmes nozīmē komponents, kas nodrošina kombinētās iekārtas galveno funkciju, ir DVD/CD atskaņotājs. Skaņas pastiprināšana un radiosignālu reproducēšana uzskatāma par sekundārām funkcijām, salīdzinot ar video reproducēšanas funkciju.

Tāpēc komplekts ir klasificējams kā video reproducēšanas aparatūra atbilstoši KN kodam 8521 90 00.

| 2. | Mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kurā ietilpst:






  — | AM/FM radioaparāts un pastiprinātājs, |
| --- | --- | --- |

2.

Mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kurā ietilpst:

—

AM/FM radioaparāts un pastiprinātājs,

| — | DVD/CD atskaņotājs, |
| --- | --- |

—

DVD/CD atskaņotājs,

| — | basu skaļrunis, |
| --- | --- |

—

basu skaļrunis,

| — | pieci skaļruņi un |
| --- | --- |

—

pieci skaļruņi un

| — | tālvadības pults. |
| --- | --- |

—

tālvadības pults.

Izstrādājums (kas pazīstams kā “mājas kinozāle”) ir paredzēts audio/video izklaidei mājas apstākļos, galvenokārt reproducējot DVD formātā saglabātu skaņu un attēlus.

8521 90 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3.b un 6. vispārīgo noteikumu, kā arī KN kodu 8521 un 8521 90 00 aprakstu.

Izstrādājums ir mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts, kura galvenā raksturojošā pamatīpašība ir DVD/CD atskaņotājs.

Tāpēc komplekts ir klasificējams kā video reproducēšanas aparatūra atbilstoši KN kodam 8521 90 00.

| 3. | Tīkla analizators, kas sastāv no šādiem vienā korpusā apvienotiem elementiem: integrēta analizatora moduļa, apkopojošās atmiņas un automātiskas datu apstrādes (ADA) iekārtas saskarnes.
  Analizators ir projektēts tā, lai sniegtu informāciju par tīklu darbību, pārraugot to kvalitāti, dekodējot visus nozīmīgākos protokolus un radot tīklā plūsmu.
  ADA iekārta netiek uzrādīta kopā ar analizatoru. |
| --- | --- |

3.

Tīkla analizators, kas sastāv no šādiem vienā korpusā apvienotiem elementiem: integrēta analizatora moduļa, apkopojošās atmiņas un automātiskas datu apstrādes (ADA) iekārtas saskarnes.

Analizators ir projektēts tā, lai sniegtu informāciju par tīklu darbību, pārraugot to kvalitāti, dekodējot visus nozīmīgākos protokolus un radot tīklā plūsmu.

ADA iekārta netiek uzrādīta kopā ar analizatoru.

9031 80 39

Klasifikācija noteikta ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, 84. nodaļas 5. piezīmes E) punktu, 90. nodaļas 1. papildu piezīmi un KN kodu 9031, 9031 80 un 9031 80 39 aprakstu.

Analizatoru, kas veic īpašas funkcijas ar integrētu analizatora moduli, izslēdz no pozīcijas 8471, piemērojot 84. nodaļas 5. piezīmes E) punktu.

Analizators ir konstruēts tīkla plūsmas analīzei un nevis elektrības lieluma noteikšanai vai mērīšanai, tādēļ to izslēdz no pozīcijas 9030.

| 4. | Tīkla analizators, kas sastāv no šādiem vienā korpusā apvienotiem elementiem: centrālās pārvaldības kopnes, analizatora moduļa, automātiskās datu apstrādes iekārtas, monitora un klaviatūras.
  Analizators ir projektēts veikt sekojošas funkcijas:






  — | esošo tīklu un tīklu produktu darbības stāvokļa analīzi, |
| --- | --- | --- |

4.

Tīkla analizators, kas sastāv no šādiem vienā korpusā apvienotiem elementiem: centrālās pārvaldības kopnes, analizatora moduļa, automātiskās datu apstrādes iekārtas, monitora un klaviatūras.

Analizators ir projektēts veikt sekojošas funkcijas:

—

esošo tīklu un tīklu produktu darbības stāvokļa analīzi,

| — | plūsmas un bojājumu apstākļu simulāciju esošajos tīklos un tīkla produktos, |
| --- | --- |

—

plūsmas un bojājumu apstākļu simulāciju esošajos tīklos un tīkla produktos,

| — | tīkla plūsmas radīšanu. |
| --- | --- |

—

tīkla plūsmas radīšanu.

9031 80 39

Klasifikācija noteikta ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, 84. nodaļas 5. piezīmes E) punktu, 90. nodaļas 1. papildu piezīmi un KN kodu 9031, 9031 80 un 9031 80 39 aprakstu.

Analizatoru, kas veic īpašas funkcijas ar integrētu analizatora moduli, izslēdz no pozīcijas 8471, piemērojot 84. nodaļas 5. piezīmes E) punktu.

Analizators ir konstruēts tīkla plūsmas analīzei un nevis elektrības lieluma noteikšanai vai mērīšanai, tādēļ to izslēdz no pozīcijas 9030.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/41

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 130/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pielikumā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pielikumā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas nosauktas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas nosauktas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likmi par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka katru mēnesi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu kompensācijas likmi par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka katru mēnesi.

| (4) | Saistības, kas noslēgtas par kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas par kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus.

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. un 5. punktu jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1722/93 (5), ko piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. un 5. punktu jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1722/93 (5), ko piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā.

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Taču Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokols paredz, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu alkoholisko dzērienu, ko iegūst no labības, ražošanā. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā. |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Taču Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokols paredz, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu alkoholisko dzērienu, ko iegūst no labības, ražošanā. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā.

| (8) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu importu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (6), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepiešķir par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu importu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (6), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepiešķir par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. panta 1. punktā un kurus eksportē tādu preču veidā, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Atkāpjoties no 1. panta, no 2004. gada 1. oktobra pielikumā norādītās likmes nepiemēro precēm, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ja tās eksportē uz Bulgāriju.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

2

(3)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 886/2004 (OV L 163, 1.5.2004., 14. lpp.).

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 301, 28.9.2004., 1. lpp.

6

---

PIELIKUMS

kompensāciju likmes, ko no 2005. gada 28. janvāra piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (1) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas, nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza šādos veidos: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | 3,748 | 3,748 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | 0,751 | 0,751 |
| – – citos gadījumos | 3,748 | 3,748 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | 2,811 | 2,811 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | 0,563 | 0,563 |
| – – citos gadījumos | 2,811 | 2,811 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | 0,751 | 0,751 |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 3,748 | 3,748 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2) | 3,379 | 3,379 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3) | 0,751 | 0,751 |
| – citos gadījumos | 3,748 | 3,748 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (1)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas, nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza šādos veidos:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

3,748

3,748

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

0,751

0,751

– – citos gadījumos

3,748

3,748

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

2,811

2,811

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

0,563

0,563

– – citos gadījumos

2,811

2,811

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

0,751

0,751

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

3,748

3,748

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (2)

3,379

3,379

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (3)

0,751

0,751

– citos gadījumos

3,748

3,748

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 E pielikumā (OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp.).

(2)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(3)  Preces, kas nosauktas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai minētas Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(4)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 131/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar kuru nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu pasaules tirgus cenām un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp minētās regulas 1. panta a), b), c), d), e) un g) punktā minēto produktu pasaules tirgus cenām un cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensācijām.

| (2) | Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2000. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1520/2000, kas nosaka kopīgus sīkus noteikumus eksporta atmaksu piešķiršanas sistēmas piemērošanai noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo atmaksu apjoma noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likmes, ko piemēro gadījumos, kad šos produktus eksportē kā preces, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 1. punkta pirmo daļu katru mēnesi jānosaka kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta.

| (4) | Taču gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šī riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, taču nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana, ko piemēro, iepriekš nosakot kompensāciju likmes šiem produktiem, ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(4)

Taču gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šī riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, taču nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana, ko piemēro, iepriekš nosakot kompensāciju likmes šiem produktiem, ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. punkts paredz, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, palīdzība vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro minētās regulas A pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 3. punkts paredz, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, palīdzība vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro minētās regulas A pielikumā uzskaitītajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punkts paredz atbalstu par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns vai kazeināts atbilst zināmiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 12. panta 1. punkts paredz atbalstu par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns vai kazeināts atbilst zināmiem standartiem.

| (7) | Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un palīdzības piešķiršanu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu lietošanai miltu konditorejas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), atļauj rūpniecībai, kas ražo noteiktas preces, sviestu un krējumu piedāvāt par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 1997. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un palīdzības piešķiršanu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu lietošanai miltu konditorejas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (3), atļauj rūpniecībai, kas ražo noteiktas preces, sviestu un krējumu piedāvāt par pazeminātām cenām.

| (8) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (4), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepienākas par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1676/2004, ar ko pieņem autonomus pārejas pasākumus attiecībā uz dažu Bulgārijas izcelsmes pārstrādātu lauksaimniecības produktu un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu eksportu uz Bulgāriju (4), kas stājas spēkā no 2004. gada 1. oktobra, eksporta kompensācijas nepienākas par Līguma I pielikumā neuzskaitītiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē uz Bulgāriju.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1520/2000 A pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1255/1999 1. pantā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1255/1999 II pielikumā, attiecībā uz produktiem, kas minēti šās regulas pielikumā, nosaka saskaņā ar šo pielikumu.

2. pants

Atkāpjoties no 1. panta, no 2004. gada 1. oktobra pielikumā norādītās likmes nepiemēro precēm, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, ja tās eksportē uz Bulgāriju.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 886/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 14. lpp.).

2

(3)  OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 921/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 94. lpp.).

3

(4)  OV L 301, 28.9.2004., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2005. gada 28. janvāra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2571/97

33,12

35,31

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

65,70

70,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2571/97 izklāstītajiem nosacījumiem

42,55

46,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

128,43

138,25

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

121,18

131,00

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/48

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 132/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2004./2005. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1210/2004 (3). Šīs cenas un nodokli pēdējo reizi grozīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 17/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2004./2005. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1210/2004 (3). Šīs cenas un nodokli pēdējo reizi grozīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 17/2005 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1210/2004 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2004./2005. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 232, 1.7.2004., 11. lpp.

3

(4)  OV L 5, 6.1.2005., 17. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2005. gada 28. janvāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 21,23 | 5,69 |
| 1701 11 90 (1) | 21,23 | 11,09 |
| 1701 12 10 (1) | 21,23 | 5,50 |
| 1701 12 90 (1) | 21,23 | 10,57 |
| 1701 91 00 (2) | 20,40 | 16,13 |
| 1701 99 10 (2) | 20,40 | 10,68 |
| 1701 99 90 (2) | 20,40 | 10,68 |
| 1702 90 99 (3) | 0,20 | 0,44 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

21,23

5,69

1701 11 90 (1)

21,23

11,09

1701 12 10 (1)

21,23

5,50

1701 12 90 (1)

21,23

10,57

1701 91 00 (2)

20,40

16,13

1701 99 10 (2)

20,40

10,68

1701 99 90 (2)

20,40

10,68

1702 90 99 (3)

0,20

0,44

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/50

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 133/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.

| (3) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 4. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem.

| (4) | Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā. |
| --- | --- |

(4)

Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā.

| (5) | Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas.

| (6) | Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (7) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (8) | Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar. |
| --- | --- |

(8)

Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1518/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27, lpp.)

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2993/95 (OV L 312, 23.12.1995., 25 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 52,47 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 67,46 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 52,47 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 48,72 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 56,22 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 43,10 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,37 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 61,56 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 42,73 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:







  C10 | : | visi galamērķi. |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

52,47

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

44,98

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

44,98

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

67,46

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

52,47

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

44,98

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

44,98

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

59,97

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

48,72

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

56,22

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

43,10

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,37

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

59,97

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

59,97

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

59,97

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

59,97

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

58,75

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

44,98

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

58,75

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

44,98

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

44,98

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

58,75

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

44,98

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

61,56

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

42,73

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

44,98

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān.

---

(1)  Kompensāciju nepiešķir par produktiem, kas pakļauti termiskai apstrādei, kura veicina cietes pārtapšanu želejā.

(2)  Kompensācijas piešķir saskaņā ar grozīto Padomes Regulu (EEK) Nr. 2730/75 (OV L 281, 1.11.1975., 20. lpp.).

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

| C10 | : | visi galamērķi. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgāriju. |
| C12 | : | visi galamērķi, izņemot Rumāniju. |
| C13 | : | visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān. |

C10

:

visi galamērķi.

C11

:

visi galamērķi, izņemot Bulgāriju.

C12

:

visi galamērķi, izņemot Rumāniju.

C13

:

visi galamērķi, izņemot Bulgār un Rumān.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/53

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 134/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par dzīvnieku barības maisījumu uz labības bāzes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minēto regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulas (EK) Nr. 1517/95, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1784/2003 piemērošanai attiecībā uz importa un eksporta režīmu dzīvnieku barības maisījumiem uz labības bāzes un groza Regulu (EK) Nr. 1162/95 par sīki izstrādātiem noteikumiem ievešanas un izvešanas atļauju režīma piemērošanai labības un rīsu nozarē (2), 2. pantā ir izstrādāti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot šīs kompensācijas.

| (3) | Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi. |
| --- | --- |

(3)

Šaja aprēķinā jāņem vērā arī labības produktu sastāvs. Vienkāršošanas nolūkā kompensācija jāizmaksā par divām “labības produktu” kategorijām, tas ir, kukurūzu, t.i., graudaugu, kas tiek visplašāk izmantoti eksportētu kombinēto pārtikas produktu un produktu uz kukurūzas bāzes ražošanai, no vienas puses, kā arī par “citiem graudaugiem”, no otras puses, kas ir iekļaujami labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes. Kompensācija jāpiešķir par labības produktu daudzumu, ko satur dzīvniekiem paredzētie barības maisījumi.

| (4) | Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt kompensācijas noteikšanā jāņem vērā arī iespējas šo produktu pārdošanai pasaules tirgū, nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū un eksporta ekonomiskais aspekts.

| (5) | Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(5)

Pašreizējā situācija labības tirgū, un jo īpaši apgādes perspektīvas, liek šobrīd atcelt eksporta kompensācijas.

| (6) | Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(6)

Labības pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par barības maisījumiem, ko aptver Regula (EK) Nr. 1784/2003 un uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1517/95, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2004. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 51. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par barības maisījumiem uz labības bāzes

Produktu kodi par ko var saņemt eksporta kompensāciju:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000, |
| --- | --- |

2309 90 53 9000,

| Labības produkti | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:
  KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C10 | : | Visi galamērķi. |

Labības produkti

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

Kukurūza un produkti uz kukurūzas bāzes:

KN kodi 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Labības produkti, izņemot kukurūzu un produktus uz kukurūzas bāzes

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi, ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C10

:

Visi galamērķi.

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/55

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 135/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības un rīsu nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EEK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22 decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 8. panta e) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (3), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstāklus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā deferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (3), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstāklus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā deferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | 0,00 EUR/t kukurūzas, kviešu, miešu, auzu, rīsu cietei; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t kukurūzas, kviešu, miešu, auzu, rīsu cietei;

| b) | 0,00 EUR/t kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

0,00 EUR/t kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27. lpp.).

2

(3)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 216/2004 (OV L 36, 7.2.2004., 13. lpp.).

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/56

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 136/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 25. janvārī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 25. janvārī, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp.

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms |
| Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā | Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 135,00 |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 137,50 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 167,50 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

135,00

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

137,50

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

—

167,50

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/58

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 137/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 25. janvārī.

| (3) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 25. janvārī, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 31,00 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp.

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp.

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/59

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 138/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka miežu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 21. līdz 27. janvārim Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētā konkursa ietvaros, miežu eksporta maksimālā kompensācija ir 17,74 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 313, 12.10.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/60

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 139/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. septembra Regulu (EK) Nr. 1565/2004 par īpašu intervences pasākumu auzām Somijā un Zviedrijā (3) 2004./2005. ražas gadā,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 21. līdz 27. janvārim, Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā auzu eksporta maksimālā kompensācija ir 30,90 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 285, 4.9.2004., 3. lpp.

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/61

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 140/2005

(2005. gada 27. janvāris)

par iesniegtajiem piedāvājumiem sorgo ievešanai Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2275/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot sorgo no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), uz iesniegto piedāvājumu pamata Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), uz iesniegto piedāvājumu pamata Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētos kritērijus, nav jānosaka ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētos kritērijus, nav jānosaka ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 21. līdz27. janvārim Regulā (EK) Nr. 2275/2004 paredzētajā konkursā par sorgo ievedmuitas nodokļa samazinājumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 32. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījvmi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/62

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 141/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2277/2004 minētajā uzaicinājumā uz konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2277/2004 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2277/2004 (2), ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Spānijā ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3), Komisija var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā, jo īpaši, Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas nodokļa maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 21. līdz27. janvārim Regulā (EK) Nr. 2277/2004 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 31,49 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 147 500 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 35. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regula jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/63

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 142/2005

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2276/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Portugālē ievedot kukurūzu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2276/2004 (2) ir atvērts konkurss par ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu, Portugālē ievedot kukurūzu no trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas maksimālā samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1839/95 (3) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantā paredzēto procedūru var nolemt noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu. To darot, jāņem vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1839/95 6. un 7. pantā paredzētie kritēriji. Līgumtiesības piešķir visiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai zemāks par ievedmuitas maksimālā samazinājuma līmeni.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai situācijai attiecīgajos labības tirgos liek noteikt ievedmuitas nodokļa maksimālo samazinājumu kā norādīts 1. pantā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 21. līdz 27. janvārim Regulā (EK) Nr. 2276/2004 paredzētajā konkursā, kukurūzas ievedmuitas nodokļa maksimālais samazinājums ir 29,25 EUR/t par kopējo maksimālo daudzumu 44 000 t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 28. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 396, 31.12.2004., 34. lpp.

2

(3)  OV L 177, 28.7.1995., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/64

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 20. janvāris),

ar ko groza Komisijas Lēmumu Nr. 2003/881/EK par dzīvnieku veselības un sertifikācijas nosacījumiem attiecībā uz bišu importu (Apis mellifera & Bombus spp.) no dažām trešām valstīm attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 5567)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/60/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK (1), ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A I pielikumā, un jo īpaši tās 17. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 3. punkta a) apakšpunktu, kā arī 19. panta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmums Nr. 2003/881/EK (2) nosaka dzīvnieku veselības un sertifikācijas nosacījumus attiecībā uz bišu importu (Apis mellifera & Bombus spp.) no dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmums Nr. 2003/881/EK (2) nosaka dzīvnieku veselības un sertifikācijas nosacījumus attiecībā uz bišu importu (Apis mellifera & Bombus spp.) no dažām trešām valstīm.

| (2) | Mazā stropu vabole (Aethina tumida) un Tropilaelaps ģints ērce (Tropilaelaps spp) ir eksotiski kaitēkļi, kas apdraud medus bites un ir izplatījušies vairākās trešās valstīs, radot nopietnas problēmas biškopības nozarei. Lai novērstu šo kaitēkļu invāziju ES, ar Lēmumu 2003/881/EK tika noteikti aizsardzības pasākumi dzīvu bišu importam. |
| --- | --- |

(2)

Mazā stropu vabole (Aethina tumida) un Tropilaelaps ģints ērce (Tropilaelaps spp) ir eksotiski kaitēkļi, kas apdraud medus bites un ir izplatījušies vairākās trešās valstīs, radot nopietnas problēmas biškopības nozarei. Lai novērstu šo kaitēkļu invāziju ES, ar Lēmumu 2003/881/EK tika noteikti aizsardzības pasākumi dzīvu bišu importam.

| (3) | Ņemot vērā šo slimību raksturīgās pazīmes un to, ka par šīm slimībām Starptautiskais epizootiju birojs (SEB) nav izstrādājis standarta paziņojuma procedūru, dzīvu bišu māšu ievešanas prasībās ES ir iekļauts noteikums par obligātu mazās stropu vaboles un Tropilaelaps ģints ērces obligātu uzrādīšanu visā eksportētājas trešās valsts teritorijā. ASV kompetentā iestāde (APHIS – Dzīvnieku un augu pārbaudes dienests) informēja Komisijas dienestus, ka tas ne visās ASV pavalstīs atbilst patiesībai. Šī iemesla dēļ ASV iesniedza prasību Komisijai izņēmuma kārtā atļaut dzīvu bišu māšu ievešanu no Havaju salām, kas ģeogrāfiski ir izolētas no citām ASV pavalstīm un kurās šīs slimības ir pakļautas uzrādīšanas prasībai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā šo slimību raksturīgās pazīmes un to, ka par šīm slimībām Starptautiskais epizootiju birojs (SEB) nav izstrādājis standarta paziņojuma procedūru, dzīvu bišu māšu ievešanas prasībās ES ir iekļauts noteikums par obligātu mazās stropu vaboles un Tropilaelaps ģints ērces obligātu uzrādīšanu visā eksportētājas trešās valsts teritorijā. ASV kompetentā iestāde (APHIS – Dzīvnieku un augu pārbaudes dienests) informēja Komisijas dienestus, ka tas ne visās ASV pavalstīs atbilst patiesībai. Šī iemesla dēļ ASV iesniedza prasību Komisijai izņēmuma kārtā atļaut dzīvu bišu māšu ievešanu no Havaju salām, kas ģeogrāfiski ir izolētas no citām ASV pavalstīm un kurās šīs slimības ir pakļautas uzrādīšanas prasībai.

| (4) | ASV kompetentā iestāde sniedza visu nepieciešamo informāciju attiecībā uz bišu veterināro situāciju Havaju salās, uzsverot, ka bites nav ievestas to teritorijā kopš 1985. gada un ka regulāri tiek veiktas apsekošanas programmas bišu, tostarp mazās stropu vaboles (Aethina tumida) un Tropilaelaps ģints ērces (Tropilaelaps spp.), slimību atklāšanai. |
| --- | --- |

(4)

ASV kompetentā iestāde sniedza visu nepieciešamo informāciju attiecībā uz bišu veterināro situāciju Havaju salās, uzsverot, ka bites nav ievestas to teritorijā kopš 1985. gada un ka regulāri tiek veiktas apsekošanas programmas bišu, tostarp mazās stropu vaboles (Aethina tumida) un Tropilaelaps ģints ērces (Tropilaelaps spp.), slimību atklāšanai.

| (5) | Ņemot vērā Havaju salu īpašo ģeogrāfisko atrašanās vietu, kā arī to veselības stāvokli attiecībā uz bišu slimībām, attiecībā uz izolētām teritorijām jārada reģionalizācijas mehānisms, kas pieļautu atbilstošus izņēmumus, šādu izņēmumu jāattiecina uz Havaju salām, pieļaujot dzīvu bišu māšu un kameņu māšu ievešanu no šīs ASV daļas. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Havaju salu īpašo ģeogrāfisko atrašanās vietu, kā arī to veselības stāvokli attiecībā uz bišu slimībām, attiecībā uz izolētām teritorijām jārada reģionalizācijas mehānisms, kas pieļautu atbilstošus izņēmumus, šādu izņēmumu jāattiecina uz Havaju salām, pieļaujot dzīvu bišu māšu un kameņu māšu ievešanu no šīs ASV daļas.

| (6) | Attiecīgi jāgroza Komisijas Lēmuma Nr. 2003/881/EK 1. pants un pielikumi. |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgi jāgroza Komisijas Lēmuma Nr. 2003/881/EK 1. pants un pielikumi.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisijas Lēmumu 2003/881/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  1.   Dalībvalstis atļauj bišu (Apis mellifera & Bombus spp.) importu saskaņā ar Direktīvu 92/65/EEK, ja ir ievērotas šādas prasības:






  — | bišu izcelsme ir tajās trešās valstīs vai to daļās, kas uzskaitītas III pielikuma 1. daļā, |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

1.   Dalībvalstis atļauj bišu (Apis mellifera & Bombus spp.) importu saskaņā ar Direktīvu 92/65/EEK, ja ir ievērotas šādas prasības:

—

bišu izcelsme ir tajās trešās valstīs vai to daļās, kas uzskaitītas III pielikuma 1. daļā,

| — | tām pievienots veselības sertifikāts, kas atbilst I pielikumā norādītajam paraugam, un tās ir saskaņā ar garantijām, kuras noteiktas šajā paraugā, |
| --- | --- |

—

tām pievienots veselības sertifikāts, kas atbilst I pielikumā norādītajam paraugam, un tās ir saskaņā ar garantijām, kuras noteiktas šajā paraugā,

| — | sūtījumos vienā stropā ir saime, kurā nedrīkst būt vairāk kā 20 bites uz vienu bišu māti. |
| --- | --- |

—

sūtījumos vienā stropā ir saime, kurā nedrīkst būt vairāk kā 20 bites uz vienu bišu māti.

2.   Dalībvalstis pieļauj 1. pantā minēto bišu (Apis mellifera & Bombus spp.) importu no trešās valsts tikai tādā gadījumā, ja Amerikas peru puve, mazā stropu vabole (Aethina tumida) un Tropilaelaps ģints ērce (Tropilaelaps spp.) ir slimības/ kaitēkļi, par kuriem visā trešās valsts teritorijā ir spēkā uzrādīšanas prasība.

Izņēmuma kārtā atļauj bišu importu no epidemioloģiski vai ģeogrāfiski izolētām trešās valsts daļām, kas uzskaitītas III pielikuma 2. daļā. Ja piemēro šādu izņēmumu, bišu importu no visām citām trešās valsts teritorijas daļām, kas nav uzskaitītas III pielikuma 2. daļā, automātiski nepiemēro.

3.   Noteiktajā galamērķī, kur stropus pakļauj valsts iestāžu kontrolei, bišu mātes pirms iekļaušanas vietējās bišu kolonijās pārliek jaunās tvertnēs.

4.   Ievestos stropus, saimes un citus materiālus, kuru izcelsme ir trešās valstis, nosūta uz laboratoriju pārbaudei attiecībā uz mazo stropu vaboļu, to olu vai kāpuru un Tropilaelaps ģints ērču esamību tajos. Pēc laboratorijas pārbaudes visus materiālus iznīcina.”

| 2) | I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumu. |
| --- | --- |

2)

I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumu.

| 3) | Šā lēmuma II pielikumu iekļauj kā jaunu III pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Šā lēmuma II pielikumu iekļauj kā jaunu III pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 7. februārī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 20. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/68/EK (OV L 139, 30.4.2004., 320. lpp., labojums OV L 226, 25.6.2004., 128. lpp.).

1

(2)  OV L 328, 17.12.2003., 26. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Veselības sertifikāta paraugs bišu mātēm un kameņu mātēm (Apis mellifera & Bombus spp.) un to saimēm, kas paredzētas nosūtīšanai uz Eiropas Kopienu

Importētāja zināšanai. Šis sertifikāts paredzēts vienīgi veterināriem mērķiem, un tam jābūt pie sūtījuma līdz pat robežkontroles punktam.

Image

Image

---

II PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

| 1. daļa: | Trešās valstis, kuras atbilst dzīvnieku veselības pamatprasībām attiecībā uz bišu mātēm un tādēļ no tām pamatā ir atļauts eksports uz Eiropas Kopienu:






  — | valstis, kas uzskaitītas Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā (skat. jaunākos grozījumus) |
| --- | --- | --- |

1. daļa:

Trešās valstis, kuras atbilst dzīvnieku veselības pamatprasībām attiecībā uz bišu mātēm un tādēļ no tām pamatā ir atļauts eksports uz Eiropas Kopienu:

—

valstis, kas uzskaitītas Padomes Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā (skat. jaunākos grozījumus)

2. daļa:

Trešās valsts reģioni, kas ir ģeogrāfiski un epidemioloģiski izolēti no Amerikas peru puves, mazās stropu vaboles un Tropilaelaps ģints ērces, kuri ir saskaņā ar prasībām par šo slimību/kaitēkļu uzrādīšanu un no kuriem atļauts bišu māšu eksports uz Eiropas Kopienu.

| — | Havaju salas (ASV).” |
| --- | --- |

—

Havaju salas (ASV).”

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/69

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 27. janvāris),

kas attiecas uz aizsargpasākumiem pret Āzijas putnu mēri Bulgārijā un ar ko atceļ Lēmumu 2004/908/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 145)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/61/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Bulgārija 2004. gada 23. decembrī apstiprināja Āzijas putnu mēra uzliesmojumu Kardžali administratīvajā apgabalā Bulgārijā. Lai samazinātu risku, ka šo slimību varētu ievazāt arī Kopienā, Komisija 2004. gada 23. decembrī pieņēma Lēmumu 2004/908/EK par aizsargpasākumiem pret Āzijas putnu mēri Bulgārijā (3) kā tūlītēju pasākumu, lai pārtrauktu dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medību putnu, kā arī šo sugu putnu inkubējamo olu importu no Bulgārijas. |
| --- | --- |

(1)

Bulgārija 2004. gada 23. decembrī apstiprināja Āzijas putnu mēra uzliesmojumu Kardžali administratīvajā apgabalā Bulgārijā. Lai samazinātu risku, ka šo slimību varētu ievazāt arī Kopienā, Komisija 2004. gada 23. decembrī pieņēma Lēmumu 2004/908/EK par aizsargpasākumiem pret Āzijas putnu mēri Bulgārijā (3) kā tūlītēju pasākumu, lai pārtrauktu dzīvu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medību putnu, kā arī šo sugu putnu inkubējamo olu importu no Bulgārijas.

| (2) | Bulgārija ir sniegusi sīku informāciju par situāciju šīs slimības sakarā un pieprasījusi reģionalizāciju, kas, savukārt, ļautu šo importa aizliegumu attiecināt tikai uz Kardžali administratīvo apgabalu, nevis uz visu valsti, jo pārējā valsts daļā situācija ir apmierinoša. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārija ir sniegusi sīku informāciju par situāciju šīs slimības sakarā un pieprasījusi reģionalizāciju, kas, savukārt, ļautu šo importa aizliegumu attiecināt tikai uz Kardžali administratīvo apgabalu, nevis uz visu valsti, jo pārējā valsts daļā situācija ir apmierinoša.

| (3) | Tādēļ Komisijas pieņemtie pasākumi sakarā ar Āzijas putnu mēra uzliesmojumu Bulgārijā ir attiecīgi jāgroza, un ar šo lēmumu ir jāatceļ un jāaizstāj Lēmums 2004/908/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Komisijas pieņemtie pasākumi sakarā ar Āzijas putnu mēra uzliesmojumu Bulgārijā ir attiecīgi jāgroza, un ar šo lēmumu ir jāatceļ un jāaizstāj Lēmums 2004/908/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis pārtrauc importēt no Kardžali administratīvā apgabala Bulgārijā dzīvus mājputnus, skrējējputnus, saimniecībā audzētus un savvaļas medījamos putnus, kā arī šo sugu putnu inkubējamās olas.

2. pants

Dalībvalstis pārtrauc importēt no Kardžali administratīvā apgabala Bulgārijā šādus produktus:

| a) | svaigu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamo putnu gaļu un |
| --- | --- |

a)

svaigu mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu un savvaļas medījamo putnu gaļu un

| b) | gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kuros ir a) punktā minēto sugu putnu gaļa. |
| --- | --- |

b)

gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kuros ir a) punktā minēto sugu putnu gaļa.

3. pants

1.   Atkāpjoties no 2. panta a) un b) punkta, dalībvalstis atļauj ievest šajā pantā minētos produktus, kuri iegūti no mājputniem, skrējējputniem, saimniecībā audzētiem un savvaļas medījamiem putniem, kuru izcelsme ir Kardžali administratīvais apgabals Bulgārijā un kas nokauti vai nogalināti pirms 2004. gada 16. novembra.

2.   Veterinārajās apliecībās, ko pievieno 1. punktā minēto produktu sūtījumiem, ir jāiekļauj šāds teksts:

“Svaiga mājputnu gaļa/svaiga skrējējputnu gaļa/svaiga savvaļas medījamo putnu gaļa/svaiga saimniecībā audzēto medījamo putnu gaļa/gaļas produkts, kas sastāv no vai kura sastāvā ir mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu vai savvaļas medījamo putnu gaļa/gaļas izstrādājums, kas sastāv no vai kura sastāvā ir mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu vai savvaļas medījamo putnu gaļa (4), saskaņā ar Lēmuma 2005/61/EK 3. panta 1. punktu.”.

3.   Atkāpjoties no šā lēmuma 2. panta b) punkta, dalībvalstis atļauj importēt gaļas produktus, kas sastāv no vai kuru sastāvā ir mājputnu, skrējējputnu, saimniecībā audzētu vai savvaļas medījamo putnu gaļa, ja minēto sugu gaļa ir īpaši apstrādāta ar vienu no paņēmieniem, kuri minēti Komisijas Lēmuma 97/222/EK (5) pielikuma IV daļas B, C, vai D punktā.

5

4. pants

Dalībvalstis izdara grozījumus pasākumos, kurus tās piemēro tirdzniecībai, lai tie būtu saskaņā ar šo lēmumu, kā arī nekavējoties attiecīgi paziņo par pieņemtajiem pasākumiem. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

5. pants

Lēmums 2004/908/EK tiek atcelts.

6. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2005. gada 16. maijam.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.; labots OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 381, 28.12.2004., 82. lpp.

3

(4)  Nevajadzīgo svītrot

4

(5)  OV L 89, 4.4.1997., 39. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/857/EK (OV L 369, 16.12.2004., 65. lpp.

5

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/71

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 27. janvāris),

ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, kurus Kipra piemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 133)

(Autentisks ir vienīgi teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/62/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (1), un jo īpaši tās 24. panta 6. punktu un 32. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 ierobežotos apstākļos var piešķirt atkāpes attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu iznīcināšanu, tos sadedzinot vai apglabājot uz vietas. Minētā regula paredz arī to, ka nedrīkst piešķirt atkāpes attiecībā uz dzīvniekiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka tie varētu būt inficēti ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE), vai kuru saslimšana ar TSE ir oficiāli apstiprināta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002 ierobežotos apstākļos var piešķirt atkāpes attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu iznīcināšanu, tos sadedzinot vai apglabājot uz vietas. Minētā regula paredz arī to, ka nedrīkst piešķirt atkāpes attiecībā uz dzīvniekiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka tie varētu būt inficēti ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE), vai kuru saslimšana ar TSE ir oficiāli apstiprināta.

| (2) | Komisijas 2003. gada 12. maija Regula (EK) Nr. 811/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 attiecībā uz aizliegumu vienas sugas ietvaros pārstrādāt zivis, dzīvnieku blakusproduktu apglabāšanu un sadedzināšanu un dažiem pārejas posma pasākumiem (2), paredz īstenošanas noteikumus dzīvnieku blakusproduktu iznīcināšanai, tos sadedzinot vai apglabājot uz vietas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2003. gada 12. maija Regula (EK) Nr. 811/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 attiecībā uz aizliegumu vienas sugas ietvaros pārstrādāt zivis, dzīvnieku blakusproduktu apglabāšanu un sadedzināšanu un dažiem pārejas posma pasākumiem (2), paredz īstenošanas noteikumus dzīvnieku blakusproduktu iznīcināšanai, tos sadedzinot vai apglabājot uz vietas.

| (3) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/467/EK, ar ko paredz pārejas posma pasākumus, kurus Kipra un Igaunija piemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (3), paredz piešķirt atkāpi no šiem noteikumiem, kas piemērojama līdz 2005. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/467/EK, ar ko paredz pārejas posma pasākumus, kurus Kipra un Igaunija piemēro attiecībā uz dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (3), paredz piešķirt atkāpi no šiem noteikumiem, kas piemērojama līdz 2005. gada 1. janvārim.

| (4) | Kipra informēja Komisiju, ka 2005. gada 1. janvārī tai vēl nebūs ekspluatācijai gatava savākšanas sistēma, kas paredzēta dzīvnieku blakusproduktiem. Tādēļ Lēmumā 2004/467/EK paredzētie pārejas posma pasākumi turpmāk jāpatur spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Kipra informēja Komisiju, ka 2005. gada 1. janvārī tai vēl nebūs ekspluatācijai gatava savākšanas sistēma, kas paredzēta dzīvnieku blakusproduktiem. Tādēļ Lēmumā 2004/467/EK paredzētie pārejas posma pasākumi turpmāk jāpatur spēkā.

| (5) | Pārejas posma laikā Kiprai jāveic nepieciešamie pasākumi, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 811/2003, lai netiktu apdraudēta cilvēku vai dzīvnieku veselība un vide. |
| --- | --- |

(5)

Pārejas posma laikā Kiprai jāveic nepieciešamie pasākumi, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 811/2003, lai netiktu apdraudēta cilvēku vai dzīvnieku veselība un vide.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1774/2002 4. panta 2. punkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta 2. punkta, Kipra var savā teritorijā un līdz 2005. gada 1. novembrim atļaut dzīvnieku blakusproduktu sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas.

2.   Šī panta 1. punktā minētā atkāpe neattiecas uz Regulas (EK) Nr. 1774/2002 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minēto 1. kategorijas materiālu.

2. pants

Atļaujot šī lēmuma 1. pantā paredzēto sadedzināšanu vai apglabāšanu uz vietas, Kipra veic visus nepieciešamos pasākumus, lai netiktu apdraudēta cilvēku vai dzīvnieku veselība un vide, saskaņā ar īstenošanas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 811/2003 6. un 9. pantā. Kipra līdz 2005. gada 1. jūnijam informē Komisiju un citas dalībvalstis par iznīcināšanas sistēmas izveidē panākto progresu.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 1. novembrim.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2005. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 668/2004 (OV L 112, 19.4.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 117, 13.5.2003., 14. lpp.

2

(3)  OV L 160, 30.4.2004., 1. lpp.

3

---

| 28.1.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/73

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 24. janvāris),

ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2735)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/63/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā aizliedz izmantot svinu, dzīvsudrabu, kadmiju vai sešvērtīgo hromu materiālos un detaļās, kas paredzētas transportlīdzekļiem, ko laiž tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija, izņemot gadījumus, kas minēti šīs direktīvas II pielikumā un tur minētos apstākļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā aizliedz izmantot svinu, dzīvsudrabu, kadmiju vai sešvērtīgo hromu materiālos un detaļās, kas paredzētas transportlīdzekļiem, ko laiž tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija, izņemot gadījumus, kas minēti šīs direktīvas II pielikumā un tur minētos apstākļos.

| (2) | Ražojumu atkārtota izmantošana, remonts un ekspluatācijas laika pagarināšana ir izdevīga, tādēļ jābūt pieejamām rezerves detaļām to transportlīdzekļu remontam, kuri laisti tirgū 2003. gada 1. jūlijā. Tādējādi jāpieļauj svina, dzīvsudraba, kadmija vai sešvērtīgā hroma izmantošana šādu transportlīdzekļu remontam paredzētajās rezerves detaļās, kas laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(2)

Ražojumu atkārtota izmantošana, remonts un ekspluatācijas laika pagarināšana ir izdevīga, tādēļ jābūt pieejamām rezerves detaļām to transportlīdzekļu remontam, kuri laisti tirgū 2003. gada 1. jūlijā. Tādējādi jāpieļauj svina, dzīvsudraba, kadmija vai sešvērtīgā hroma izmantošana šādu transportlīdzekļu remontam paredzētajās rezerves detaļās, kas laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2000/53/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2000/53/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 75/442/EEK 18. pantu (2), |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 75/442/EEK 18. pantu (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā nodaļas “Piezīmes” piekto ievilkumu aizstāj ar šādu tekstu:

| “— | Direktīvas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumi neattiecas uz rezerves detaļām, kas laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija un ko izmanto transportlīdzekļiem, kuri laisti tirgū pirms 2003. gada 1. jūlija (3).” |
| --- | --- |

“—

Direktīvas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumi neattiecas uz rezerves detaļām, kas laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija un ko izmanto transportlīdzekļiem, kuri laisti tirgū pirms 2003. gada 1. jūlija (3).”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 24. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/525/EK (OV L 170, 29.6.2002., 81. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  Šis noteikums neattiecas uz riteņu balansēšanas atsvariem, elektromotoru ogļu sukām un bremžu uzlikām, jo uz šīm detaļām attiecas konkrēti ieraksti.

3

---