# Az Európai Unió L 104/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 104 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. április 23. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 104

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. április 23.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 625/2005/EK rendelete (2005. április 22.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 626/2005/EK rendelete (2005. április 22.) a vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban | 3 |
| | * | A Bizottság 627/2005/EK rendelete (2005. április 22.) a tenyésztett lazacok behozatalával szembeni végleges védintézkedések bevezetéséről szóló 206/2005/EK rendelet visszavonásáról | 4 |
| | * | A Bizottság 628/2005/EK rendelete (2005. április 22.) a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 5 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 625/2005/EK rendelete (2005. április 22.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 626/2005/EK rendelete (2005. április 22.) a vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban

3

*

A Bizottság 627/2005/EK rendelete (2005. április 22.) a tenyésztett lazacok behozatalával szembeni végleges védintézkedések bevezetéséről szóló 206/2005/EK rendelet visszavonásáról

4

*

A Bizottság 628/2005/EK rendelete (2005. április 22.) a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

5

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. április 14.) a cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról | 33 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. február 26.) az Egyesült Királyság által a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében benyújtott kérelemről
  (az értesítés a C(2005) 411. számú dokumentummal történt) | 37 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. április 21.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekre vonatkozó európai szabványok tekintetében kidolgozandó biztonsági előírásokról
  (az értesítés a C(2005) 1209. számú határozattal történt)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Az európai közösségek migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottsága |
| | * | 200. Határozat (2004. december 15.) a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság adatfeldolgozási műszaki bizottságának működési rendjéről és összetételéről (
  1
  ) | 42 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. április 14.) a cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról

33

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. február 26.) az Egyesült Királyság által a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében benyújtott kérelemről
  (az értesítés a C(2005) 411. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 411. számú dokumentummal történt)

37

*

A Bizottság határozata (2005. április 21.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekre vonatkozó európai szabványok tekintetében kidolgozandó biztonsági előírásokról
  (az értesítés a C(2005) 1209. számú határozattal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 1209. számú határozattal történt)

1

39

Az európai közösségek migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottsága

*

200. Határozat (2004. december 15.) a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság adatfeldolgozási műszaki bizottságának működési rendjéről és összetételéről (
  1
  )

1

42

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendelet negyedik módosításáról szóló, 2005. április 18-i 607/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 100., 2005.4.20.) | 46 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendelet negyedik módosításáról szóló, 2005. április 18-i 607/2005/EK bizottsági rendelethez (HL L 100., 2005.4.20.)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/1

---

A BIZOTTSÁG 625/2005/EK RENDELETE

(2005. április 22.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 23-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 22-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. április 22-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/3

---

A BIZOTTSÁG 626/2005/EK RENDELETE

(2005. április 22.)

a vaj felvásárlásának felfüggesztéséről egyes tagállamokban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2771/1999/EK rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság, értelemszerűen, megnyithatja vagy felfüggesztheti a felvásárlásokat valamely tagállamban, amennyiben az tapasztalható, hogy az adott tagállamban a piaci ár két egymást követő héten át alacsonyabb vagy egyenlő, illetve magasabb mint az intervenciós ár 92 %-a. |
| --- | --- |

(1)

A 2771/1999/EK rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság, értelemszerűen, megnyithatja vagy felfüggesztheti a felvásárlásokat valamely tagállamban, amennyiben az tapasztalható, hogy az adott tagállamban a piaci ár két egymást követő héten át alacsonyabb vagy egyenlő, illetve magasabb mint az intervenciós ár 92 %-a.

| (2) | Az 592/2005/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok legfrissebb listáját, melyekben az intervenció fel van függesztve. Ezt a listát Szlovákiára és az Egyesült Királyságra vonatkozóan a 2771/1999/EK rendelet 8. cikke alapján közölt piaci árakra figyelemmel ki kell igazítani. Az egyértelműség érdekében a szóban forgó lista helyébe másikat kell léptetni, és az 592/2005/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(2)

Az 592/2005/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja azon tagállamok legfrissebb listáját, melyekben az intervenció fel van függesztve. Ezt a listát Szlovákiára és az Egyesült Királyságra vonatkozóan a 2771/1999/EK rendelet 8. cikke alapján közölt piaci árakra figyelemmel ki kell igazítani. Az egyértelműség érdekében a szóban forgó lista helyébe másikat kell léptetni, és az 592/2005/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti vajfelvásárlás Belgiumban, Dániában, Cipruson, Magyarországon, Máltán, Görögországban, Luxemburgban, Hollandiában, Ausztriában, Szlovéniában, Finnországban és az Egyesült Királyságban felfüggesztésre kerül.

2. cikk

Az 592/2005/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet 2005. április 23-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 22-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 98., 2005.4.16., 19. o.

3

---

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/4

---

A BIZOTTSÁG 627/2005/EK RENDELETE

(2005. április 22.)

a tenyésztett lazacok behozatalával szembeni végleges védintézkedések bevezetéséről szóló 206/2005/EK rendelet visszavonásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról, valamint az 518/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1994. december 22-i 3285/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikke (2) bekezdése b) pontjára,

tekintettel az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról, valamint az 1765/82/EGK, az 1766/82/EGK és a 3420/83/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1994. március 7-i 519/94/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdése b) pontjára,

mivel:

| (1) | 2004. március 6-án a Bizottság védvizsgálatot kezdeményezett a tenyésztett lazacoknak a Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban. 2005. február 4-én a Bizottság a 206/2005/EK bizottsági rendelettel (3). |
| --- | --- |

(1)

2004. március 6-án a Bizottság védvizsgálatot kezdeményezett a tenyésztett lazacoknak a Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban. 2005. február 4-én a Bizottság a 206/2005/EK bizottsági rendelettel (3).

| (2) | 2004. október 23-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot kezdeményezett a norvégiai eredetű tenyésztett lazacok behozatalával kapcsolatban. 2005. április 22-én a Bizottság a(z) 628/2005/EK bizottsági rendelettel (4) átmeneti dömpingellenes intézkedéseket fogadott el. |
| --- | --- |

(2)

2004. október 23-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot kezdeményezett a norvégiai eredetű tenyésztett lazacok behozatalával kapcsolatban. 2005. április 22-én a Bizottság a(z) 628/2005/EK bizottsági rendelettel (4) átmeneti dömpingellenes intézkedéseket fogadott el.

| (3) | A bármilyen eredetű tenyésztett lazac behozatalával szembeni végleges védintézkedések bevezetésére egy, a 2000–2003. évekre kiterjedő vizsgálatot követően került sor. Mivel az ideiglenes ténymegállapítás szerint a 2003. október 1. és a 2004. szeptember 30. közötti időszakban a Norvégiából történő behozatal tovább növekedett, és káros dömping áll fenn, a Bizottság átmeneti dömpingellenes intézkedéseket fogadott el a norvégiai eredetű tenyésztett lazacok behozatala ellen. |
| --- | --- |

(3)

A bármilyen eredetű tenyésztett lazac behozatalával szembeni végleges védintézkedések bevezetésére egy, a 2000–2003. évekre kiterjedő vizsgálatot követően került sor. Mivel az ideiglenes ténymegállapítás szerint a 2003. október 1. és a 2004. szeptember 30. közötti időszakban a Norvégiából történő behozatal tovább növekedett, és káros dömping áll fenn, a Bizottság átmeneti dömpingellenes intézkedéseket fogadott el a norvégiai eredetű tenyésztett lazacok behozatala ellen.

| (4) | A 2004. szeptember 30-át megelőző évben Norvégiából behozott tenyésztett lazacok a közösségi piac megközelítőleg 60 %-át, illetve a Közösségbe történő összbehozatal mintegy 75 %-át teszik ki. A 206/2005/EK rendeletben a Bizottság úgy találta, hogy a behozatal jelentős növekedése az azt kísérő árcsökkenés miatt megsemmisítő hatást gyakorolt a közösségi termelők nyereségességére. A norvég eredetű tenyésztett lazacok behozatalával kapcsolatos átmeneti dömpingellenes intézkedések kiküszöbölnék a behozatal tisztességtelen árkomponensét, valamint előreláthatólag lelassítanák a Közösség legnagyobb behozatali forrását képviselő Norvégiából történő behozatal mennyiségi növekedését is. Ezért az adott sajátos körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingellenes intézkedések kielégítően orvosolni tudják a közösségi termelésnek okozott kárt, és nincs többé szükség a védintézkedések további fenntartására, amelyek ezért a dömpingellenes intézkedések hatálybalépésével egy időben hatályukat vesztik, |
| --- | --- |

(4)

A 2004. szeptember 30-át megelőző évben Norvégiából behozott tenyésztett lazacok a közösségi piac megközelítőleg 60 %-át, illetve a Közösségbe történő összbehozatal mintegy 75 %-át teszik ki. A 206/2005/EK rendeletben a Bizottság úgy találta, hogy a behozatal jelentős növekedése az azt kísérő árcsökkenés miatt megsemmisítő hatást gyakorolt a közösségi termelők nyereségességére. A norvég eredetű tenyésztett lazacok behozatalával kapcsolatos átmeneti dömpingellenes intézkedések kiküszöbölnék a behozatal tisztességtelen árkomponensét, valamint előreláthatólag lelassítanák a Közösség legnagyobb behozatali forrását képviselő Norvégiából történő behozatal mennyiségi növekedését is. Ezért az adott sajátos körülmények között a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingellenes intézkedések kielégítően orvosolni tudják a közösségi termelésnek okozott kárt, és nincs többé szükség a védintézkedések további fenntartására, amelyek ezért a dömpingellenes intézkedések hatálybalépésével egy időben hatályukat vesztik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

A 206/2005/EK rendelet visszavonásra kerül.

Ez a rendelet 2005. április 27-ig lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 22-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1994.12.31., 53. o. A legutóbb a 2200/2004/EK rendelettel (HL L 374., 2004.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 67., 1994.3.10., 89. o. A legutóbb a 427/2003/EK rendelettel (HL L 65., 2003.3.8., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 33., 2005.2.5., 8. o.

3

(4)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 5 oldalát.

4

---

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/5

---

A BIZOTTSÁG 628/2005/EK RENDELETE

(2005. április 22.)

a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályon kívül helyezett intézkedések

| (1) | 2004. március 6-án a Bizottság a tenyésztett lazac behozatalairól szóló 3285/94/EK (2) és a 519/94/EK tanácsi rendelet (3) értelmében biztonsági vizsgálatot kezdeményezett. 2005. február 5-én a Bizottság a 206/2005/EK rendelettel (4) a minimális importárral kombinált vámkontingensek formájában végleges védintézkedéseket rendelt el. A végleges védintézkedéseket 2005. február 6-tól kell alkalmazni, és azok alkalmazásuk időszaka alatt fokozatos liberalizáció tárgyát képezik. A Bizottság 2005. április 23-án a 627/2005/EK (5) bizottsági rendelettel hatályon kívül helyezte a 206/2005/EK bizottsági rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

2004. március 6-án a Bizottság a tenyésztett lazac behozatalairól szóló 3285/94/EK (2) és a 519/94/EK tanácsi rendelet (3) értelmében biztonsági vizsgálatot kezdeményezett. 2005. február 5-én a Bizottság a 206/2005/EK rendelettel (4) a minimális importárral kombinált vámkontingensek formájában végleges védintézkedéseket rendelt el. A végleges védintézkedéseket 2005. február 6-tól kell alkalmazni, és azok alkalmazásuk időszaka alatt fokozatos liberalizáció tárgyát képezik. A Bizottság 2005. április 23-án a 627/2005/EK (5) bizottsági rendelettel hatályon kívül helyezte a 206/2005/EK bizottsági rendeletet.

1.2.   Az eljárás megindítása

| (2) | A biztonsági vizsgálattal párhuzamosan a tenyésztett lazac közösségi tenyésztésének jelentős hányadát képviselő, az EU-s Lazactermelők Csoportja („a panaszos”) 2004. szeptember 8-án a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalaira vonatkozó panaszt nyújtott be. |
| --- | --- |

(2)

A biztonsági vizsgálattal párhuzamosan a tenyésztett lazac közösségi tenyésztésének jelentős hányadát képviselő, az EU-s Lazactermelők Csoportja („a panaszos”) 2004. szeptember 8-án a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalaira vonatkozó panaszt nyújtott be.

| (3) | E panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére, és az abból eredő vagyoni kárra vonatkozóan, amelyet elégségesnek véltek az eljárás megindításának indokoltságához. |
| --- | --- |

(3)

E panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére, és az abból eredő vagyoni kárra vonatkozóan, amelyet elégségesnek véltek az eljárás megindításának indokoltságához.

| (4) | 2004. október 23-án az eljárás megindításáról szóló értesítés (6) közzétételével megindították az eljárást. |
| --- | --- |

(4)

2004. október 23-án az eljárás megindításáról szóló értesítés (6) közzétételével megindították az eljárást.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (5) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. október 1-jétől 2004. szeptember 30-ig tartó időszakra terjedt ki („vizsgálati időszak” vagy „VI”). A kárértékelés szempontjából lényeges tendenciákra tekintettel a Bizottság a 2001. január 1-jétől 2004. szeptember 30-ig tartó időszak („az érintett időszak”) adatait elemezte. Az alákínálásra, az ár alatt történő értékesítésre, valamint a kártalanításra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében alkalmazott időszak a fent említett VI. |
| --- | --- |

(5)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. október 1-jétől 2004. szeptember 30-ig tartó időszakra terjedt ki („vizsgálati időszak” vagy „VI”). A kárértékelés szempontjából lényeges tendenciákra tekintettel a Bizottság a 2001. január 1-jétől 2004. szeptember 30-ig tartó időszak („az érintett időszak”) adatait elemezte. Az alákínálásra, az ár alatt történő értékesítésre, valamint a kártalanításra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében alkalmazott időszak a fent említett VI.

1.4.   Az eljárással érintett felek

| (6) | A Bizottság hivatalosan tanácsolta a panaszosnak, és a tudvalevően érintett norvég termelőknek, kereskedőknek, importőröknek, beszállítóknak és felhasználóknak, valamint a tudvalevően érintett szövetségeknek és Norvégia képviselőinek az eljárás megindítását. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjaik írásban történő megtételére, és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő időszakon belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hivatalosan tanácsolta a panaszosnak, és a tudvalevően érintett norvég termelőknek, kereskedőknek, importőröknek, beszállítóknak és felhasználóknak, valamint a tudvalevően érintett szövetségeknek és Norvégia képviselőinek az eljárás megindítását. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjaik írásban történő megtételére, és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő időszakon belül meghallgatást kérjenek.

| (7) | A Bizottság törekvése szerint igazolta a dömping, az abból eredő kár, valamint a közösségi érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek tartott valamennyi információt. A Bizottság e célból kérdőíveket küldött minden, tudvalevően érintett félnek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül jelentkező többi exportőrnek. E tekintetben a következő érdekelt felek működtek együtt a Bizottsággal, és ismertették álláspontjaikat: 102 norvég exportőr és kereskedő; 24 közösségi termelő; a közösségi termelők egy szövetsége; 15 importőr, felhasználó, és feldolgozó; négy felhasználói szövetség; egy fogyasztói szövetség; és két beszállító. A következő társaságok telephelyein végeztek ellenőrző látogatásokat:






  a) | Közösségi termelők:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd. (Killary), Renvyle, Co Galway, Írország, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság törekvése szerint igazolta a dömping, az abból eredő kár, valamint a közösségi érdek ideiglenes megállapításához szükségesnek tartott valamennyi információt. A Bizottság e célból kérdőíveket küldött minden, tudvalevően érintett félnek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül jelentkező többi exportőrnek. E tekintetben a következő érdekelt felek működtek együtt a Bizottsággal, és ismertették álláspontjaikat: 102 norvég exportőr és kereskedő; 24 közösségi termelő; a közösségi termelők egy szövetsége; 15 importőr, felhasználó, és feldolgozó; négy felhasználói szövetség; egy fogyasztói szövetség; és két beszállító. A következő társaságok telephelyein végeztek ellenőrző látogatásokat:

a)

Közösségi termelők:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd. (Killary), Renvyle, Co Galway, Írország,

| — | Hoove Salmon Ltd., Whiteness Shetland, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd., Whiteness Shetland, Egyesült Királyság,

| — | Loch Duart Ltd., Scourie By Lairg, Sutherland, Scotland, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd., Scourie By Lairg, Sutherland, Scotland, Egyesült Királyság,

| — | Orkney Sea Farms Ltd., Glasgow, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd., Glasgow, Egyesült Királyság,

| — | West Minch Salmon Ltd., Sidinish Salmon Ltd., Benbecula, Western Isles, Egyesült Királyság, |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd., Sidinish Salmon Ltd., Benbecula, Western Isles, Egyesült Királyság,

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Egyesült Királyság

| b) | Exportőrök:







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvégia, |
| --- | --- | --- |

b)

Exportőrök:

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvégia,

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvégia,

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvégia,

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102 Oslo, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102 Oslo, Norvégia,

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvégia,

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvégia,

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvégia,

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvégia,

| — | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norvégia, |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norvégia,

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norvégia |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norvégia

| c) | Importőrök/Feldolgozók/Felhasználók:







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Franciaország, |
| --- | --- | --- |

c)

Importőrök/Feldolgozók/Felhasználók:

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Franciaország,

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Németország |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Németország

| (8) | Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte és bizonyította, hogy meghallgatásának különös indokai vannak. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte és bizonyította, hogy meghallgatásának különös indokai vannak.

| (9) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az érintett termék norvégiai exportőreinek nyilvánvalóan nagy számára, valamint a termék közösségi termelőinek nagy számára tekintettel, e vizsgálatban előirányozták a mintavételi technikák alkalmazását. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az érintett termék norvégiai exportőreinek nyilvánvalóan nagy számára, valamint a termék közösségi termelőinek nagy számára tekintettel, e vizsgálatban előirányozták a mintavételi technikák alkalmazását.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (10) | Az érintett termék – az akár filézett, friss, hűtött vagy fagyasztott, akár nem – tenyésztett lazac (a vadon élők kivételével). A fogalommeghatározás nem terjed ki a más hasonló tenyésztett haltermékekre, mint például a nagy (lazac) pisztrángra, biomasszára (élő lazac), valamint a vadon élő lazacra, és a továbbfeldolgozott típusokra, mint például a füstölt lazacra. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék – az akár filézett, friss, hűtött vagy fagyasztott, akár nem – tenyésztett lazac (a vadon élők kivételével). A fogalommeghatározás nem terjed ki a más hasonló tenyésztett haltermékekre, mint például a nagy (lazac) pisztrángra, biomasszára (élő lazac), valamint a vadon élő lazacra, és a továbbfeldolgozott típusokra, mint például a füstölt lazacra.

| (11) | A termék jelenleg a termék különböző kiszereléseinek megfelelő (friss vagy hűtött hal, friss vagy hűtött filé, fagyasztott hal és fagyasztott filé) ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 és az ex 0304 20 13 KN-kódok alá tartozik. A fizikai tulajdonságok, az előállítási eljárás, és a fogyasztó szempontjából nézve a termék helyettesíthetősége alapján megállapították, hogy valamennyi tenyésztett lazac egyetlen terméket alkot. A különböző kiszerelések ugyanazt a végfelhasználást szolgálják, és könnyen képesek egymást helyettesíteni. Ennélfogva azokat az eljárás céljából egyetlen terméket alkotónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

A termék jelenleg a termék különböző kiszereléseinek megfelelő (friss vagy hűtött hal, friss vagy hűtött filé, fagyasztott hal és fagyasztott filé) ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 és az ex 0304 20 13 KN-kódok alá tartozik. A fizikai tulajdonságok, az előállítási eljárás, és a fogyasztó szempontjából nézve a termék helyettesíthetősége alapján megállapították, hogy valamennyi tenyésztett lazac egyetlen terméket alkot. A különböző kiszerelések ugyanazt a végfelhasználást szolgálják, és könnyen képesek egymást helyettesíteni. Ennélfogva azokat az eljárás céljából egyetlen terméket alkotónak kell tekinteni.

2.2.   Hasonló termék

| (12) | A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi ipar által a Közösségben előállított és értékesített tenyésztett lazac, a norvég hazai piacon előállított és értékesített tenyésztett lazac, és a Közösségbe Norvégiából behozott tenyésztett lazac alapvető fizikai tulajdonságai ugyanazok, és ugyanaz a felhasználásuk is. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi ipar által a Közösségben előállított és értékesített tenyésztett lazac, a norvég hazai piacon előállított és értékesített tenyésztett lazac, és a Közösségbe Norvégiából behozott tenyésztett lazac alapvető fizikai tulajdonságai ugyanazok, és ugyanaz a felhasználásuk is.

| (13) | Ennek meghatározásakor, különösen a következő ténymegállapításokat vették figyelembe:






  — | az érintett termék és a közösségi termék tarifális szempontból ugyanazon nemzetközi besorolásba tartozik. Ezen túlmenően ugyanolyan vagy hasonló fizikai sajátosságokkal – úgy mint íz, méret, alak és szerkezet – rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

(13)

Ennek meghatározásakor, különösen a következő ténymegállapításokat vették figyelembe:

—

az érintett termék és a közösségi termék tarifális szempontból ugyanazon nemzetközi besorolásba tartozik. Ezen túlmenően ugyanolyan vagy hasonló fizikai sajátosságokkal – úgy mint íz, méret, alak és szerkezet – rendelkeznek;

| — | az érintett terméket és a közösségi terméket hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítették, az árra vonatkozó információ a vásárlók számára rendelkezésre állt, és az érintett termék és a közösségi termelők terméke leginkább csak az ár tekintetében állt versenyben; |
| --- | --- |

—

az érintett terméket és a közösségi terméket hasonló vagy azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítették, az árra vonatkozó információ a vásárlók számára rendelkezésre állt, és az érintett termék és a közösségi termelők terméke leginkább csak az ár tekintetében állt versenyben;

| — | mind az érintett termék, mind pedig a közösségi termék ugyanazon vagy hasonló végfelhasználást szolgált, és azok ennélfogva alternatív vagy helyettesítő termékek, és azok könnyen felcserélhetők. |
| --- | --- |

—

mind az érintett termék, mind pedig a közösségi termék ugyanazon vagy hasonló végfelhasználást szolgált, és azok ennélfogva alternatív vagy helyettesítő termékek, és azok könnyen felcserélhetők.

| (14) | Ennélfogva ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az érintett termék és a norvég hazai piacon előállított és értékesített tenyésztett lazac, valamint a közösségi ipar által a Közösségben előállított és értékesített tenyésztett lazac ugyanolyan fizikai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz a felhasználásuk, és ennélfogva azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintik. |
| --- | --- |

(14)

Ennélfogva ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az érintett termék és a norvég hazai piacon előállított és értékesített tenyésztett lazac, valamint a közösségi ipar által a Közösségben előállított és értékesített tenyésztett lazac ugyanolyan fizikai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz a felhasználásuk, és ennélfogva azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintik.

3.   DÖMPING

3.1.   Általánosságban

| (15) | Noha a tenyésztett lazac legtöbb norvég termelője az érintett terméket kereskedőkön keresztül értékesítette a Közösségbe, a dömping értékelése a termelők szintjén is elvégezhető volt. Valójában a norvég lazacipar szerkezetében bekövetkezett változásokat követően a tenyésztett lazac legtöbb norvég termelője az érintett terméket vagy közvetlenül az EU-ba értékesítette, vagy képes volt nem kapcsolódó kereskedőkön keresztül az EU piacára szánt értékesítéseket realizálni. Ennélfogva lehetséges volt mind egy rendes érték, mind pedig egy, a termelő szintjén lévő exportár elérése. |
| --- | --- |

(15)

Noha a tenyésztett lazac legtöbb norvég termelője az érintett terméket kereskedőkön keresztül értékesítette a Közösségbe, a dömping értékelése a termelők szintjén is elvégezhető volt. Valójában a norvég lazacipar szerkezetében bekövetkezett változásokat követően a tenyésztett lazac legtöbb norvég termelője az érintett terméket vagy közvetlenül az EU-ba értékesítette, vagy képes volt nem kapcsolódó kereskedőkön keresztül az EU piacára szánt értékesítéseket realizálni. Ennélfogva lehetséges volt mind egy rendes érték, mind pedig egy, a termelő szintjén lévő exportár elérése.

3.2.   Mintavétel

| (16) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.a) pontja rámutatott arra, hogy a Bizottság úgy határozhat, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.a) i. pontja szerinti kérelemre válaszul a meghatározott határidőn belül 102 társaság nyújtotta a kért információt. Ezek közül 38 volt olyan tenyésztett lazac-termelő, aki az érintett terméket exportálta is az EU-ba („az exportáló termelők”). Az értékesítések vagy közvetlenül vagy nem kapcsolódó kereskedőkön keresztül történtek. |
| --- | --- |

(16)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.a) pontja rámutatott arra, hogy a Bizottság úgy határozhat, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1.a) i. pontja szerinti kérelemre válaszul a meghatározott határidőn belül 102 társaság nyújtotta a kért információt. Ezek közül 38 volt olyan tenyésztett lazac-termelő, aki az érintett terméket exportálta is az EU-ba („az exportáló termelők”). Az értékesítések vagy közvetlenül vagy nem kapcsolódó kereskedőkön keresztül történtek.

| (17) | Az érintett társaságok nagy száma ismeretében a mintavételre vonatkozó rendelkezések alkalmazását határozták el, és ebből a célból – a norvég hatóságokkal folytatott konzultáció keretében – az EK-ba történő export tekintetében legnagyobb mennyiséggel rendelkező társaságok közül választottak mintát. Volt néhány olyan kérdés, amelyet nem lehetett a norvég hatóságokkal megoldani, különösen egyes olyan exportőrök mintaként történő kizárása tekintetében, amelyek viszonylag alacsony mennyiségben exportálják az érintett terméket az EK-ba. A norvég hatóságok ilyen irányú kérése azt jelentette volna, hogy nem tartják be a mintakiválasztás elvét, azaz azt, hogy minél több olyan – a lehető legnagyobb reprezentatív exportmennyiségű –társaság szerepeljen, amennyit a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen meg lehet vizsgálni. Ennélfogva az ilyen igényeket nem fogadhatták el. A minta az összes együttműködő termelő közül a Közösségbe irányuló exportmennyiség majdnem 80 %-át képviselő tíz legnagyobb norvég exportáló termelőből áll. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett társaságok nagy száma ismeretében a mintavételre vonatkozó rendelkezések alkalmazását határozták el, és ebből a célból – a norvég hatóságokkal folytatott konzultáció keretében – az EK-ba történő export tekintetében legnagyobb mennyiséggel rendelkező társaságok közül választottak mintát. Volt néhány olyan kérdés, amelyet nem lehetett a norvég hatóságokkal megoldani, különösen egyes olyan exportőrök mintaként történő kizárása tekintetében, amelyek viszonylag alacsony mennyiségben exportálják az érintett terméket az EK-ba. A norvég hatóságok ilyen irányú kérése azt jelentette volna, hogy nem tartják be a mintakiválasztás elvét, azaz azt, hogy minél több olyan – a lehető legnagyobb reprezentatív exportmennyiségű –társaság szerepeljen, amennyit a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen meg lehet vizsgálni. Ennélfogva az ilyen igényeket nem fogadhatták el. A minta az összes együttműködő termelő közül a Közösségbe irányuló exportmennyiség majdnem 80 %-át képviselő tíz legnagyobb norvég exportáló termelőből áll.

| (18) | Az ellenőrzést követően két, a mintában szereplő társaság esetében nem lehetett a nyújtott információ alapján megállapítani, hogy a tenyésztett lazac értékesítéseit a nem kapcsolódó felek számára kölcsönösen megállapított árakon végezték-e. Ilyen körülmények között ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy – az elégséges információ e társaságok által történő nyújtásáig – e társaságok számára nem adható egyedi dömpingkülönbözet, de számukra azon társaságok súlyozott átlagkülönbözete nyújtható, amelyek tekintetében az egyedi különbözet megállapítható. Ennek ellenére meg kell jegyezni, hogy a Bizottság továbbra is vizsgálni fogja e kérdést az eljárás befejező szakaszában, és visszatérhet az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tények alkalmazásához, amennyiben az érintett társaságok nem bocsátják rendelkezésre a szükséges információkat. |
| --- | --- |

(18)

Az ellenőrzést követően két, a mintában szereplő társaság esetében nem lehetett a nyújtott információ alapján megállapítani, hogy a tenyésztett lazac értékesítéseit a nem kapcsolódó felek számára kölcsönösen megállapított árakon végezték-e. Ilyen körülmények között ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy – az elégséges információ e társaságok által történő nyújtásáig – e társaságok számára nem adható egyedi dömpingkülönbözet, de számukra azon társaságok súlyozott átlagkülönbözete nyújtható, amelyek tekintetében az egyedi különbözet megállapítható. Ennek ellenére meg kell jegyezni, hogy a Bizottság továbbra is vizsgálni fogja e kérdést az eljárás befejező szakaszában, és visszatérhet az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tények alkalmazásához, amennyiben az érintett társaságok nem bocsátják rendelkezésre a szükséges információkat.

3.3.   Rendes érték

| (19) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először minden, a mintában szereplő exportáló termelő tekintetében megállapította, hogy a tenyésztett lazac összes hazai értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéshez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hazai értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló termelő esetében az összes hazai értékesítés mennyisége legalább a Közösségbe irányuló összes exportértékesítés mennyiségének 5%-a volt. |
| --- | --- |

(19)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először minden, a mintában szereplő exportáló termelő tekintetében megállapította, hogy a tenyésztett lazac összes hazai értékesítése reprezentatív-e a Közösségbe irányuló összes exportértékesítéshez képest. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a hazai értékesítéseket akkor tekintették reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló termelő esetében az összes hazai értékesítés mennyisége legalább a Közösségbe irányuló összes exportértékesítés mennyiségének 5%-a volt.

| (20) | Az átfogó reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező exportáló termelők esetében a Bizottság ezt követően azonosította a hazailag értékesített tenyésztett lazac azon típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak a Közösségbe irányuló export számára értékesítettekkel. |
| --- | --- |

(20)

Az átfogó reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező exportáló termelők esetében a Bizottság ezt követően azonosította a hazailag értékesített tenyésztett lazac azon típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak a Közösségbe irányuló export számára értékesítettekkel.

| (21) | Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hazai értékesítések eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése céljából. Egy meghatározott típus esetében a hazai értékesítések eléggé reprezentatívnak voltak tekinthetők, ha e típus esetében az összes hazai értékesítés mennyisége a VI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható típus összes értékesítési mennyiségének 5 %-a vagy annál több volt. |
| --- | --- |

(21)

Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hazai értékesítések eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése céljából. Egy meghatározott típus esetében a hazai értékesítések eléggé reprezentatívnak voltak tekinthetők, ha e típus esetében az összes hazai értékesítés mennyisége a VI során a Közösségbe kivitt összehasonlítható típus összes értékesítési mennyiségének 5 %-a vagy annál több volt.

| (22) | Vizsgálatot végeztek annak megállapítása érdekében is, hogy az érintett termék hazailag reprezentatív mennyiségben értékesített valamennyi típusának hazai értékesítései úgy tekinthetők-e, mint amelyeket az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a rendes kereskedelmi forgalom során végeztek, a kérdéses típusnak a független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítések arányának meghatározásával. |
| --- | --- |

(22)

Vizsgálatot végeztek annak megállapítása érdekében is, hogy az érintett termék hazailag reprezentatív mennyiségben értékesített valamennyi típusának hazai értékesítései úgy tekinthetők-e, mint amelyeket az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a rendes kereskedelmi forgalom során végeztek, a kérdéses típusnak a független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítések arányának meghatározásával.

| (23) | Azokban az esetekben, amikor az előállítási költséggel egyenlő vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített tenyésztett lazac egy típusa értékesítéseinek mennyisége e típus összes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át képviselte, és amennyiben e típus súlyozott átlagára annak előállítási költségével egyenlő vagy azt meghaladó volt, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult. Ezt az árat a VI során az e típus összes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki, függetlenül attól, hogy ezen értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem. |
| --- | --- |

(23)

Azokban az esetekben, amikor az előállítási költséggel egyenlő vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített tenyésztett lazac egy típusa értékesítéseinek mennyisége e típus összes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át képviselte, és amennyiben e típus súlyozott átlagára annak előállítási költségével egyenlő vagy azt meghaladó volt, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult. Ezt az árat a VI során az e típus összes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki, függetlenül attól, hogy ezen értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem.

| (24) | Amennyiben a tenyésztett lazac egy típusa nyereséges értékesítésének mennyisége e típus összes értékesítésének 80 %-át vagy annál kevesebbet képviselte, vagy amennyiben e típus súlyozott átlagára alacsonyabb volt az előállítási költségnél, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ezen értékesítések e típus összes értékesítési mennyiségének 10 %-át vagy annál nagyobb részét képviselték. |
| --- | --- |

(24)

Amennyiben a tenyésztett lazac egy típusa nyereséges értékesítésének mennyisége e típus összes értékesítésének 80 %-át vagy annál kevesebbet képviselte, vagy amennyiben e típus súlyozott átlagára alacsonyabb volt az előállítási költségnél, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ezen értékesítések e típus összes értékesítési mennyiségének 10 %-át vagy annál nagyobb részét képviselték.

| (25) | Végül – amennyiben a tenyésztett lazac bármely típusa nyereséges értékesítéseinek mennyisége az adott típus összes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át képviselte – úgy tekintették, hogy e meghatározott típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a hazai ár megfelelő alapot nyújtson a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(25)

Végül – amennyiben a tenyésztett lazac bármely típusa nyereséges értékesítéseinek mennyisége az adott típus összes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át képviselte – úgy tekintették, hogy e meghatározott típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a hazai ár megfelelő alapot nyújtson a rendes érték megállapításához.

| (26) | Amennyiben egy exportáló termelő által értékesített meghatározott típus hazai árait nem lehetett használni, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében számított rendes értéket alkalmazták. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a rendes értéket úgy számították ki, hogy minden exportőrnek az exportált típusokkal kapcsolatos előállítási költségéheihez – adott esetben kiigazítva – hozzáadták az értékesítési, általános, és igazgatási költségek („SGA-költségek”) egy ésszerű összegét, valamint az ésszerű nyereségkülönbözetet. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy az egyes érintett exportáló termelők felmerült SGA-költségei, és realizált nyereségük a hazai piacon megbízható adatnak minősül-e. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben egy exportáló termelő által értékesített meghatározott típus hazai árait nem lehetett használni, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében számított rendes értéket alkalmazták. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a rendes értéket úgy számították ki, hogy minden exportőrnek az exportált típusokkal kapcsolatos előállítási költségéheihez – adott esetben kiigazítva – hozzáadták az értékesítési, általános, és igazgatási költségek („SGA-költségek”) egy ésszerű összegét, valamint az ésszerű nyereségkülönbözetet. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy az egyes érintett exportáló termelők felmerült SGA-költségei, és realizált nyereségük a hazai piacon megbízható adatnak minősül-e.

| (27) | A tényleges hazai nyereségkülönbözetet akkor tekintették megbízhatónak, ha az érintett társaság összes hazai értékesítésének mennyisége reprezentatívnak volt tekinthető a Közösségbe irányuló exportértékesítések mennyiségéhez képest. Az átfogó reprezentatív értékesítésekkel rendelkező társaságok esetében, a nyereségkülönbözetet a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített típusok hazai értékesítéseinek alapján határozták meg. E célból a (22)–(25) preambulumbekezdésben meghatározott módszert alkalmazták. |
| --- | --- |

(27)

A tényleges hazai nyereségkülönbözetet akkor tekintették megbízhatónak, ha az érintett társaság összes hazai értékesítésének mennyisége reprezentatívnak volt tekinthető a Közösségbe irányuló exportértékesítések mennyiségéhez képest. Az átfogó reprezentatív értékesítésekkel rendelkező társaságok esetében, a nyereségkülönbözetet a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített típusok hazai értékesítéseinek alapján határozták meg. E célból a (22)–(25) preambulumbekezdésben meghatározott módszert alkalmazták.

| (28) | Amennyiben e kritériumok nem teljesültek, a Bizottság ezt követően azt állapította meg, hogy Norvégiában a rendes kereskedelmi forgalomban reprezentatív értékesítésekkel rendelkező többi társaság súlyozott átlagú nyereségkülönbözete alkalmazható-e, vagy a rendes kereskedelmi forgalomban az érintett társaság termékei ugyanazon általános kategóriáinak előállítására és a hazai piacon történő értékesítéseire alkalmazandó tényleges összegek alkalmazhatók-e. Végül – amennyiben egyik megközelítés sem volt lehetséges – a hazai nyereségkülönbözetet az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban állapították meg. |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben e kritériumok nem teljesültek, a Bizottság ezt követően azt állapította meg, hogy Norvégiában a rendes kereskedelmi forgalomban reprezentatív értékesítésekkel rendelkező többi társaság súlyozott átlagú nyereségkülönbözete alkalmazható-e, vagy a rendes kereskedelmi forgalomban az érintett társaság termékei ugyanazon általános kategóriáinak előállítására és a hazai piacon történő értékesítéseire alkalmazandó tényleges összegek alkalmazhatók-e. Végül – amennyiben egyik megközelítés sem volt lehetséges – a hazai nyereségkülönbözetet az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontjával összhangban állapították meg.

| (29) | Öt társaság rendelkezett átfogó reprezentatív értékesítésekkel, de az derült ki, hogy a hazai piacon a rendes kereskedelmi forgalomban csak egy társaság esetében értékesítették az érintett termék olyan típusait, amelyeket exportáltak is. Az e társaságok által exportált tenyésztett lazac többi típusa esetében, a rendes értéket a (26) preambulumbekezdésben kifejtett módszer szerint kellett kiszámítani. Három társaság esetében állapították meg, hogy a tenyésztett lazac vonatkozásában nem rendelkeztek átfogó reprezentatív hazai értékesítésekkel. Ennélfogva az e társaságok által előállított érintett termék valamennyi típusa vonatkozásában a rendes értéket a (26) preambulumbekezdésben kifejtett módszer szerint kellett kiszámítani. |
| --- | --- |

(29)

Öt társaság rendelkezett átfogó reprezentatív értékesítésekkel, de az derült ki, hogy a hazai piacon a rendes kereskedelmi forgalomban csak egy társaság esetében értékesítették az érintett termék olyan típusait, amelyeket exportáltak is. Az e társaságok által exportált tenyésztett lazac többi típusa esetében, a rendes értéket a (26) preambulumbekezdésben kifejtett módszer szerint kellett kiszámítani. Három társaság esetében állapították meg, hogy a tenyésztett lazac vonatkozásában nem rendelkeztek átfogó reprezentatív hazai értékesítésekkel. Ennélfogva az e társaságok által előállított érintett termék valamennyi típusa vonatkozásában a rendes értéket a (26) preambulumbekezdésben kifejtett módszer szerint kellett kiszámítani.

| (30) | A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hazai nyereségkülönbözet tekintetében azt állapították meg, hogy csak egy exportáló termelő rendelkezett hazai értékesítésekkel a tenyésztett lazac vonatkozásában a rendes kereskedelmi forgalomban. Mivel ez nem volt elégségesen reprezentatívnak tekinthető, az árbevételen elért 8%-os hazai nyereséget hozták ideiglenesen összhangba hozták a (28) preambulumbekezdésben körvonalazott megközelítéssel. Az ilyen nyereségkülönbözetet tartották egy életképes ipar számára elérhető minimális szintnek. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a felhasznált hazai nyereség ugyanolyan rendben szerepelt, mint a rendes kereskedelmi forgalomban hazai értékesítésekkel rendelkező társaság által elért nyereség. E nyereségkülönbözet abszolút minimálisnak is tűnik azon jelentős, a lazactenyésztéshez szükséges mind időbeli, mind erőforrásbeli befektetés tekintetében, amelyeket az egy évnél idősebb lazacnak a kifogható hallá történő három éves növekedési ciklusában végeznek. A Bizottság e befektetési teher fényében továbbra is foglalkozni fog a hazai nyereség kérdésével, a jelenlegi norvégiai kamatszintekkel együtt, és a végső szakaszban döntését felülvizsgálhatja. |
| --- | --- |

(30)

A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hazai nyereségkülönbözet tekintetében azt állapították meg, hogy csak egy exportáló termelő rendelkezett hazai értékesítésekkel a tenyésztett lazac vonatkozásában a rendes kereskedelmi forgalomban. Mivel ez nem volt elégségesen reprezentatívnak tekinthető, az árbevételen elért 8%-os hazai nyereséget hozták ideiglenesen összhangba hozták a (28) preambulumbekezdésben körvonalazott megközelítéssel. Az ilyen nyereségkülönbözetet tartották egy életképes ipar számára elérhető minimális szintnek. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a felhasznált hazai nyereség ugyanolyan rendben szerepelt, mint a rendes kereskedelmi forgalomban hazai értékesítésekkel rendelkező társaság által elért nyereség. E nyereségkülönbözet abszolút minimálisnak is tűnik azon jelentős, a lazactenyésztéshez szükséges mind időbeli, mind erőforrásbeli befektetés tekintetében, amelyeket az egy évnél idősebb lazacnak a kifogható hallá történő három éves növekedési ciklusában végeznek. A Bizottság e befektetési teher fényében továbbra is foglalkozni fog a hazai nyereség kérdésével, a jelenlegi norvégiai kamatszintekkel együtt, és a végső szakaszban döntését felülvizsgálhatja.

| (31) | Az SGA-költségek ésszerű összegének meghatározásakor a Bizottság azt vette figyelembe, hogy az exportáló termelők által nyújtott a társaság tekintetében specifikus információk e szakaszban ideiglenesen felhasználhatók voltak. Meg kell jegyezni azonban, hogy tisztázni és továbbra is igazolni kell egy sor olyan kérdést, amelyek megfelelőségétől e megközelítés függ. A Bizottság továbbra is vizsgálni fogja e kérdést, és a végső szakaszban úgy határozhat, hogy megközelítését felülvizsgálja. |
| --- | --- |

(31)

Az SGA-költségek ésszerű összegének meghatározásakor a Bizottság azt vette figyelembe, hogy az exportáló termelők által nyújtott a társaság tekintetében specifikus információk e szakaszban ideiglenesen felhasználhatók voltak. Meg kell jegyezni azonban, hogy tisztázni és továbbra is igazolni kell egy sor olyan kérdést, amelyek megfelelőségétől e megközelítés függ. A Bizottság továbbra is vizsgálni fogja e kérdést, és a végső szakaszban úgy határozhat, hogy megközelítését felülvizsgálja.

3.4.   Exportár

| (32) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket a Közösségbe független fogyasztóknak történő értékesítésekkel exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, és különösen a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(32)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket a Közösségbe független fogyasztóknak történő értékesítésekkel exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, és különösen a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (33) | Amennyiben az értékesítéseket egy, a Közösségben kapcsolódó importőrön keresztül valósították meg, az exportárat az importőr által a független fogyasztók felé alkalmazott viszonteladási árak alapján számították ki. A behozatal és a kapcsolt társaság általi viszonteladás között felmerült összes költség – beleértve az SGA-költségeket, és az árbevételen elért ésszerű 5 %-os nyereséget – tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazításokat végeztek. |
| --- | --- |

(33)

Amennyiben az értékesítéseket egy, a Közösségben kapcsolódó importőrön keresztül valósították meg, az exportárat az importőr által a független fogyasztók felé alkalmazott viszonteladási árak alapján számították ki. A behozatal és a kapcsolt társaság általi viszonteladás között felmerült összes költség – beleértve az SGA-költségeket, és az árbevételen elért ésszerű 5 %-os nyereséget – tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazításokat végeztek.

| (34) | Amennyiben az exportértékesítéseket egy norvégiai kapcsolódó kereskedőn keresztül végezték, az exportárat az első közösségi független vevő által fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(34)

Amennyiben az exportértékesítéseket egy norvégiai kapcsolódó kereskedőn keresztül végezték, az exportárat az első közösségi független vevő által fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg.

3.5.   Összehasonlítás

| (35) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából kiigazítások formájában az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő csökkentést végeztek az árakat befolyásoló eltérések és az árak összehasonlíthatósága vonatkozásában. A szállítási és biztosítási, hitel-, bizományi, és banki díjak, a csomagolás, valamint a vámok és az árengedmények tekintetében megfelelő kiigazításokat végeztek minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak tartották. Kiigazításokat végeztek az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontja értelmében akkor is, amikor az exportértékesítéseket norvégiai székhellyel rendelkező kapcsolt társaságon keresztül valósították meg. |
| --- | --- |

(35)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából kiigazítások formájában az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban megfelelő csökkentést végeztek az árakat befolyásoló eltérések és az árak összehasonlíthatósága vonatkozásában. A szállítási és biztosítási, hitel-, bizományi, és banki díjak, a csomagolás, valamint a vámok és az árengedmények tekintetében megfelelő kiigazításokat végeztek minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak tartották. Kiigazításokat végeztek az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontja értelmében akkor is, amikor az exportértékesítéseket norvégiai székhellyel rendelkező kapcsolt társaságon keresztül valósították meg.

3.6.   Dömpingkülönbözet

3.6.1.   A mintavételben szereplő társaságok

| (36) | A mintavételben szereplő nyolc exportáló termelő esetében egyedi dömpingkülönbözet volt kiszámítható. E társaságok esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának súlyozott rendes átlagértékét az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával hasonlították össze. Amennyiben az exportáló termelők kapcsolódnak, a közösségi határon érvényes CIF-importár százalékaként kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetet – a Közösségnek a kapcsolt exportáló termelőkre vonatkozó politikájával összhangban – a kapcsolt társaságok dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlagaként számították ki. Ilyen körülmény a vizsgálatban részt vevő két társaság esetében merült föl. |
| --- | --- |

(36)

A mintavételben szereplő nyolc exportáló termelő esetében egyedi dömpingkülönbözet volt kiszámítható. E társaságok esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának súlyozott rendes átlagértékét az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlag exportárával hasonlították össze. Amennyiben az exportáló termelők kapcsolódnak, a közösségi határon érvényes CIF-importár százalékaként kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetet – a Közösségnek a kapcsolt exportáló termelőkre vonatkozó politikájával összhangban – a kapcsolt társaságok dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlagaként számították ki. Ilyen körülmény a vizsgálatban részt vevő két társaság esetében merült föl.

| (37) | A fennmaradó két exportáló termelőhöz – amelyek estében nem lehetett elvégezni a (18) preambulumbekezdésben körvonalazott egyedi dömpingszámítást – szintén rendeltek ideiglenes dömpingkülönbözetet, a mintában szereplő felek tekintetében ideiglenesen megállapított egyedi dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának szintjén. |
| --- | --- |

(37)

A fennmaradó két exportáló termelőhöz – amelyek estében nem lehetett elvégezni a (18) preambulumbekezdésben körvonalazott egyedi dömpingszámítást – szintén rendeltek ideiglenes dömpingkülönbözetet, a mintában szereplő felek tekintetében ideiglenesen megállapított egyedi dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának szintjén.

3.6.2.   A mintában nem szereplő társaságok

| (38) | Azon társaságokhoz, amelyek együttműködtek, de amelyeket nem választottak be a mintába, és amelyek nem kapcsolódnak a mintában szereplő egyik társasághoz sem, szintén rendeltek ideiglenes dömpingkülönbözetet a mintában szereplő felek tekintetében ideiglenesen megállapított egyedi dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának szintjén, azaz 25,1 %-on. |
| --- | --- |

(38)

Azon társaságokhoz, amelyek együttműködtek, de amelyeket nem választottak be a mintába, és amelyek nem kapcsolódnak a mintában szereplő egyik társasághoz sem, szintén rendeltek ideiglenes dömpingkülönbözetet a mintában szereplő felek tekintetében ideiglenesen megállapított egyedi dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának szintjén, azaz 25,1 %-on.

| (39) | Azon társaságokhoz, amelyek együttműködtek, de amelyeket nem választottak be a mintába, és amelyek a mintában szereplő valamely társasághoz kapcsolódnak, ideiglenesen ugyanazon a szinten rendeltek ideiglenes dömpingkülönbözetet, mint amelyet ahhoz a társasághoz rendeltek, amely szerepel a mintában, és amelyhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(39)

Azon társaságokhoz, amelyek együttműködtek, de amelyeket nem választottak be a mintába, és amelyek a mintában szereplő valamely társasághoz kapcsolódnak, ideiglenesen ugyanazon a szinten rendeltek ideiglenes dömpingkülönbözetet, mint amelyet ahhoz a társasághoz rendeltek, amely szerepel a mintában, és amelyhez kapcsolódnak.

3.6.3.   A nem együttműködő társaságok

| (40) | A maradvány-dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében, azaz az olyan norvégiai exportőrök esetében meglévő dömpingkülönbözet tekintetében, amely exportőrök nem működtek együtt, vagy nem jelentkeztek, a Bizottság először az együttműködés szintjét állapította meg. Összehasonlították az Eurostat adatai alapján kiszámított, a Norvégiából származó érintett termék összes behozatalát és az azon norvégiai exportáló termelőktől kapott tényleges adatokat, amely termelők kifejezték a mintába való bekerülésre irányuló szándékukat. Ezen az alapon megállapították, hogy az együttműködés szintje magas volt, azaz a tenyésztett lazac Közösségbe irányuló összes norvég exportjának majdnem 80 %-a. |
| --- | --- |

(40)

A maradvány-dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében, azaz az olyan norvégiai exportőrök esetében meglévő dömpingkülönbözet tekintetében, amely exportőrök nem működtek együtt, vagy nem jelentkeztek, a Bizottság először az együttműködés szintjét állapította meg. Összehasonlították az Eurostat adatai alapján kiszámított, a Norvégiából származó érintett termék összes behozatalát és az azon norvégiai exportáló termelőktől kapott tényleges adatokat, amely termelők kifejezték a mintába való bekerülésre irányuló szándékukat. Ezen az alapon megállapították, hogy az együttműködés szintje magas volt, azaz a tenyésztett lazac Közösségbe irányuló összes norvég exportjának majdnem 80 %-a.

| (41) | A rendelkezésre álló információból azt a következtetést vonták le, hogy e társaságok nem dömpingeltek alacsonyabb szinten, mint a mintában szereplő társaságok. A maradvány-dömpingkülönbözetet ezt követően az együttműködő társaság vonatkozásában megállapított legmagasabb egyedi dömpingkülönbözet szintjén határozták meg. Ezen az alapon a dömping maradványszintjét ideiglenesen a CIF közösségi határár 44 %-án állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

A rendelkezésre álló információból azt a következtetést vonták le, hogy e társaságok nem dömpingeltek alacsonyabb szinten, mint a mintában szereplő társaságok. A maradvány-dömpingkülönbözetet ezt követően az együttműködő társaság vonatkozásában megállapított legmagasabb egyedi dömpingkülönbözet szintjén határozták meg. Ezen az alapon a dömping maradványszintjét ideiglenesen a CIF közösségi határár 44 %-án állapították meg.

3.6.4.   Dömpingkülönbözet

| (42) | Ezen az alapon a CIF közösségi határár százalékaként kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:






  Társaság | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvégia | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvégia | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvégia | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvégia | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvégia | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvégia | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvégia | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvégia | 22,9 % |
| Súlyozott átlag | 22,5 % |
| Maradványkülönbözet | 37,7 % |

(42)

Ezen az alapon a CIF közösségi határár százalékaként kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:

Társaság

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvégia

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvégia

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvégia

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvégia

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvégia

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvégia

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvégia

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvégia

22,9 %

Súlyozott átlag

22,5 %

Maradványkülönbözet

37,7 %

4.   KÁR

4.1.   A közösségi termelés és közösségi ipar meghatározása

| (43) | A VI során a tenyésztett lazacot a Közösségben az alábbiak tenyésztették






  — | olyan közösségi termelők, akik nem kapcsolódtak a norvég exportőrökhöz vagy importőrökhöz, és akik panaszosok voltak, vagy kifejezetten támogatták a panaszt; |
| --- | --- | --- |

(43)

A VI során a tenyésztett lazacot a Közösségben az alábbiak tenyésztették

—

olyan közösségi termelők, akik nem kapcsolódtak a norvég exportőrökhöz vagy importőrökhöz, és akik panaszosok voltak, vagy kifejezetten támogatták a panaszt;

| — | olyan közösségi termelők, akik nem kapcsolódtak a norvég exportőrökhöz vagy importőrökhöz, és akik nem foglaltak állást a panaszban („hallgattak”); |
| --- | --- |

—

olyan közösségi termelők, akik nem kapcsolódtak a norvég exportőrökhöz vagy importőrökhöz, és akik nem foglaltak állást a panaszban („hallgattak”);

| — | sok más termelő, akikről megállapították, hogy kapcsolódnak a norvég exportőrök vagy importőrök („kapcsoltak”). |
| --- | --- |

—

sok más termelő, akikről megállapították, hogy kapcsolódnak a norvég exportőrök vagy importőrök („kapcsoltak”).

| (44) | Sok más, a norvég exportőrökhöz vagy importőrökhöz kapcsolt termelő jelentkezett, és kérte, hogy vegyék fel a közösségi termelés fogalmába. Közösségi iparként is meghatározták magukat. Ezt az igényt azonban az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései alapján elutasították. Különösen úgy tekintették, hogy e kapcsolt termelők és a dömpingelt termékek exportőrei vagy importőrei közötti kapcsolat azt idézheti elő, hogy az érintett termelők a nem kapcsolt termelőktől eltérően viselkednek. Ebből következően a többi termelő kibocsátását nem vették figyelembe a közösségi termelés kiszámításakor. |
| --- | --- |

(44)

Sok más, a norvég exportőrökhöz vagy importőrökhöz kapcsolt termelő jelentkezett, és kérte, hogy vegyék fel a közösségi termelés fogalmába. Közösségi iparként is meghatározták magukat. Ezt az igényt azonban az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései alapján elutasították. Különösen úgy tekintették, hogy e kapcsolt termelők és a dömpingelt termékek exportőrei vagy importőrei közötti kapcsolat azt idézheti elő, hogy az érintett termelők a nem kapcsolt termelőktől eltérően viselkednek. Ebből következően a többi termelő kibocsátását nem vették figyelembe a közösségi termelés kiszámításakor.

| (45) | A vizsgálat kimutatta, hogy a panaszt tevő közösségi termelők körülbelül 20 000 tonna lazacot termeltek a VI alatt. Ez az érintett termék becsült közösségi össztermelésének körülbelül a 90 %-át teszi ki. Ez alkotja a közösségi termelés jelentős hányadát. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a panaszt tevő közösségi termelők alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi ipart. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálat kimutatta, hogy a panaszt tevő közösségi termelők körülbelül 20 000 tonna lazacot termeltek a VI alatt. Ez az érintett termék becsült közösségi össztermelésének körülbelül a 90 %-át teszi ki. Ez alkotja a közösségi termelés jelentős hányadát. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a panaszt tevő közösségi termelők alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi ipart.

4.2.   Mintavétel kárbecslési célokból

| (46) | A tenyésztett lazac közösségi termelői nagy számának ismeretében, a kárbecslés tekintetében az eljárás megindításáról szóló értesítésben rendelkeztek a mintavételi technikák alkalmazásáról. A közösségi termelők mintájának kiválasztása a termelésnek azon a legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amelyet az alaprendelet 17. cikkével összhangban a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálhattak. |
| --- | --- |

(46)

A tenyésztett lazac közösségi termelői nagy számának ismeretében, a kárbecslés tekintetében az eljárás megindításáról szóló értesítésben rendelkeztek a mintavételi technikák alkalmazásáról. A közösségi termelők mintájának kiválasztása a termelésnek azon a legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amelyet az alaprendelet 17. cikkével összhangban a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálhattak.

| (47) | A Bizottság számára átadott információk alapján a fenti (7) preambulumbekezdésben felsorolt hat közösségi termelőt kezdetben beválasztották a mintába, és kérték tőlük, hogy válaszoljanak egy kérdőívre. A társaságok telephelyein vizsgálatokat végeztek. A vizsgálat kimutatta, hogy a Celtic Atlantic Salmon Ltd. nem termelt tenyésztett lazacot a teljes érintett időszak alatt, és ennélfogva nem volt abban a helyzetben, hogy a kérdőívben kért összes adatot és információt nyújtani tudja. Celtic Atlantic Salmon Ltd.-t 2004 januárjában alapították, miután megvásárolta egy olyan lazactermelő társaság bizonyos vagyontárgyait, amely csődgondnokság alatt állt, és csak a VI tekintetében tudott adatokkal szolgálni. Ebből következően az alábbiakban, a (63) preambulumbekezdéstől tárgyalt kármutatókat a fenti (7) preambulumbekezdésben felsorolt öt másik társaság által nyújtott igazolt információ alapján állapították meg. A Celtic Atlantic Salmon Ltd.-től kapott adatokat azonban felhasználták az alákínálás és az ár alatti értékesítés kiszámítása céljából. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság számára átadott információk alapján a fenti (7) preambulumbekezdésben felsorolt hat közösségi termelőt kezdetben beválasztották a mintába, és kérték tőlük, hogy válaszoljanak egy kérdőívre. A társaságok telephelyein vizsgálatokat végeztek. A vizsgálat kimutatta, hogy a Celtic Atlantic Salmon Ltd. nem termelt tenyésztett lazacot a teljes érintett időszak alatt, és ennélfogva nem volt abban a helyzetben, hogy a kérdőívben kért összes adatot és információt nyújtani tudja. Celtic Atlantic Salmon Ltd.-t 2004 januárjában alapították, miután megvásárolta egy olyan lazactermelő társaság bizonyos vagyontárgyait, amely csődgondnokság alatt állt, és csak a VI tekintetében tudott adatokkal szolgálni. Ebből következően az alábbiakban, a (63) preambulumbekezdéstől tárgyalt kármutatókat a fenti (7) preambulumbekezdésben felsorolt öt másik társaság által nyújtott igazolt információ alapján állapították meg. A Celtic Atlantic Salmon Ltd.-től kapott adatokat azonban felhasználták az alákínálás és az ár alatti értékesítés kiszámítása céljából.

| (48) | A vizsgálatban teljesen együttműködő, a mintába beválasztott öt közösségi termelő felhalmozott termelése a VI során körülbelül 8 300 tonna, vagy a tenyésztett lazac becsült közösségi össztermelésének körülbelül 37 %-a volt. |
| --- | --- |

(48)

A vizsgálatban teljesen együttműködő, a mintába beválasztott öt közösségi termelő felhalmozott termelése a VI során körülbelül 8 300 tonna, vagy a tenyésztett lazac becsült közösségi össztermelésének körülbelül 37 %-a volt.

| (49) | A kárelemzés a következőkre alapul: a) teljesítési kármutatók, úgy mint eladási árak, készletek, nyereségesség, a befektetések megtérülése, pénzforgalom, befektetések, a tőke és a munkabérek előteremtésére irányuló képesség, amelyeket a minta szintjén megvizsgált információk alapján állapítottak meg, és b) más kármutatók, úgy mint termelés, termelési kapacitás, a kapacitás kihasználása, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, alkalmazás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága, amelyet a közösségi ipar, mint egész szintjén gyűjtött adatok alapján állapítottak meg. |
| --- | --- |

(49)

A kárelemzés a következőkre alapul: a) teljesítési kármutatók, úgy mint eladási árak, készletek, nyereségesség, a befektetések megtérülése, pénzforgalom, befektetések, a tőke és a munkabérek előteremtésére irányuló képesség, amelyeket a minta szintjén megvizsgált információk alapján állapítottak meg, és b) más kármutatók, úgy mint termelés, termelési kapacitás, a kapacitás kihasználása, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, alkalmazás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága, amelyet a közösségi ipar, mint egész szintjén gyűjtött adatok alapján állapítottak meg.

4.3.   Közösségi fogyasztás

| (50) | Az érintett időszak alatt a közösségi fogyasztás a következőképpen alakult:
  1. táblázat
  közösségi fogyasztás | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Index | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Forrás: Eurostat, valamint adatok Írország, az Egyesült Királyság és Franciaország tekintetében. Minden szám a 25 tagú EU-ra vonatkozik |

(50)

Az érintett időszak alatt a közösségi fogyasztás a következőképpen alakult:

1. táblázat

közösségi fogyasztás

2001

2002

2003

IP

Tonna

527 970

550 943

611 101

607 904

Index

100

104

116

115

Forrás: Eurostat, valamint adatok Írország, az Egyesült Királyság és Franciaország tekintetében. Minden szám a 25 tagú EU-ra vonatkozik

| (51) | A közösségi fogyasztást az összes közösségi termelő által végzett össztermelés és az európai közösségi exportokkal csökkentett, a harmadik országokból érkező behozatalok összege alapján állapították meg. A Közösségben letelepedett összes termelő által végzett termelést a termelés helye szerinti országok – azaz Írország, az Egyesült Királyság és Franciaország – által nyújtott adatok alapján állapították meg. Az importált és exportált mennyiségek az Eurostattól származnak. |
| --- | --- |

(51)

A közösségi fogyasztást az összes közösségi termelő által végzett össztermelés és az európai közösségi exportokkal csökkentett, a harmadik országokból érkező behozatalok összege alapján állapították meg. A Közösségben letelepedett összes termelő által végzett termelést a termelés helye szerinti országok – azaz Írország, az Egyesült Királyság és Franciaország – által nyújtott adatok alapján állapították meg. Az importált és exportált mennyiségek az Eurostattól származnak.

| (52) | Meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazac nagymértékű tenyésztése a Közösségben az Egyesült Királyságra (Skócia) és Írországra korlátozódik. Bizonyos kiigazításokat végeztek annak érdekében, hogy az Eurostat által jelentett nettó súlyokat kerekített súlyokká vagy „egész hal együtthatókká” (EHE) (7) váltsák át, amint az az iparban végzett összehasonlítások esetében gyakori, EHE-alapon. Ezért – ettől eltérő jelölés hiányában – a friss, hűtött és fagyasztott lazacra– a filé kivételével –, valamint és a friss, hűtött és fagyasztott lazac filére vonatkozó számokat a lazac kiszerelésétől függően 0,90 illetve 0,65 átváltási aránnyal, azaz a lazaciparban általánosan elfogadott átváltási arányokkal osztották el. |
| --- | --- |

(52)

Meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazac nagymértékű tenyésztése a Közösségben az Egyesült Királyságra (Skócia) és Írországra korlátozódik. Bizonyos kiigazításokat végeztek annak érdekében, hogy az Eurostat által jelentett nettó súlyokat kerekített súlyokká vagy „egész hal együtthatókká” (EHE) (7) váltsák át, amint az az iparban végzett összehasonlítások esetében gyakori, EHE-alapon. Ezért – ettől eltérő jelölés hiányában – a friss, hűtött és fagyasztott lazacra– a filé kivételével –, valamint és a friss, hűtött és fagyasztott lazac filére vonatkozó számokat a lazac kiszerelésétől függően 0,90 illetve 0,65 átváltási aránnyal, azaz a lazaciparban általánosan elfogadott átváltási arányokkal osztották el.

| (53) | A fenti táblázat megmutatja, hogy 2001 és 2003 között a fogyasztás 16 %-kal emelkedett. A VI-ban a fogyasztás a 2003-as szinttel közel azonos szinten maradt, enyhe, 0,5 %-os csökkenéssel. Az érintett időszakban a fogyasztás átfogó növekedése 15 %-os volt. |
| --- | --- |

(53)

A fenti táblázat megmutatja, hogy 2001 és 2003 között a fogyasztás 16 %-kal emelkedett. A VI-ban a fogyasztás a 2003-as szinttel közel azonos szinten maradt, enyhe, 0,5 %-os csökkenéssel. Az érintett időszakban a fogyasztás átfogó növekedése 15 %-os volt.

4.4.   Az érintett országból a Közösségbe irányuló importok

4.4.1.   Az érintett importok mennyisége

| (54) | Az érintett időszak alatt a Norvégiából származó importok mennyisége a fenti (51) preambulumbekezdésben leírt módszert alkalmazó Eurostat-adatok szerint a következőképpen alakult:
  2. táblázat
  Az érintett importok mennyisége | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Index | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Forrás: Eurostat |

(54)

Az érintett időszak alatt a Norvégiából származó importok mennyisége a fenti (51) preambulumbekezdésben leírt módszert alkalmazó Eurostat-adatok szerint a következőképpen alakult:

2. táblázat

Az érintett importok mennyisége

2001

2002

2003

VI

Tonna

269 126

294 481

351 757

362 492

Index

100

109

131

135

Forrás: Eurostat

| (55) | A fenti táblázat megmutatja, hogy a Norvégiából származó tenyésztett lazac importjainak mennyisége az érintett időszak alatt 35 %-kal emelkedett. A növekedés 2001 és 2003 között 31 % volt, és 2003 és a VI között további 3 %-kal emelkedett. Más szóval a fogyasztás közel 80 000 tonnával emelkedett az érintett időszakban, a norvég exportőrök a közösségi piacon 93 000 tonnával tudták növelni az értékesítéseiket, amely a fogyasztás összes növekedésénél magasabb. |
| --- | --- |

(55)

A fenti táblázat megmutatja, hogy a Norvégiából származó tenyésztett lazac importjainak mennyisége az érintett időszak alatt 35 %-kal emelkedett. A növekedés 2001 és 2003 között 31 % volt, és 2003 és a VI között további 3 %-kal emelkedett. Más szóval a fogyasztás közel 80 000 tonnával emelkedett az érintett időszakban, a norvég exportőrök a közösségi piacon 93 000 tonnával tudták növelni az értékesítéseiket, amely a fogyasztás összes növekedésénél magasabb.

4.4.2.   Az érintett importok piaci részesedése

| (56) | A norvégiai exportáló termelők piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:
  3. táblázat
  A Norvégiából származó importok piaci részesedése | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Index | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Forrás: Eurostat, Írország, az Egyesült Királyság, Franciaország és Lettország tekintetében nyújtott adatokból kiszámított közösségi termelés és exportok |

(56)

A norvégiai exportáló termelők piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:

3. táblázat

A Norvégiából származó importok piaci részesedése

2001

2002

2003

VI

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Index

100

105

113

117

Forrás: Eurostat, Írország, az Egyesült Királyság, Franciaország és Lettország tekintetében nyújtott adatokból kiszámított közösségi termelés és exportok

| (57) | Ugyanúgy, mint az importok esetében, a norvég piaci részesedés folyamatosan emelkedett az érintett időszak alatt. Összességében az importmennyiségekre alapuló piaci részesedés 17 %-kal vagy 8,6 százalékponttal nőtt az érintett időszakban. A 2002 és a VI közötti növekedés 6,1 százalékpontnyi volt. |
| --- | --- |

(57)

Ugyanúgy, mint az importok esetében, a norvég piaci részesedés folyamatosan emelkedett az érintett időszak alatt. Összességében az importmennyiségekre alapuló piaci részesedés 17 %-kal vagy 8,6 százalékponttal nőtt az érintett időszakban. A 2002 és a VI közötti növekedés 6,1 százalékpontnyi volt.

4.4.3.   A dömpingelt importok átlagárai

| (58) | A Norvégiából származó, a közösségi piacon értékesített dömpingelt importok árának alakulása a következő:
  4. táblázat
  A Norvégiából származó dömpingelt importok átlagára (EURO/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Forrás: Eurostat |

(58)

A Norvégiából származó, a közösségi piacon értékesített dömpingelt importok árának alakulása a következő:

4. táblázat

A Norvégiából származó dömpingelt importok átlagára (EURO/kg)

2001

2002

2003

VI

3,13

3,04

2,64

2,64

Index

100

97

84

84

Forrás: Eurostat

| (59) | Az érintett időszakban a dömpingelt importok átlagára 16 %-kal csökkent. A fenti táblázat egyértelmű egybeesést jelez időben a 2003-ban lezuhant áresés és az (54) preambulumbekezdésben bizonyított, a közösségi piacon dömpingelt importok hulláma között. |
| --- | --- |

(59)

Az érintett időszakban a dömpingelt importok átlagára 16 %-kal csökkent. A fenti táblázat egyértelmű egybeesést jelez időben a 2003-ban lezuhant áresés és az (54) preambulumbekezdésben bizonyított, a közösségi piacon dömpingelt importok hulláma között.

4.4.4.   Áralákínálás

| (60) | Az áralákínálás VI alatti szintjének kiszámítása céljából, a mintavételben szereplő közösségi ipari termelők súlyozott átlageladási árait összehasonlították a mintavételben szereplő norvég exportáló termelők súlyozott átlag exportáraival. Ezen összehasonlítást a tenyésztett lazac összehasonlítható típusai tekintetében, és a kereskedelem azonos szintjén – nevezetesen az első független fogyasztónak történő értékesítések vonatkozásában – végezték el. Az összehasonlítást az árengedmények levonása után végezték el, és az importárak a vámokhoz igazított CIF közösségi határárak voltak. |
| --- | --- |

(60)

Az áralákínálás VI alatti szintjének kiszámítása céljából, a mintavételben szereplő közösségi ipari termelők súlyozott átlageladási árait összehasonlították a mintavételben szereplő norvég exportáló termelők súlyozott átlag exportáraival. Ezen összehasonlítást a tenyésztett lazac összehasonlítható típusai tekintetében, és a kereskedelem azonos szintjén – nevezetesen az első független fogyasztónak történő értékesítések vonatkozásában – végezték el. Az összehasonlítást az árengedmények levonása után végezték el, és az importárak a vámokhoz igazított CIF közösségi határárak voltak.

| (61) | A mintában szereplő közösségi ipari termelők árait gyártelepi árszinten vették, azaz kivéve a szállítási költségeket és a kereskedelem olyan szintjein, amelyek az érintett importok szintjeivel összehasonlíthatóknak tekinthetők. A mintában szereplő azon közösségi ipari termelők esetében, amelyek halukat a gazdaságból értékesítették egy feldolgozó üzemnek fizetett díj levonását követően, felfelé történő kiigazítást alkalmaztak a feldolgozási és csomagolási költségek tükrözése érdekében, hogy áraik összehasonlíthatóak legyenek a mintában szereplő többi termelő áraival. E kiigazítást a mintában szereplő többi termelőnél, az e tevékenységekkel kapcsolatban felmerült költségek alapján, vagy a feldolgozó üzemnek fizetett tényleges díj alapján végezték. |
| --- | --- |

(61)

A mintában szereplő közösségi ipari termelők árait gyártelepi árszinten vették, azaz kivéve a szállítási költségeket és a kereskedelem olyan szintjein, amelyek az érintett importok szintjeivel összehasonlíthatóknak tekinthetők. A mintában szereplő azon közösségi ipari termelők esetében, amelyek halukat a gazdaságból értékesítették egy feldolgozó üzemnek fizetett díj levonását követően, felfelé történő kiigazítást alkalmaztak a feldolgozási és csomagolási költségek tükrözése érdekében, hogy áraik összehasonlíthatóak legyenek a mintában szereplő többi termelő áraival. E kiigazítást a mintában szereplő többi termelőnél, az e tevékenységekkel kapcsolatban felmerült költségek alapján, vagy a feldolgozó üzemnek fizetett tényleges díj alapján végezték.

| (62) | A súlyozott átlagnak a súlyozott átlagalappal történő összehasonlításának eredményei rámutattak, hogy a VI során a Norvégiából származó érintett termékeket a Közösségben a közösségi ipari árakhoz képest alákínált árakon értékesítették – ez utóbbi százalékában kifejezve – körülbelül 15 %-os átlaggal. |
| --- | --- |

(62)

A súlyozott átlagnak a súlyozott átlagalappal történő összehasonlításának eredményei rámutattak, hogy a VI során a Norvégiából származó érintett termékeket a Közösségben a közösségi ipari árakhoz képest alákínált árakon értékesítették – ez utóbbi százalékában kifejezve – körülbelül 15 %-os átlaggal.

4.5.   A közösségi ipar helyzete

| (63) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt importok közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálata tartalmazta minden gazdasági tényező, valamint az érintett időszakban a közösségi ipar állapotára kihatással lévő mutatók értékelését. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt importok közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálata tartalmazta minden gazdasági tényező, valamint az érintett időszakban a közösségi ipar állapotára kihatással lévő mutatók értékelését.

4.5.1.   Termelés, termelési kapacitás, és a kapacitás kihasználása

| (64) | A közösségi ipar, mint egész termelése, termelési kapacitása, és e kapacitás kihasználása a következőképpen alakult:
  5. táblázat
  Termelés, termelési kapacitás, és a kapacitás kihasználása | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Index | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Index | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Kapacitás kihasználása | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Index | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Forrás: közösségi ipar |

(64)

A közösségi ipar, mint egész termelése, termelési kapacitása, és e kapacitás kihasználása a következőképpen alakult:

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás, és a kapacitás kihasználása

2001

2002

2003

VI

Termelés (tonna)

18 118

20 621

19 387

20 536

Index

100

114

107

113

Termelési kapacitás (tonna)

36 994

37 112

41 862

43 662

Index

100

100

113

118

Kapacitás kihasználása

49 %

56 %

46 %

47 %

Index

100

113

95

96

Forrás: közösségi ipar

| (65) | A közösségi ipar termelése először 14 %-kal emelkedett 2001 és 2002 között. Ezt követően 6 %-kal csökkent, de a VI-ban 5 %-kal nőtt, noha még mindig a 2002-es szint alatt maradt. Mint azt a fenti táblázat mutatja a termelés általánosságban 13%-kal nőtt az érintett időszakban. |
| --- | --- |

(65)

A közösségi ipar termelése először 14 %-kal emelkedett 2001 és 2002 között. Ezt követően 6 %-kal csökkent, de a VI-ban 5 %-kal nőtt, noha még mindig a 2002-es szint alatt maradt. Mint azt a fenti táblázat mutatja a termelés általánosságban 13%-kal nőtt az érintett időszakban.

| (66) | Az érintett időszak során a termelési kapacitás 18 %-kal emelkedett. A legfőbb növekedés 2003-ban történt (+13 %). Meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazac termelését az Európai Közösségben a kormányengedélyek hatékonyan korlátozzák azzal, hogy pontosan meghatározzák a bárhol és bármikor vízben tartható élő halak maximális mennyiségét. A kapacitásra vonatkozóan megadott számok az engedélyezett összmennyiségen alapuló eszmei kapacitást tükrözik, semmint a halketrecek tényleges fizikai haltartó kapacitását, és a közösségi ipar által működtetett más termelési anyagokat. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a kapacitásra vonatkozó adatok az elemzés során nem bírnak kiemelkedő jelentősséggel. |
| --- | --- |

(66)

Az érintett időszak során a termelési kapacitás 18 %-kal emelkedett. A legfőbb növekedés 2003-ban történt (+13 %). Meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazac termelését az Európai Közösségben a kormányengedélyek hatékonyan korlátozzák azzal, hogy pontosan meghatározzák a bárhol és bármikor vízben tartható élő halak maximális mennyiségét. A kapacitásra vonatkozóan megadott számok az engedélyezett összmennyiségen alapuló eszmei kapacitást tükrözik, semmint a halketrecek tényleges fizikai haltartó kapacitását, és a közösségi ipar által működtetett más termelési anyagokat. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a kapacitásra vonatkozó adatok az elemzés során nem bírnak kiemelkedő jelentősséggel.

| (67) | A kapacitás kihasználása először 13 %-kal nőtt 2001 és 2002 között, de 2003-ban körülbelül 18 %-kal csökkent, és többé-kevésbé állandó maradt a VI-ban. |
| --- | --- |

(67)

A kapacitás kihasználása először 13 %-kal nőtt 2001 és 2002 között, de 2003-ban körülbelül 18 %-kal csökkent, és többé-kevésbé állandó maradt a VI-ban.

4.5.2.   Készletek

| (68) | Meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazacot a közösségi ipar gyakorlatilag nem tárolja készletekben, hanem a betakarítást követően azonnal értékesíti a továbbfeldolgozó iparoknak. Ennélfogva a készletek értékelése nem tűnik jelentős tényezőnek a közösségi ipar gazdasági helyzetének vizsgálata során. |
| --- | --- |

(68)

Meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazacot a közösségi ipar gyakorlatilag nem tárolja készletekben, hanem a betakarítást követően azonnal értékesíti a továbbfeldolgozó iparoknak. Ennélfogva a készletek értékelése nem tűnik jelentős tényezőnek a közösségi ipar gazdasági helyzetének vizsgálata során.

4.5.3.   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés, átlagos egységárak az EK-ban és növekedés

| (69) | Az alábbi adatok a közösségi iparnak a közösség piacon a független fogyasztók felé történő értékesítéseit mutatják.
  6. táblázat
  Értékesítési mennyiség, piaci részesedés, átlagos értékesítési egységárak az EK-ban | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (tonna) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Piaci részesedés | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Index | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Átlagos értékesítési egységárak (euró/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Forrás: a közösségi ipar az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés tekintetében. Az átlagos értékesítési egységárak tekintetében a mintavételben szereplő közösségi ipar gazdasági ár szinten. |

(69)

Az alábbi adatok a közösségi iparnak a közösség piacon a független fogyasztók felé történő értékesítéseit mutatják.

6. táblázat

Értékesítési mennyiség, piaci részesedés, átlagos értékesítési egységárak az EK-ban

2001

2002

2003

VI

Értékesítési mennyiség (tonna)

17 556

18 684

18 997

19 925

Index

100

106

108

113

Piaci részesedés

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Index

100

102

93

99

Átlagos értékesítési egységárak (euró/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Index

100

99

86

94

Forrás: a közösségi ipar az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés tekintetében. Az átlagos értékesítési egységárak tekintetében a mintavételben szereplő közösségi ipar gazdasági ár szinten.

| (70) | A közösségi ipar értékesítési mennyiségei 2001 és a VI között 13 %-kal emelkedtek. Más szóval a közösségi ipar képes volt 2 300 tonnával növelni értékesítési mennyiségét. Ezt a teljesítményt kell látni a közösségi fogyasztásban bekövetkezett növekedés tekintetében is, amely ugyanezen időszakban 80 000 tonna volt. |
| --- | --- |

(70)

A közösségi ipar értékesítési mennyiségei 2001 és a VI között 13 %-kal emelkedtek. Más szóval a közösségi ipar képes volt 2 300 tonnával növelni értékesítési mennyiségét. Ezt a teljesítményt kell látni a közösségi fogyasztásban bekövetkezett növekedés tekintetében is, amely ugyanezen időszakban 80 000 tonna volt.

| (71) | Általánosságban a közösségi ipar piaci részesedése az érintett időszak alatt csökkent (- 1 %). Először 2001 és 2002 között emelkedett, aztán 2003-ban éles zuhanásnak indult, és a 2001-es év piaci részesedésétől enyhén elmaradva a VI-ban újra emelkedett. A közösségi ipar kicsi piaci részesedésére tekintettel meg kell jegyezni, hogy minden – még a legkisebb – veszteség is nagy hatással van a közösségi iparra. |
| --- | --- |

(71)

Általánosságban a közösségi ipar piaci részesedése az érintett időszak alatt csökkent (- 1 %). Először 2001 és 2002 között emelkedett, aztán 2003-ban éles zuhanásnak indult, és a 2001-es év piaci részesedésétől enyhén elmaradva a VI-ban újra emelkedett. A közösségi ipar kicsi piaci részesedésére tekintettel meg kell jegyezni, hogy minden – még a legkisebb – veszteség is nagy hatással van a közösségi iparra.

| (72) | A 2001-től a VI-ig tartó időszakban a közösségi ipar átlagos eladási árai 6 %-kal csökkentek. A legfőbb csökkenés 2002 és 2003 között történt (- 13 %), míg 2003 és a VI között az árak valamelyest fellendültek (+ 9 %). |
| --- | --- |

(72)

A 2001-től a VI-ig tartó időszakban a közösségi ipar átlagos eladási árai 6 %-kal csökkentek. A legfőbb csökkenés 2002 és 2003 között történt (- 13 %), míg 2003 és a VI között az árak valamelyest fellendültek (+ 9 %).

| (73) | Az érintett időszak során a közösségi fogyasztás 15 %-kal nőtt, és a közösségi ipar 13 %-kal növelte értékesítési mennyiségét. Ugyanezen időszak alatt azonban a közösségi eladási árak csökkentek (- 6 %), csak úgy, mint a piaci részesedés (- 1 %). Ugyanakkor a Norvégiából származó importok körülbelül 35 %-kal nőttek, és az alacsony árú dömpingelt importok piaci részesedése 8,6 százalékponttal nőtt. Ez azt jelentette, hogy a közösségi ipar nem részesült teljesen a piaci növekedésben az érintett időszak során. |
| --- | --- |

(73)

Az érintett időszak során a közösségi fogyasztás 15 %-kal nőtt, és a közösségi ipar 13 %-kal növelte értékesítési mennyiségét. Ugyanezen időszak alatt azonban a közösségi eladási árak csökkentek (- 6 %), csak úgy, mint a piaci részesedés (- 1 %). Ugyanakkor a Norvégiából származó importok körülbelül 35 %-kal nőttek, és az alacsony árú dömpingelt importok piaci részesedése 8,6 százalékponttal nőtt. Ez azt jelentette, hogy a közösségi ipar nem részesült teljesen a piaci növekedésben az érintett időszak során.

4.5.4.   Nyereségesség, a befektetések és a pénzforgalom megtérülése

| (74) | Az EK-értékesítések nyereségessége képviseli a közösségi piacon a tenyésztett lazac értékesítéseiből származó nyereséget. A teljes eszközökön és a pénzforgalmon elért megtérülés az alaprendelet 3. cikkének (8) bekezdése értelmében csak a hasonló terméket tartalmazó termékek legszűkebb csoportjának szintjén mérhető. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazac a mintában szereplő közösségi ipar gazdasági tevékenységének több mint 95 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(74)

Az EK-értékesítések nyereségessége képviseli a közösségi piacon a tenyésztett lazac értékesítéseiből származó nyereséget. A teljes eszközökön és a pénzforgalmon elért megtérülés az alaprendelet 3. cikkének (8) bekezdése értelmében csak a hasonló terméket tartalmazó termékek legszűkebb csoportjának szintjén mérhető. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a tenyésztett lazac a mintában szereplő közösségi ipar gazdasági tevékenységének több mint 95 %-át képviselte.

| (75) | Ezen túlmenően a befektetések megtérülését az összes eszköz megtérülése alapján számították ki, mivel a Közösség iparát alkotó vállalatok nagyrészt vagy kizárólag az érintett termék előállításában és értékesítésében tevékenyek. E vizsgálat céljából a befektetések megtérülése a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékos nyereségeként van kifejezve.
  7. táblázat
  Nyereségesség, a befektetések és a pénzforgalom megtérülése | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések nyereségessége | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| A befektetés megtérülése | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Pénzforgalom (000 euró) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi ipar |

(75)

Ezen túlmenően a befektetések megtérülését az összes eszköz megtérülése alapján számították ki, mivel a Közösség iparát alkotó vállalatok nagyrészt vagy kizárólag az érintett termék előállításában és értékesítésében tevékenyek. E vizsgálat céljából a befektetések megtérülése a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékos nyereségeként van kifejezve.

7. táblázat

Nyereségesség, a befektetések és a pénzforgalom megtérülése

2001

2002

2003

VI

Az EK-értékesítések nyereségessége

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

A befektetés megtérülése

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Pénzforgalom (000 euró)

3 331

– 11

951

698

Forrás: A mintában szereplő közösségi ipar

| (76) | A 2001-es év során a közösségi ipar 7,2 %-on volt nyereséges. 2001 és 2002 között a nyereségesség 10,1 százalékpontos csökkenéssel negatív irányt vett. Ezen időpont óta a közösségi ipar veszteséges maradt. Meg kell jegyezni, hogy a helyzet 2002 és 2003 között 6,2 %-os (vagy 3,3 százalékpontos) veszteséggel még tovább romlott. A VI során a lazac iránti fennmaradó kereslet lehetővé tette a közösségi ipar számára, hogy eladási árait enyhén növelje, a továbbra is jelentős (- 4 %) veszteségeit pedig csökkentse. Az érintett időszak elejétől a végéig a nyereségességben beálló csökkenés 11,2 százalékpontos volt. |
| --- | --- |

(76)

A 2001-es év során a közösségi ipar 7,2 %-on volt nyereséges. 2001 és 2002 között a nyereségesség 10,1 százalékpontos csökkenéssel negatív irányt vett. Ezen időpont óta a közösségi ipar veszteséges maradt. Meg kell jegyezni, hogy a helyzet 2002 és 2003 között 6,2 %-os (vagy 3,3 százalékpontos) veszteséggel még tovább romlott. A VI során a lazac iránti fennmaradó kereslet lehetővé tette a közösségi ipar számára, hogy eladási árait enyhén növelje, a továbbra is jelentős (- 4 %) veszteségeit pedig csökkentse. Az érintett időszak elejétől a végéig a nyereségességben beálló csökkenés 11,2 százalékpontos volt.

| (77) | Az érintett időszak során a befektetések és a pénzforgalom megtérülése a nyereségességével hasonló folyamatot mutatott. |
| --- | --- |

(77)

Az érintett időszak során a befektetések és a pénzforgalom megtérülése a nyereségességével hasonló folyamatot mutatott.

4.5.5.   Befektetések és a tőke megteremtésére irányuló képesség

8. táblázat
  Befektetések és a tőke megteremtésére irányuló képesség

| | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Befektetések (000 euró) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi ipar |

2001

2002

2003

VI

Befektetések (000 euró)

1 407

1 301

1 101

2 249

Forrás: A mintában szereplő közösségi ipar

| (78) | A Közösség által megtett befektetések az érintett időszak során emelkedtek. Azok először – 2002-ben és 2003-ban – csökkentek, mielőtt a VI-ban növekedtek volna. E befektetések bizonyos mértékig az érintett időszakra jellemző fennmaradó kereslettel magyarázhatók. Megállapítást nyert az is, hogy a befektetések egy jelentős részét azért végezték, hogy a meglévő termelőeszközöket fenntartsák, vagy életciklusuk végén a felszereléseket felváltsák. Ezen túlmenően az elmúlt években a közösségi ipar jelentős erőfeszítéseket tett versenyképességének növelésére ezen a piacon. A megnövekedett versennyel szembeni hatékonyságuk növelésére, valamint a költségek csökkentésére irányuló lépéseket tettek azzal, hogy például a takarmányvásárlás vonatkozásában közös megállapodásokat kötöttek, vagy közös forgalomba hozatalra és értékesítésekre vállaltak kötelezettséget. Végül a közösségi ipar egyfajta konszolidációs folyamat részese is volt. Jelentős változások történtek a lazactenyésztő ipar szerkezetében a Közösségben, kevesebb számú társaság fennmaradása felé. Számos kisebb termelő hagyott fel a vállalkozással, vagy adta el vállalkozását más, az e társaságokba befektető termelőknek. |
| --- | --- |

(78)

A Közösség által megtett befektetések az érintett időszak során emelkedtek. Azok először – 2002-ben és 2003-ban – csökkentek, mielőtt a VI-ban növekedtek volna. E befektetések bizonyos mértékig az érintett időszakra jellemző fennmaradó kereslettel magyarázhatók. Megállapítást nyert az is, hogy a befektetések egy jelentős részét azért végezték, hogy a meglévő termelőeszközöket fenntartsák, vagy életciklusuk végén a felszereléseket felváltsák. Ezen túlmenően az elmúlt években a közösségi ipar jelentős erőfeszítéseket tett versenyképességének növelésére ezen a piacon. A megnövekedett versennyel szembeni hatékonyságuk növelésére, valamint a költségek csökkentésére irányuló lépéseket tettek azzal, hogy például a takarmányvásárlás vonatkozásában közös megállapodásokat kötöttek, vagy közös forgalomba hozatalra és értékesítésekre vállaltak kötelezettséget. Végül a közösségi ipar egyfajta konszolidációs folyamat részese is volt. Jelentős változások történtek a lazactenyésztő ipar szerkezetében a Közösségben, kevesebb számú társaság fennmaradása felé. Számos kisebb termelő hagyott fel a vállalkozással, vagy adta el vállalkozását más, az e társaságokba befektető termelőknek.

| (79) | Az érintett időszak során megállapították, hogy a közösségi ipar egyre több nehézséggel szembesült a tőke előteremtésével kapcsolatban. A közösségi iparnak a tőke előteremtésére irányuló képességét a közösségi ipar pénzforgalma alakulásának fényében kell látni, amely viszont a VI során negatív előjelű volt. Egyértelmű, hogy a közösségi ipar által realizált veszteségek, és az érintett időszakban meglévő eladási árszintek negatív szerepet játszottak a külső finanszírozási források keresésében. |
| --- | --- |

(79)

Az érintett időszak során megállapították, hogy a közösségi ipar egyre több nehézséggel szembesült a tőke előteremtésével kapcsolatban. A közösségi iparnak a tőke előteremtésére irányuló képességét a közösségi ipar pénzforgalma alakulásának fényében kell látni, amely viszont a VI során negatív előjelű volt. Egyértelmű, hogy a közösségi ipar által realizált veszteségek, és az érintett időszakban meglévő eladási árszintek negatív szerepet játszottak a külső finanszírozási források keresésében.

4.5.6.   Alkalmazás és termelékenység

9. táblázat
  Alkalmazás és termelékenység

| | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Forrás: közösségi ipar |

2001

2002

2003

VI

Alkalmazottak létszáma

254

272

269

265

Index

100

107

106

104

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

71,3

75,8

72,1

77,5

Index

100

106

101

108

Forrás: közösségi ipar

| (80) | 2001 és a VI között a közösségi ipar (általánosságban) alkalmazottainak száma 4 %-kal növekedett. Ez a növekedés azonban 2001 és 2002 (+ 7 %) között történt, és az érintett időszakban bekövetkezett termelési növekedéssel magyarázható. Mint a fenti táblázatból is kiderül, az alkalmazottak számában 2002-ben bekövetkezett növekedést a piaci helyzet miatt nem lehetett fenntartani, és azt 2003-ban és a VI-ban csökkenés követte. |
| --- | --- |

(80)

2001 és a VI között a közösségi ipar (általánosságban) alkalmazottainak száma 4 %-kal növekedett. Ez a növekedés azonban 2001 és 2002 (+ 7 %) között történt, és az érintett időszakban bekövetkezett termelési növekedéssel magyarázható. Mint a fenti táblázatból is kiderül, az alkalmazottak számában 2002-ben bekövetkezett növekedést a piaci helyzet miatt nem lehetett fenntartani, és azt 2003-ban és a VI-ban csökkenés követte.

| (81) | Noha az alkalmazottak száma enyhén növekedett, a közösségi ipar képes volt termelékenységét növelni az érintett időszakban. A termelési szintre és az alkalmazott személyzet létszámának szintjére is tekintettel a termelékenység az érintett időszakban 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(81)

Noha az alkalmazottak száma enyhén növekedett, a közösségi ipar képes volt termelékenységét növelni az érintett időszakban. A termelési szintre és az alkalmazott személyzet létszámának szintjére is tekintettel a termelékenység az érintett időszakban 8 %-kal nőtt.

4.5.7.   Munkabérek

10. táblázat
  Munkabérek

| | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkabérek (000 euró) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Index | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Forrás: A mintában szereplő közösségi ipar |

2001

2002

2003

VI

Munkabérek (000 euró)

4 620

4 223

4 015

3 765

Index

100

91

87

81

Forrás: A mintában szereplő közösségi ipar

| (82) | Az érintett időszakban a munkabéreket 19 %-kal kellett csökkenteni. |
| --- | --- |

(82)

Az érintett időszakban a munkabéreket 19 %-kal kellett csökkenteni.

4.5.8.   A korábbi dömping utáni talpra állás

| (83) | Meg kell jegyezni, hogy 1997 szeptembere és 2003 májusa között a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalainak jelentős hányada képezte kötelező árajánlat tárgyár az akkoriban meglévő dömpingellenes és szubvenció-ellenes intézkedésekkel összefüggésben. Míg a közösségi ipar 2001-ben nyeresége volt, 2002 során e kötelező árajánlatok egyes norvég exportáló termelők által történő megsértése elkezdte aláásni ezen eszköz hatékonyságát, és árzuhanásokat okozott. A jelenlegi vizsgálat kimutatja, hogy a norvég exportáló termelők árai 2001-től kezdődően 16 %-kal csökkentek. A legnagyobb árzuhanások 2002-től következtek be, amikor az akkor hatályos kötelező árajánlatok megsértései elkezdtek emelkedni. Ilyen körülmények között úgy vélhető, hogy a korábbi dömping utáni talpra állás nem volt lehetséges. |
| --- | --- |

(83)

Meg kell jegyezni, hogy 1997 szeptembere és 2003 májusa között a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalainak jelentős hányada képezte kötelező árajánlat tárgyár az akkoriban meglévő dömpingellenes és szubvenció-ellenes intézkedésekkel összefüggésben. Míg a közösségi ipar 2001-ben nyeresége volt, 2002 során e kötelező árajánlatok egyes norvég exportáló termelők által történő megsértése elkezdte aláásni ezen eszköz hatékonyságát, és árzuhanásokat okozott. A jelenlegi vizsgálat kimutatja, hogy a norvég exportáló termelők árai 2001-től kezdődően 16 %-kal csökkentek. A legnagyobb árzuhanások 2002-től következtek be, amikor az akkor hatályos kötelező árajánlatok megsértései elkezdtek emelkedni. Ilyen körülmények között úgy vélhető, hogy a korábbi dömping utáni talpra állás nem volt lehetséges.

4.5.9.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (84) | A tényleges – és jelentős – dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi iparra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak az érintett importok mennyiségének és árainak fényében. |
| --- | --- |

(84)

A tényleges – és jelentős – dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi iparra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak az érintett importok mennyiségének és árainak fényében.

4.6.   A kárral kapcsolatos következtetés

| (85) | A vizsgálat kimutatta, hogy 2001-ben és a VI-ban az érintett termék importjai folyamatosan emelkedő mennységben érkeztek, és – különösen 2002-ben és 2003-ban – nagy mennyiségekben kerültek a közösségi piacra (+ 35 %). Ugyanezen időszak során a dömpingelt importok átlagárai folyamatosan – 2002-ben és 2003-ban zuhanva – 16 %-kal csökkentek, és azóta is igen alacsony szinten tartózkodnak. Megállapítottá, hogy a norvég piaci részesedés 17 %-kal vagy 8,6 százalékponttal nőtt az érintett időszak során. |
| --- | --- |

(85)

A vizsgálat kimutatta, hogy 2001-ben és a VI-ban az érintett termék importjai folyamatosan emelkedő mennységben érkeztek, és – különösen 2002-ben és 2003-ban – nagy mennyiségekben kerültek a közösségi piacra (+ 35 %). Ugyanezen időszak során a dömpingelt importok átlagárai folyamatosan – 2002-ben és 2003-ban zuhanva – 16 %-kal csökkentek, és azóta is igen alacsony szinten tartózkodnak. Megállapítottá, hogy a norvég piaci részesedés 17 %-kal vagy 8,6 százalékponttal nőtt az érintett időszak során.

| (86) | A közösségi ipar helyzete tekintetében a fenti mutatókkal kapcsolatban végzett vizsgálat kimutatta, hogy az 2001 és a VI között fokozatosan továbbromlott. Míg néhány tényező (termelés, termelési kapacitás, értékesítési mennyiségek) az érintett időszakban pozitív változást mutatott, a legtöbb mutató (eladási árak, piaci részesedés, nyereségesség, pénzforgalom, a befektetések megtérülése, munkabérek) negatív irányban fejlődött. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi ipar helyzete tekintetében a fenti mutatókkal kapcsolatban végzett vizsgálat kimutatta, hogy az 2001 és a VI között fokozatosan továbbromlott. Míg néhány tényező (termelés, termelési kapacitás, értékesítési mennyiségek) az érintett időszakban pozitív változást mutatott, a legtöbb mutató (eladási árak, piaci részesedés, nyereségesség, pénzforgalom, a befektetések megtérülése, munkabérek) negatív irányban fejlődött.

| (87) | A termelési és az értékesítési mennyiségek pozitív irányú alakulása tekintetében megállapították, hogy e növekedések a közösségi ipar számára csak azt tették lehetővé, hogy a VI során elvesztett piaci részesedést visszaszerezze, és fenntartsa az így visszaszerzett piaci részesedést. A termelési kapacitás korlátozott jelentőségűnek volt tekinthető, mivel a kapacitásra vonatkozó számadatok elméletileg az engedélyezett összmennyiségen, és nem a tényleges fizikai haltartó kapacitáson alapulnak. Ebből következően a kapacitás kihasználtsága 49 %-ról 47 %-ra esett vissza ebben az időszakban, míg a termelékenység – jobbára a gépesítés nagyobb kihasználásának köszönhetően – növekedett (+ 8 %). Az érintett időszak során a közösségi piacot a fennmaradó kereslet jellemezte, mivel a fogyasztás 15 %-kal vagy 80 000 tonnával nőtt. Noha a közösségi iparnak sikerült mind a termelését, mind pedig az értékesítési mennyiségeit 13 %-kal növelnie, ezzel csak a piaci részesedését tudta fenntartani. Ugyanekkor a norvég exportőröknek az értékesítésüket 93 000 tonnával sikerült növelniük, és jelentős piaci részesedésre tettek szert. |
| --- | --- |

(87)

A termelési és az értékesítési mennyiségek pozitív irányú alakulása tekintetében megállapították, hogy e növekedések a közösségi ipar számára csak azt tették lehetővé, hogy a VI során elvesztett piaci részesedést visszaszerezze, és fenntartsa az így visszaszerzett piaci részesedést. A termelési kapacitás korlátozott jelentőségűnek volt tekinthető, mivel a kapacitásra vonatkozó számadatok elméletileg az engedélyezett összmennyiségen, és nem a tényleges fizikai haltartó kapacitáson alapulnak. Ebből következően a kapacitás kihasználtsága 49 %-ról 47 %-ra esett vissza ebben az időszakban, míg a termelékenység – jobbára a gépesítés nagyobb kihasználásának köszönhetően – növekedett (+ 8 %). Az érintett időszak során a közösségi piacot a fennmaradó kereslet jellemezte, mivel a fogyasztás 15 %-kal vagy 80 000 tonnával nőtt. Noha a közösségi iparnak sikerült mind a termelését, mind pedig az értékesítési mennyiségeit 13 %-kal növelnie, ezzel csak a piaci részesedését tudta fenntartani. Ugyanekkor a norvég exportőröknek az értékesítésüket 93 000 tonnával sikerült növelniük, és jelentős piaci részesedésre tettek szert.

| (88) | Ezen túlmenően az értékesítési mennyiségben a közösségi ipar által elért növekedés az árcsökkentések kárán következett be. Ez a nyereségességnek a pozitívról a negatívba történő fordulásához, veszteséget okozó helyzethez vezetett (2001-ben 7,2 %-ról - 2,9 %-os, - 6,2 %-os illetve - 4,0 %-os veszteségre 2002-ben, 2003-ban illetve a VI-ban). A befektetések és a pénzforgalom megtérülése a nyereségességéhez hasonló folyamatot mutatott. A munkabérek is hasonló folyamaton mentek keresztül az érintett időszak során (- 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Ezen túlmenően az értékesítési mennyiségben a közösségi ipar által elért növekedés az árcsökkentések kárán következett be. Ez a nyereségességnek a pozitívról a negatívba történő fordulásához, veszteséget okozó helyzethez vezetett (2001-ben 7,2 %-ról - 2,9 %-os, - 6,2 %-os illetve - 4,0 %-os veszteségre 2002-ben, 2003-ban illetve a VI-ban). A befektetések és a pénzforgalom megtérülése a nyereségességéhez hasonló folyamatot mutatott. A munkabérek is hasonló folyamaton mentek keresztül az érintett időszak során (- 19 %).

| (89) | Mindezen tényezőkre figyelemmel, arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy a közösségi ipart az alaprendelet 3. cikke értelmében vagyoni kár érte. |
| --- | --- |

(89)

Mindezen tényezőkre figyelemmel, arra az ideiglenes következtetésre jutottak, hogy a közösségi ipart az alaprendelet 3. cikke értelmében vagyoni kár érte.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (90) | Az arra vonatkozó ideiglenes következtetés meghozatala érdekében, hogy van-e okozati összefüggés a dömpingelt importok és a közösségi ipar által elszenvedett kár között, a Bizottság először az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban az érintett országból származó dömpingelt importoknak az ipar helyzetére gyakorolt hatását vizsgálta. |
| --- | --- |

(90)

Az arra vonatkozó ideiglenes következtetés meghozatala érdekében, hogy van-e okozati összefüggés a dömpingelt importok és a közösségi ipar által elszenvedett kár között, a Bizottság először az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban az érintett országból származó dömpingelt importoknak az ipar helyzetére gyakorolt hatását vizsgálta.

| (91) | Másodsorban, az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban, a Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek a közösségi iparnak kárt okozhattak, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott károkat helytelen módon ne a dömpingelt importoknak tulajdonítsák. Az olyan, dömpingelt importokon kívüli, ismert tényezőket, amelyek ugyanabban az időben károsíthatták a közösségi ipart, szintén elemezték annak biztosítása érdekében, hogy a más tényezők által okozott lehetséges kárt ne a dömpingelt importoknak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(91)

Másodsorban, az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban, a Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek a közösségi iparnak kárt okozhattak, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott károkat helytelen módon ne a dömpingelt importoknak tulajdonítsák. Az olyan, dömpingelt importokon kívüli, ismert tényezőket, amelyek ugyanabban az időben károsíthatták a közösségi ipart, szintén elemezték annak biztosítása érdekében, hogy a más tényezők által okozott lehetséges kárt ne a dömpingelt importoknak tulajdonítsák.

5.2.   Az érintett országból származó dömpingelt importok hatása

| (92) | A közösségi ipar által elszenvedett kár és a dömpingelt importok közötti kapcsolat különösen a következő alakulásokkal mutatható ki: 2001-től a VI végéig a norvég tenyésztett lazac a Közösségbe történő behozatalainak mennyisége 35 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 59,6 %-ra emelkedett, ami 8,6 százalékpontos emelkedést jelentett a közösségi ipar terhére. A norvég árak 16 %-kal csökkentek az érintett időszakban. |
| --- | --- |

(92)

A közösségi ipar által elszenvedett kár és a dömpingelt importok közötti kapcsolat különösen a következő alakulásokkal mutatható ki: 2001-től a VI végéig a norvég tenyésztett lazac a Közösségbe történő behozatalainak mennyisége 35 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 59,6 %-ra emelkedett, ami 8,6 százalékpontos emelkedést jelentett a közösségi ipar terhére. A norvég árak 16 %-kal csökkentek az érintett időszakban.

| (93) | A norvég importok ilyen irányú alakulása egybeesett a közösségi termelők óriási pénzügyi veszteségeivel. Valójában a Norvégiából származó importok alakulása a közösségi iparra vonatkozó fő gazdasági mutatókban 2001-től a VI végéig bekövetkezett jelentős csökkenési folyamattal esett egybe. 2002 és a VI között, amikor a norvég árak körülbelül 13 %-kal csökkentek, az eladási árak 5 %-kal csökkentek, és a közösségi ipar piaci részesedésében beálló veszteség 3 % volt. Ennek eredményeképpen a közösségi ipar veszteséges volt a VI-ban, és a VI-ot megelőző két évben. Mivel az általánosan elfogadott, hogy a norvégiai importok – különösen azok nagy mennyiségei miatt – diktálják az árakat a tenyésztett lazac közösségi piacán, ez a helyzet azt mutatja, hogy a közösségi ipar az árak tekintetében a közösségi piacon megjelent dömpingelt importok által növelt erős nyomásnak volt kitéve. Az árral történő nyomás hatásának további bizonyítéka a norvég exportáló termelők által gyakorolt áralákínálás és a VI során jelentős mértékben leszorított közösségi ipar árai. |
| --- | --- |

(93)

A norvég importok ilyen irányú alakulása egybeesett a közösségi termelők óriási pénzügyi veszteségeivel. Valójában a Norvégiából származó importok alakulása a közösségi iparra vonatkozó fő gazdasági mutatókban 2001-től a VI végéig bekövetkezett jelentős csökkenési folyamattal esett egybe. 2002 és a VI között, amikor a norvég árak körülbelül 13 %-kal csökkentek, az eladási árak 5 %-kal csökkentek, és a közösségi ipar piaci részesedésében beálló veszteség 3 % volt. Ennek eredményeképpen a közösségi ipar veszteséges volt a VI-ban, és a VI-ot megelőző két évben. Mivel az általánosan elfogadott, hogy a norvégiai importok – különösen azok nagy mennyiségei miatt – diktálják az árakat a tenyésztett lazac közösségi piacán, ez a helyzet azt mutatja, hogy a közösségi ipar az árak tekintetében a közösségi piacon megjelent dömpingelt importok által növelt erős nyomásnak volt kitéve. Az árral történő nyomás hatásának további bizonyítéka a norvég exportáló termelők által gyakorolt áralákínálás és a VI során jelentős mértékben leszorított közösségi ipar árai.

5.3.   Más tényezők hatásai

5.3.1.   A más harmadik országokból származó importok hatásai

| (94) | Az e vizsgálattal nem érintett harmadik országokból származó importok a következőképpen alakultak az érintett időszakban:
  11. táblázat
  A más harmadik országokból származó importok | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Norvégián kívüli összes harmadik ország (Tonna) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Index | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Piaci részesedés | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Átlagár (€/kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| USA (Tonna) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Index | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Piaci részesedés | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Átlagár (€/kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Canada (Tonna) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Index | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Piaci részesedés | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Átlagár (€/kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Chile (Tonna) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Index | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Piaci részesedés | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Átlagár (€/kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Feröer-szigetek (Tonna) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Index | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Piaci részesedés | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Átlagár (€/kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Forrás: Eurostat |

(94)

Az e vizsgálattal nem érintett harmadik országokból származó importok a következőképpen alakultak az érintett időszakban:

11. táblázat

A más harmadik országokból származó importok

2001

2002

2003

VI

A Norvégián kívüli összes harmadik ország (Tonna)

82 082

106 154

108 157

117 994

Index

100

129

132

144

Piaci részesedés

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Átlagár (€/kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

USA (Tonna)

5 011

26 359

27 233

24 624

Index

100

526

543

491

Piaci részesedés

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Átlagár (€/kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Canada (Tonna)

593

3 592

6 490

6 940

Index

100

605

1094

1170

Piaci részesedés

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Átlagár (€/kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Chile (Tonna)

26 442

28 669

19 455

24 547

Index

100

108

74

93

Piaci részesedés

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Átlagár (€/kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Feröer-szigetek (Tonna)

40 505

37 075

41 202

37 108

Index

100

92

102

92

Piaci részesedés

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Átlagár (€/kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Forrás: Eurostat

| (95) | A fenti táblázat az importmennyiségeket, piaci részesdéseket, és a Norvégián kívüli országokból, valamint egyenként a hagyományos importőr országokból – azaz az az Amerikai Egyesült Államokból, Kanadából, Chiléből, és a Feröer-szigetekről –származó importált tenyésztett lazac átlagárát tartalmazza. |
| --- | --- |

(95)

A fenti táblázat az importmennyiségeket, piaci részesdéseket, és a Norvégián kívüli országokból, valamint egyenként a hagyományos importőr országokból – azaz az az Amerikai Egyesült Államokból, Kanadából, Chiléből, és a Feröer-szigetekről –származó importált tenyésztett lazac átlagárát tartalmazza.

| (96) | Meg kell jegyezni, hogy az importra vonatkozó statisztikák nem tesznek különbséget a tenyésztett lazac és a vadon élő lazac között. Ennek ellenére, a vizsgálat alatt összegyűjtött információk alapján úgy tűnik, hogy az USA-ból és Kanadából származó importok nagyobb része leginkább vadon élő lazacból áll, ezért nem valószínű, hogy e két országból származó importok jelentős hatással bírtak volna a közösségi ipar helyzetére. |
| --- | --- |

(96)

Meg kell jegyezni, hogy az importra vonatkozó statisztikák nem tesznek különbséget a tenyésztett lazac és a vadon élő lazac között. Ennek ellenére, a vizsgálat alatt összegyűjtött információk alapján úgy tűnik, hogy az USA-ból és Kanadából származó importok nagyobb része leginkább vadon élő lazacból áll, ezért nem valószínű, hogy e két országból származó importok jelentős hatással bírtak volna a közösségi ipar helyzetére.

| (97) | A fenti táblázat arra is rámutat, hogy a chilei importárak a közösségi ipar árszintje fölött voltak a VI-ban, és hogy a tenyésztett lazac árai jelentősen különböztek a harmadik országokban. A Feröer-szigeteki importárak alacsonyabbak voltak a norvég exportáló termelők által meghatározottaknál, de meg kell jegyezni, hogy a Chiléből és a Feröer-szigetekről érkező importmennyiségek az érintett időszak során 7 %-kal, illetve 8 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(97)

A fenti táblázat arra is rámutat, hogy a chilei importárak a közösségi ipar árszintje fölött voltak a VI-ban, és hogy a tenyésztett lazac árai jelentősen különböztek a harmadik országokban. A Feröer-szigeteki importárak alacsonyabbak voltak a norvég exportáló termelők által meghatározottaknál, de meg kell jegyezni, hogy a Chiléből és a Feröer-szigetekről érkező importmennyiségek az érintett időszak során 7 %-kal, illetve 8 %-kal csökkentek.

| (98) | Ezen alakulásokat a fogyasztás alakulásának és a norvégiai dömpingelt importok fényében kell nézni. A fenti (51) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fogyasztás az érintett időszakban 15 %-kal nőtt, és a VI során a fogyasztás a 2003-as szint közelében maradt, enyhe, 0,5 %-os csökkenéssel. A fenti (55) preambulumbekezdésben említettek szerint a norvégiai importok körülbelül 35 %-kal emelkedtek az érintett időszakban, és a növekedés 2003-ban és a VI-ban körülbelül 3,1 % volt. |
| --- | --- |

(98)

Ezen alakulásokat a fogyasztás alakulásának és a norvégiai dömpingelt importok fényében kell nézni. A fenti (51) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fogyasztás az érintett időszakban 15 %-kal nőtt, és a VI során a fogyasztás a 2003-as szint közelében maradt, enyhe, 0,5 %-os csökkenéssel. A fenti (55) preambulumbekezdésben említettek szerint a norvégiai importok körülbelül 35 %-kal emelkedtek az érintett időszakban, és a növekedés 2003-ban és a VI-ban körülbelül 3,1 % volt.

| (99) | A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy a más harmadik országokból a Közösségbe irányuló importok nem lehettek meghatározó okai a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárnak. |
| --- | --- |

(99)

A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy a más harmadik országokból a Közösségbe irányuló importok nem lehettek meghatározó okai a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárnak.

5.3.2.   A fogyasztási rendben bekövetkezett változások hatása

| (100) | A tenyésztett lazac fogyasztása a Közösségben 15 %-kal nőtt az érintett időszak során amíg a VI-ban elérte majdnem a 608 000 tonnát. A közösségi ipar részesült a fogyasztásban bekövetkezett növekedésből, és növelte termelését és értékesítési mennyiségét. Nem tekinthető ezért úgy, hogy a fogyasztás alakulása hozzájárult a közösségi ipar által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(100)

A tenyésztett lazac fogyasztása a Közösségben 15 %-kal nőtt az érintett időszak során amíg a VI-ban elérte majdnem a 608 000 tonnát. A közösségi ipar részesült a fogyasztásban bekövetkezett növekedésből, és növelte termelését és értékesítési mennyiségét. Nem tekinthető ezért úgy, hogy a fogyasztás alakulása hozzájárult a közösségi ipar által elszenvedett kárhoz.

| (101) | Vitatták, hogy az Egyesült Királyságban a fogyasztásban egy állítólagos csökkenés következett volna be, és ez a közösségi termelőknek kárt okozott volna. Az Egyesült Királyság piaca azonban nem különíthető el az átfogó közösségi piactól, és a közösségi piacra a megnövekedett fogyasztás volt a jellemző az érintett időszakban. Míg az összkereslet növekszik, a Közösség bizonyos részében a tenyésztett lazac iránti keresletben bekövetkezett csökkenés nem tekinthető a közösségi ipar megromlott gazdasági helyzete okának. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a fogyasztási rendben bekövetkezett változások nem járultak hozzá a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárhoz. |
| --- | --- |

(101)

Vitatták, hogy az Egyesült Királyságban a fogyasztásban egy állítólagos csökkenés következett volna be, és ez a közösségi termelőknek kárt okozott volna. Az Egyesült Királyság piaca azonban nem különíthető el az átfogó közösségi piactól, és a közösségi piacra a megnövekedett fogyasztás volt a jellemző az érintett időszakban. Míg az összkereslet növekszik, a Közösség bizonyos részében a tenyésztett lazac iránti keresletben bekövetkezett csökkenés nem tekinthető a közösségi ipar megromlott gazdasági helyzete okának. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a fogyasztási rendben bekövetkezett változások nem járultak hozzá a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárhoz.

5.3.3.   A közösségi ipar exportteljesítményében bekövetkezett változások hatása

12. táblázat
  A közösségi ipar exportmennyiségei

| | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Export (tonna) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Forrás: közösségi ipar |

2001

2002

2003

VI

Export (tonna)

169

211

348

423

Forrás: közösségi ipar

| (102) | Az közösségi ipar exportszintje változásainak hatását szintén megvizsgálták. Az exportok 150 %-kal emelkedtek. A közösségi piac nehéz helyzetének ismeretében a közösségi ipar igyekezett az exportot növelni, ami azonban nem emelkedett az teljes termelés és értékesítés körülbelül 2 %-ánál többre. Ennélfogva ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy az exportszintben bekövetkezett bármilyen változások nem voltak okai a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárnak. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy a nyereségességre vonatkozó adatok kizárólag a nem kapcsolt közösségi fogyasztók felé történő közösség értékesítésekre vonatkozó adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

(102)

Az közösségi ipar exportszintje változásainak hatását szintén megvizsgálták. Az exportok 150 %-kal emelkedtek. A közösségi piac nehéz helyzetének ismeretében a közösségi ipar igyekezett az exportot növelni, ami azonban nem emelkedett az teljes termelés és értékesítés körülbelül 2 %-ánál többre. Ennélfogva ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy az exportszintben bekövetkezett bármilyen változások nem voltak okai a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárnak. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy a nyereségességre vonatkozó adatok kizárólag a nem kapcsolt közösségi fogyasztók felé történő közösség értékesítésekre vonatkozó adatokon alapulnak.

5.3.4.   A norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt más közösségi termelők

| (103) | Megvizsgálták, hogy a közösségi iparnak kárt okoztak-e a norvég termelőkhöz kapcsolt más EK-beli termelők. A (44) preambulumbekezdésben említettek szerint, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján e társaságok nem kerültek be a közösségi ipar fogalommeghatározásába |
| --- | --- |

(103)

Megvizsgálták, hogy a közösségi iparnak kárt okoztak-e a norvég termelőkhöz kapcsolt más EK-beli termelők. A (44) preambulumbekezdésben említettek szerint, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján e társaságok nem kerültek be a közösségi ipar fogalommeghatározásába

| (104) | Norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt öt közösségi termelő nyújtott be a kérdőívre adott, értelmezhető választ. E termelők a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt közösségi termelők megközelítőleg 54 %-át képviselik.
  13. táblázat
  Értékesítési mennyiség, piaci részesedés, és a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők nem kapcsolt fogyasztói felé alkalmazott eladási átlagárak | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK-beli nem kapcsolt fogyasztók felé történő értékesítések (Tonna) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Index | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Piaci részesedés | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Átlagár (€/kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Forrás: A norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelőknek a kérdőívre adott válaszai |

(104)

Norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt öt közösségi termelő nyújtott be a kérdőívre adott, értelmezhető választ. E termelők a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt közösségi termelők megközelítőleg 54 %-át képviselik.

13. táblázat

Értékesítési mennyiség, piaci részesedés, és a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők nem kapcsolt fogyasztói felé alkalmazott eladási átlagárak

2001

2002

2003

VI

EK-beli nem kapcsolt fogyasztók felé történő értékesítések (Tonna)

67 983

71 879

76 175

72 255

Index

100

105

112

106

Piaci részesedés

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Átlagár (€/kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Forrás: A norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelőknek a kérdőívre adott válaszai

| (105) | A fenti táblázat megmutatja, hogy a kérdőívre adott válaszok alapján az öt együttműködő társaság értékesítési mennyiségei az érintett időszak alatt 6 %-kal nőttek, és – közösségi ipar alakulásával általánosságban véve összhangban – árcsökkenésük mértéke körülbelül 5 % volt. Ezen túlmenően azt is megállapították, hogy piaci részesedésük 1 százalékponttal csökkent az érintett időszak során, ami szintén összhangban van a közösségi ipar alakulásával, valamint, hogy eladási áraik a norvég exportáló termelők eladási árszintje felett volt (körülbelül 5 % a VI alatt). Ugyanezen időszakban a norvég exportőrök értékesítéseiket 93 000 tonnával tudták növelni, és piaci részesdést szereztek. Ennek ellenére úgy tűnik, hogy a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők gazdasági helyzetében bekövetkezett kár a bejelentés szerint valószínűleg nem volt olyan, mint a közösségi ipar gazdasági helyzete. |
| --- | --- |

(105)

A fenti táblázat megmutatja, hogy a kérdőívre adott válaszok alapján az öt együttműködő társaság értékesítési mennyiségei az érintett időszak alatt 6 %-kal nőttek, és – közösségi ipar alakulásával általánosságban véve összhangban – árcsökkenésük mértéke körülbelül 5 % volt. Ezen túlmenően azt is megállapították, hogy piaci részesedésük 1 százalékponttal csökkent az érintett időszak során, ami szintén összhangban van a közösségi ipar alakulásával, valamint, hogy eladási áraik a norvég exportáló termelők eladási árszintje felett volt (körülbelül 5 % a VI alatt). Ugyanezen időszakban a norvég exportőrök értékesítéseiket 93 000 tonnával tudták növelni, és piaci részesdést szereztek. Ennek ellenére úgy tűnik, hogy a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők gazdasági helyzetében bekövetkezett kár a bejelentés szerint valószínűleg nem volt olyan, mint a közösségi ipar gazdasági helyzete.

| (106) | Ennélfogva ideiglenesen úgy tekinthető, hogy a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők nem járultak hozzá semmiféle jelentős módon a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárhoz. |
| --- | --- |

(106)

Ennélfogva ideiglenesen úgy tekinthető, hogy a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők nem járultak hozzá semmiféle jelentős módon a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárhoz.

5.3.5.   A megnövekedett halálozás hatása a termelésre és az értékesítési mennyiségekre

| (107) | Egy érdekelt fél vitatta hogy a szokásosnál nagyobb írországi halhalandósági arányok és Egyesült Királyságbeli és írországi betegségkitörések 2002-ben és 2003-ban jelentős veszteséget okozhattak a termelésben és az értékesítési mennyiségekben. Ennek ellenére megállapítást nyert, hogy ezek a jelenségek kevés gazdaságra korlátozódtak, és nem bírhattak észlelhető hatással az átfogó számadatokra. A (64) és (69) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint, a közösségi ipar termelése és értékesítési mennyisége az érintett időszakban emelkedett. Ennélfogva ideiglenesen az a következtetés vonható lesz, hogy a szokásosnál magasabb halhalandósági arányok nem voltak okai az anyagilag káros hatásoknak. |
| --- | --- |

(107)

Egy érdekelt fél vitatta hogy a szokásosnál nagyobb írországi halhalandósági arányok és Egyesült Királyságbeli és írországi betegségkitörések 2002-ben és 2003-ban jelentős veszteséget okozhattak a termelésben és az értékesítési mennyiségekben. Ennek ellenére megállapítást nyert, hogy ezek a jelenségek kevés gazdaságra korlátozódtak, és nem bírhattak észlelhető hatással az átfogó számadatokra. A (64) és (69) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint, a közösségi ipar termelése és értékesítési mennyisége az érintett időszakban emelkedett. Ennélfogva ideiglenesen az a következtetés vonható lesz, hogy a szokásosnál magasabb halhalandósági arányok nem voltak okai az anyagilag káros hatásoknak.

5.3.6.   A kisebb kevésbé hatékony EK-beli termelők és a magasabb előállítási költség hatása

| (108) | Vitatták, hogy a norvég ipar alacsonyabb termelési költségekkel bír, mint a közösségi termelők és ez, valamint a közösségi termelők sikertelensége a termelési költségek csökkentése tekintetében, előidézője a megnövekedett importoknak és komoly kárnak. A rendelkezésre álló információ alapján megállapították, hogy míg Norvégia bizonyos költségek (pl. gyógyszerek, takarmány, környezetszabályozási költség) tekintetében előnyöket élvez, a közösségi termelők más dolgokkal (pl. munkaerő) szemben részesülnek előnyben. Általánosságban megállapításra került, hogy míg a közösségi termelők jelentős veszteségeket szenvednek a jelenlegi piacon, a norvég termelők ugyanígy járnak, amint az – többek között – a norvég kormányzati adatokból, és a dömpingvizsgálatból kiderül. Ideiglenesen tehát azt állapították meg, hogy az az érv, mely szerint a közösségi termelők a norvég exportőröknél kevésbé hatékonyak nem megalapozott, és ez nem lehet a közösségi ipar kárhelyzetének oka. |
| --- | --- |

(108)

Vitatták, hogy a norvég ipar alacsonyabb termelési költségekkel bír, mint a közösségi termelők és ez, valamint a közösségi termelők sikertelensége a termelési költségek csökkentése tekintetében, előidézője a megnövekedett importoknak és komoly kárnak. A rendelkezésre álló információ alapján megállapították, hogy míg Norvégia bizonyos költségek (pl. gyógyszerek, takarmány, környezetszabályozási költség) tekintetében előnyöket élvez, a közösségi termelők más dolgokkal (pl. munkaerő) szemben részesülnek előnyben. Általánosságban megállapításra került, hogy míg a közösségi termelők jelentős veszteségeket szenvednek a jelenlegi piacon, a norvég termelők ugyanígy járnak, amint az – többek között – a norvég kormányzati adatokból, és a dömpingvizsgálatból kiderül. Ideiglenesen tehát azt állapították meg, hogy az az érv, mely szerint a közösségi termelők a norvég exportőröknél kevésbé hatékonyak nem megalapozott, és ez nem lehet a közösségi ipar kárhelyzetének oka.

5.3.7.   A szabályozási megszorítások hatása az Egyesült Királyságban

| (109) | Egy érdekelt fél vitatta, hogy az Egyesült Királyságbeli a környezetvédelmi ellenőrzésekkel és a hal-egészségügyi szabványokkal, a biomassza jóváhagyásával, a gyógyszerek jóváhagyási rendszerével, és a helyiségek jóváhagyásával kapcsolatos szabályozási megszorítások okai a közösségi ipar versenyképessége csökkenésének, és okai a közösségi ipar által elszenvedett komoly kárnak. Nem mutattak be azonban az ezen érveket alátámasztó bizonyítékot, az érveléseket nem fejtették ki, valamint az Egyesült Királyságbeli társaságok vizsgálata sem mutatott rá semmilyen ilyen jelre e tekintetben. E körülmények között, e tényezők nem tekinthetők a közösségi termelők komoly kárának lényeges okozati tényezőinek. Ellenkezőleg, vitatható, hogy a szigorúbb közösségi környezetvédelmi és egészségügyi jogszabályok növelik a termék vonzóságát a modern fogyasztók szemében. |
| --- | --- |

(109)

Egy érdekelt fél vitatta, hogy az Egyesült Királyságbeli a környezetvédelmi ellenőrzésekkel és a hal-egészségügyi szabványokkal, a biomassza jóváhagyásával, a gyógyszerek jóváhagyási rendszerével, és a helyiségek jóváhagyásával kapcsolatos szabályozási megszorítások okai a közösségi ipar versenyképessége csökkenésének, és okai a közösségi ipar által elszenvedett komoly kárnak. Nem mutattak be azonban az ezen érveket alátámasztó bizonyítékot, az érveléseket nem fejtették ki, valamint az Egyesült Királyságbeli társaságok vizsgálata sem mutatott rá semmilyen ilyen jelre e tekintetben. E körülmények között, e tényezők nem tekinthetők a közösségi termelők komoly kárának lényeges okozati tényezőinek. Ellenkezőleg, vitatható, hogy a szigorúbb közösségi környezetvédelmi és egészségügyi jogszabályok növelik a termék vonzóságát a modern fogyasztók szemében.

5.4.   Az ok-okozatra vonatkozó következtetés

| (110) | A fentiek alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy van okozati összefüggés a dömpingelt importok és a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kár között. E következtetés azon a tényen alapul, hogy a Norvégiából származó dömpingelt importok mennyisége és piaci részesedése jelentősen emelkedett, amely importok árát jelentősen a közösségi ipar árai alatt kínálták. Ezen túlmenően feltűnő időbeli egybeesés van a dömpingelt importok csökkenő árán elért éles emelkedése és a közösségi ipar pénzügyi helyzetének a közösségi ipar veszteségteremtő helyzetéhez vezető romlása között. |
| --- | --- |

(110)

A fentiek alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy van okozati összefüggés a dömpingelt importok és a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kár között. E következtetés azon a tényen alapul, hogy a Norvégiából származó dömpingelt importok mennyisége és piaci részesedése jelentősen emelkedett, amely importok árát jelentősen a közösségi ipar árai alatt kínálták. Ezen túlmenően feltűnő időbeli egybeesés van a dömpingelt importok csökkenő árán elért éles emelkedése és a közösségi ipar pénzügyi helyzetének a közösségi ipar veszteségteremtő helyzetéhez vezető romlása között.

| (111) | Nem találtak más olyan tényezőt, amely jelentős módon érinthette volna a közösségi ipar helyzetét. Ideiglenesen azt a következtetést is levonták, hogy a harmadik országokból a Közösségbe irányuló importok nem lehettek meghatározó okai a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárnak. |
| --- | --- |

(111)

Nem találtak más olyan tényezőt, amely jelentős módon érinthette volna a közösségi ipar helyzetét. Ideiglenesen azt a következtetést is levonták, hogy a harmadik országokból a Közösségbe irányuló importok nem lehettek meghatározó okai a közösségi ipar által elszenvedett vagyoni kárnak.

6.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

6.1.   Általános megfontolások

| (112) | Az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a károkozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezethettek, hogy nem szolgálná a Közösség érdekét az érintett országból származó importok ellen a dömpingellenes intézkedések bevezetése. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – pl. a közösségi ipar, az importőrök/kereskedők/feldolgozók/felhasználók, valamint az érintett termék fogyasztói érdekeinek – értékelésén alapult. A Bizottság kérdőívet küldött különösen a közösségi ipar, a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők, az importőrök, a feldolgozók, a felhasználók, az érintett termék beszállítói, és a fogyasztói szervezet számára. |
| --- | --- |

(112)

Az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a károkozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezethettek, hogy nem szolgálná a Közösség érdekét az érintett országból származó importok ellen a dömpingellenes intézkedések bevezetése. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – pl. a közösségi ipar, az importőrök/kereskedők/feldolgozók/felhasználók, valamint az érintett termék fogyasztói érdekeinek – értékelésén alapult. A Bizottság kérdőívet küldött különösen a közösségi ipar, a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők, az importőrök, a feldolgozók, a felhasználók, az érintett termék beszállítói, és a fogyasztói szervezet számára.

6.2.   A közösségi ipar érdeke

| (113) | A közösségi ipar a Norvégiából származó tenyésztett lazac alacsony árú importjaitól szenvedett. A dömpingellenes intézkedések tényleges elfogadására irányuló célkitűzés az, hogy helyreállítsák a tisztességes versenyt a közösségi piacon a közösségi ipar és norvég exportáló versenytársaik között. A közösségi ipar által elszenvedett kár jellegének ismeretében úgy vélik, hogy – intézkedések hiányában – a közösségi ipar helyzetében bekövetkező további romlás elkerülhetetlen. Az intézkedések elfogadásának hiánya – szem előtt tartva az érintett időszak során felmerült veszteségeket – nagyon valószínű, hogy további károkat, és középhosszú távon potenciálisan az ipar eltűnését fogja előidézni. Ennélfogva a VI-ben tett megállapítások alapján a közösségi ipar helyzete veszélyben van, kivéve, ha a dömpingelt import árak jelenlegi alacsony szintjét helyre nem hozzák. Ezt támasztják alá a közelgő csődbemenetelekről szóló folyamatos jelentések is. |
| --- | --- |

(113)

A közösségi ipar a Norvégiából származó tenyésztett lazac alacsony árú importjaitól szenvedett. A dömpingellenes intézkedések tényleges elfogadására irányuló célkitűzés az, hogy helyreállítsák a tisztességes versenyt a közösségi piacon a közösségi ipar és norvég exportáló versenytársaik között. A közösségi ipar által elszenvedett kár jellegének ismeretében úgy vélik, hogy – intézkedések hiányában – a közösségi ipar helyzetében bekövetkező további romlás elkerülhetetlen. Az intézkedések elfogadásának hiánya – szem előtt tartva az érintett időszak során felmerült veszteségeket – nagyon valószínű, hogy további károkat, és középhosszú távon potenciálisan az ipar eltűnését fogja előidézni. Ennélfogva a VI-ben tett megállapítások alapján a közösségi ipar helyzete veszélyben van, kivéve, ha a dömpingelt import árak jelenlegi alacsony szintjét helyre nem hozzák. Ezt támasztják alá a közelgő csődbemenetelekről szóló folyamatos jelentések is.

| (114) | A közösségi ipar a legutóbbi évek során jelentős erőfeszítéseket tett e piacon a versenyképessége növelésére. A közösségi lazactermelés fő területei Skóciában és Írországban találhatók, ahol megfelelő feltételek léteznek. A lazactenyésztő közösségi ipar szerkezetében jelentős változások mentek végbe az elmúlt évek során egy, a kevesebb, és nagyobb társaságok felé tartó folyamattal. Számos kisebb termelő vagy felhagyott a vállalkozással, vagy eladta vállalkozását az e termelőhelyeken befektető más közösségi termelőknek. A közösségi ipart alkotó számos társaság tett lépéseket hatékonysága növelésére, és költségei csökkentésére a megnövekedett versennyel szemben, pl. az egy évnél idősebb lazacok nevelésével, a takarmányozási eszközök javításával, és a takarmány vásárlására irányuló közös megállapodások megkötésével. Ez lehetővé tette a társaságok számára, hogy növeljék vásárlóerejüket a beszállítókkal szemben. Ugyanakkor számos, a közösségi ipart alkotó társaság kötött a közös forgalmazásra és termelésük értékesítésre vonatkozó megállapodásokat. Ez erősíteni fogja piaci helyzetüket. |
| --- | --- |

(114)

A közösségi ipar a legutóbbi évek során jelentős erőfeszítéseket tett e piacon a versenyképessége növelésére. A közösségi lazactermelés fő területei Skóciában és Írországban találhatók, ahol megfelelő feltételek léteznek. A lazactenyésztő közösségi ipar szerkezetében jelentős változások mentek végbe az elmúlt évek során egy, a kevesebb, és nagyobb társaságok felé tartó folyamattal. Számos kisebb termelő vagy felhagyott a vállalkozással, vagy eladta vállalkozását az e termelőhelyeken befektető más közösségi termelőknek. A közösségi ipart alkotó számos társaság tett lépéseket hatékonysága növelésére, és költségei csökkentésére a megnövekedett versennyel szemben, pl. az egy évnél idősebb lazacok nevelésével, a takarmányozási eszközök javításával, és a takarmány vásárlására irányuló közös megállapodások megkötésével. Ez lehetővé tette a társaságok számára, hogy növeljék vásárlóerejüket a beszállítókkal szemben. Ugyanakkor számos, a közösségi ipart alkotó társaság kötött a közös forgalmazásra és termelésük értékesítésre vonatkozó megállapodásokat. Ez erősíteni fogja piaci helyzetüket.

| (115) | Ha azonban dömpingellenes intézkedéseket hoznak, azok újra megteremtik a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és garantálják a közösségi ipar által az elmúlt években tett erőfeszítéseket. E feltételek mellett a közösségi ipar képes lesz továbbra is a tenyésztett lazac életképes termelője maradni. Az intézkedések legfőbb hatása az lesz, hogy a közösségi ipar költség alatt történő értékesítése megszűnik. Ennek ellenére – a többi kínálati forrásra tekintettel – a közösségi iparnak csak igen korlátozott lehetősége van az áremelésre. Helyzetüket főként a megnövekedett értékesítési mennyiségekkel és az ebből következő megnövekedett méretgazdaságossággal tudnák helyreállítani. Ezen túlmenően a vállalkozásra vonatkozó befektetői bizalom vissza fog térni, és a piac stabillá fog válni. |
| --- | --- |

(115)

Ha azonban dömpingellenes intézkedéseket hoznak, azok újra megteremtik a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és garantálják a közösségi ipar által az elmúlt években tett erőfeszítéseket. E feltételek mellett a közösségi ipar képes lesz továbbra is a tenyésztett lazac életképes termelője maradni. Az intézkedések legfőbb hatása az lesz, hogy a közösségi ipar költség alatt történő értékesítése megszűnik. Ennek ellenére – a többi kínálati forrásra tekintettel – a közösségi iparnak csak igen korlátozott lehetősége van az áremelésre. Helyzetüket főként a megnövekedett értékesítési mennyiségekkel és az ebből következő megnövekedett méretgazdaságossággal tudnák helyreállítani. Ezen túlmenően a vállalkozásra vonatkozó befektetői bizalom vissza fog térni, és a piac stabillá fog válni.

| (116) | Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása a közösségi ipar érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(116)

Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása a közösségi ipar érdekét szolgálná.

6.3.   Az egy évnél idősebb lazac- és a takarmánytermelők érdekei

| (117) | A közösségi termelők legnagyobb beszállítóinak (mint például az egy évnél idősebb lazac- és a takarmánytermelők) érdeke is, hogy erős és előre megjósolható kereset legyen tisztességes árú termékük iránt, amely lehetővé teszi számukra az ésszerű nyereség realizálását. Ha a közösségi ipar helyzete nem javul, sok az egy évnél idősebb lazac termelőinek kell majd csökkentenie értékesítéseit, valamint nyereségességét, és néhány esetben veszélybe kerülhet a kereskedés folytatására irányuló képességük. Ugyanez vonatkozik a takarmánytermelőkre. Ennélfogva az egy évnél idősebb lazac termelői és a takarmánytermelők érdeke a dömpingellenes intézkedések meghozatala. |
| --- | --- |

(117)

A közösségi termelők legnagyobb beszállítóinak (mint például az egy évnél idősebb lazac- és a takarmánytermelők) érdeke is, hogy erős és előre megjósolható kereset legyen tisztességes árú termékük iránt, amely lehetővé teszi számukra az ésszerű nyereség realizálását. Ha a közösségi ipar helyzete nem javul, sok az egy évnél idősebb lazac termelőinek kell majd csökkentenie értékesítéseit, valamint nyereségességét, és néhány esetben veszélybe kerülhet a kereskedés folytatására irányuló képességük. Ugyanez vonatkozik a takarmánytermelőkre. Ennélfogva az egy évnél idősebb lazac termelői és a takarmánytermelők érdeke a dömpingellenes intézkedések meghozatala.

6.4.   A norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők érdekei

| (118) | A norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelőkre vonatkozó intézkedések hatásának értékelése érdekében, kérdőíveket küldtek az érintett terméket a közösségi piacon előállító ismert társaságok számára. Öt társaság küldött értékelhető válaszokat. |
| --- | --- |

(118)

A norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelőkre vonatkozó intézkedések hatásának értékelése érdekében, kérdőíveket küldtek az érintett terméket a közösségi piacon előállító ismert társaságok számára. Öt társaság küldött értékelhető válaszokat.

| (119) | E társaságok közel 738 embert alkalmaztak a lazaccal kapcsolatos tevékenységek vonatkozásában a VI-ban, és 250 millió eurót meghaladó árbevételt értek el. E termelők vagy nem fejtették ki álláspontjukat vagy ellenezték az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(119)

E társaságok közel 738 embert alkalmaztak a lazaccal kapcsolatos tevékenységek vonatkozásában a VI-ban, és 250 millió eurót meghaladó árbevételt értek el. E termelők vagy nem fejtették ki álláspontjukat vagy ellenezték az intézkedések bevezetését.

| (120) | A (104) preambulumbekezdésben említettek szerint e társaságok is szenvedtek a norvég exportáló termelők által okozott árleszorítástól. Emlékeztetni kell arra, hogy a norvég exportőrökhöz/importőrökhöz kapcsolt együttműködő termelők 6 %-kal vagy körülbelül 4 200 tonnával növelték értékesítési mennyiségeiket, de még így is veszítettek piaci részesedésükből. Ugyanakkor a norvég exportőröknek sikerült értékesítéseiket 93 000 tonnával növelniük, és piaci részesedést szereztek. Ennélfogva úgy vélhető, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése szintén javítani fogja a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(120)

A (104) preambulumbekezdésben említettek szerint e társaságok is szenvedtek a norvég exportáló termelők által okozott árleszorítástól. Emlékeztetni kell arra, hogy a norvég exportőrökhöz/importőrökhöz kapcsolt együttműködő termelők 6 %-kal vagy körülbelül 4 200 tonnával növelték értékesítési mennyiségeiket, de még így is veszítettek piaci részesedésükből. Ugyanakkor a norvég exportőröknek sikerült értékesítéseiket 93 000 tonnával növelniük, és piaci részesedést szereztek. Ennélfogva úgy vélhető, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése szintén javítani fogja a norvég termelőkhöz/importőrökhöz kapcsolt EK-beli termelők gazdasági helyzetét.

| (121) | A dömpingellenes intézkedések helyre fogják állítani a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és ezáltal azok e termelők érdekeit szolgálják. |
| --- | --- |

(121)

A dömpingellenes intézkedések helyre fogják állítani a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és ezáltal azok e termelők érdekeit szolgálják.

6.5.   A nem kapcsolt importőrök és feldolgozók (felhasználók) érdekei

| (122) | Az intézkedések megtételének vagy meg nem tételének az importőrökre és feldolgozókra kifejtett hatásának értékelése érdekében kérdőíveket küldtek az érintett termék ismert importőreinek és feldolgozóinak a közösségi piac. A Bizottság az importőrök, feldolgozók és felhasználók különböző szervezeteit is értesítette a vizsgálat megkezdéséről. Jónéhány szervezet ismertette véleményét. |
| --- | --- |

(122)

Az intézkedések megtételének vagy meg nem tételének az importőrökre és feldolgozókra kifejtett hatásának értékelése érdekében kérdőíveket küldtek az érintett termék ismert importőreinek és feldolgozóinak a közösségi piac. A Bizottság az importőrök, feldolgozók és felhasználók különböző szervezeteit is értesítette a vizsgálat megkezdéséről. Jónéhány szervezet ismertette véleményét.

| (123) | Megállapították, hogy az importőr és feldolgozó (felhasználó) általában egy és ugyanaz, és ténylegesen sokuk kapcsolódik a Közösségen kívüli – különösen norvég – exportáló termelőkhöz. 8 importőr/feldolgozó/felhasználó küldött értelmezhető választ. E társaságok a Norvégiából származó a VI alatti összes behozatal körülbelül 9 %-át, és a fogyasztás 6 %-át képviselték. Ennélfogva adataik jelzésértékűek voltak, de közel sem biztos, hogy azok teljesen reprezentatívak az egész felhasználóipar tekintetében. |
| --- | --- |

(123)

Megállapították, hogy az importőr és feldolgozó (felhasználó) általában egy és ugyanaz, és ténylegesen sokuk kapcsolódik a Közösségen kívüli – különösen norvég – exportáló termelőkhöz. 8 importőr/feldolgozó/felhasználó küldött értelmezhető választ. E társaságok a Norvégiából származó a VI alatti összes behozatal körülbelül 9 %-át, és a fogyasztás 6 %-át képviselték. Ennélfogva adataik jelzésértékűek voltak, de közel sem biztos, hogy azok teljesen reprezentatívak az egész felhasználóipar tekintetében.

| (124) | Az importőrök és feldolgozók hangsúlyozták, hogy bármilyen áremelkedés növeli a költségalapjukat, csökkenti az értékesítésüket és nyereségességüket, valamint munkahelyek elvesztéséhez, sőt a piacról történő kivonuláshoz vezethet. Vitatták azt is, hogy a halfeldolgozó ágazatban történő alkalmazás magasabb, mint a haltenyésztő iparban, és hogy néhány esetben az alacsony foglalkoztatású területeken foglalkoztatást biztosít. |
| --- | --- |

(124)

Az importőrök és feldolgozók hangsúlyozták, hogy bármilyen áremelkedés növeli a költségalapjukat, csökkenti az értékesítésüket és nyereségességüket, valamint munkahelyek elvesztéséhez, sőt a piacról történő kivonuláshoz vezethet. Vitatták azt is, hogy a halfeldolgozó ágazatban történő alkalmazás magasabb, mint a haltenyésztő iparban, és hogy néhány esetben az alacsony foglalkoztatású területeken foglalkoztatást biztosít.

| (125) | E tekintetben megállapították, hogy az importőröknek és feldolgozóknak elképzelhető, hogy magasabb árakat kell fizetniük, ha továbbra is norvég árut vásárolnak, mert dömpingellenes vámot kellene fizetniük. Ennek ellenére nem kell viselniük az összes áremelkedést, mert valószínű, hogy valamilyen mértékben átháríthatják az értékesítési lánc további szakaszaira és a fogyasztókra az áremelkedést. |
| --- | --- |

(125)

E tekintetben megállapították, hogy az importőröknek és feldolgozóknak elképzelhető, hogy magasabb árakat kell fizetniük, ha továbbra is norvég árut vásárolnak, mert dömpingellenes vámot kellene fizetniük. Ennek ellenére nem kell viselniük az összes áremelkedést, mert valószínű, hogy valamilyen mértékben átháríthatják az értékesítési lánc további szakaszaira és a fogyasztókra az áremelkedést.

| (126) | A feldolgozóknál felmerült legfőbb költségek nyersanyag- és alkalmazotti költségek. Igaz, hogy a nyersanyagárak emelkedése növelné a feldolgozás költségeit. A három leginkább értelmezhető válasz alapján megállapították, hogy a tenyésztett lazac a teljes előállítási költség 54 %-át képviseli. E feldolgozók a VI során tenyésztett lazacot mind a Közösségben (a vételek 15 %-ában) mind pedig Norvégiából (a vételek 83 %-ában) vásároltak. Ennélfogva az a következtetés vonható le, hogy teljes költségük körülbelül 45 %-át vám fogja terhelni. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy az importőrök és feldolgozók által nyújtott információk alapján a nyersanyagköltségek 14 %-a csökkent az érintett időszakban. A VI során 9,1 százalékponttal olcsóbb volt, mint 2001-ben. Ugyanakkor az általuk nyújtott információ azt mutatja, hogy értékesítési áraik – a VI felé haladva csökkenő tendenciával – 2002-ben és 2003-ban nagyjából ugyanazok maradtak. Ennek ellenére a felhasználók e tekintetben történő alacsony együttműködési szintjének köszönhetően a tapasztalati alap igen korlátozott, és óvatosnak kell lenni a felhasználóipar vonatkozásában tett következtetések levonásakor. Meg kell azt is jegyezni, hogy csak két társaság számolt be nyereségességről. |
| --- | --- |

(126)

A feldolgozóknál felmerült legfőbb költségek nyersanyag- és alkalmazotti költségek. Igaz, hogy a nyersanyagárak emelkedése növelné a feldolgozás költségeit. A három leginkább értelmezhető válasz alapján megállapították, hogy a tenyésztett lazac a teljes előállítási költség 54 %-át képviseli. E feldolgozók a VI során tenyésztett lazacot mind a Közösségben (a vételek 15 %-ában) mind pedig Norvégiából (a vételek 83 %-ában) vásároltak. Ennélfogva az a következtetés vonható le, hogy teljes költségük körülbelül 45 %-át vám fogja terhelni. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy az importőrök és feldolgozók által nyújtott információk alapján a nyersanyagköltségek 14 %-a csökkent az érintett időszakban. A VI során 9,1 százalékponttal olcsóbb volt, mint 2001-ben. Ugyanakkor az általuk nyújtott információ azt mutatja, hogy értékesítési áraik – a VI felé haladva csökkenő tendenciával – 2002-ben és 2003-ban nagyjából ugyanazok maradtak. Ennek ellenére a felhasználók e tekintetben történő alacsony együttműködési szintjének köszönhetően a tapasztalati alap igen korlátozott, és óvatosnak kell lenni a felhasználóipar vonatkozásában tett következtetések levonásakor. Meg kell azt is jegyezni, hogy csak két társaság számolt be nyereségességről.

| (127) | Az alkalmazás tekintetében – a kérdőívekre kapott válaszoknak megfelelően – elmondható, hogy a halfeldolgozó ágazatban körülbelül 3 400 munkást alkalmaztak a Közösségben, noha ezeknek csak kis része volt érintett a tenyésztett lazac feldolgozásában. Nem volt arra vonatkozó bizonyíték, hogy a lehetséges intézkedések a közösségi alkalmazási szint csökkenéséhez vezetnének. |
| --- | --- |

(127)

Az alkalmazás tekintetében – a kérdőívekre kapott válaszoknak megfelelően – elmondható, hogy a halfeldolgozó ágazatban körülbelül 3 400 munkást alkalmaztak a Közösségben, noha ezeknek csak kis része volt érintett a tenyésztett lazac feldolgozásában. Nem volt arra vonatkozó bizonyíték, hogy a lehetséges intézkedések a közösségi alkalmazási szint csökkenéséhez vezetnének.

| (128) | Ennélfogva a valószínűleg az importőrök/feldolgozók/felhasználók által elszenvedett hátrányok nem tekinthetők úgy, mint amelyek súlyosabbak a közösségi termelőknél a dömpingellenes intézkedések következményeként várhatóan növekvő előnyöknél, amely intézkedések a szükséges minimumnak tekinthetők az elszenvedett súlyos kár orvoslása, valamint a közösségi termelők helyzete további súlyos romlásának megakadályozása érdekében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a többi harmadik országbeli beszerzési források továbbra is rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(128)

Ennélfogva a valószínűleg az importőrök/feldolgozók/felhasználók által elszenvedett hátrányok nem tekinthetők úgy, mint amelyek súlyosabbak a közösségi termelőknél a dömpingellenes intézkedések következményeként várhatóan növekvő előnyöknél, amely intézkedések a szükséges minimumnak tekinthetők az elszenvedett súlyos kár orvoslása, valamint a közösségi termelők helyzete további súlyos romlásának megakadályozása érdekében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy a többi harmadik országbeli beszerzési források továbbra is rendelkezésre állnak.

6.6.   A fogyasztók érdekei

| (129) | Mivel az érintett termék a fogyasztói termék a Bizottság tájékoztatta a különböző fogyasztói szervezeteket a vizsgálat megkezdéséről. Egy féltől kapott választ arra vonatkozóan, hogy a lazac jótékony hatásait széles körben elismerik, és hogy az árak mesterséges növelése a helyes táplálkozási szokásokat nehezebbé tenné a fogyasztók számára, és károsítaná a tenyésztett lazac importőrei, feldolgozói és a kiskereskedők gazdasági életképességét. Azt is állították, hogy az intézkedések megakadályozhatják az importban, és abban, hogy továbbra is fagyasztott tenyésztett lazacot árusítsanak. Kifejezték aggodalmukat atekintetben is, hogy a tenyésztett lazac árainak emelkedése azt kevésbé megengedhetővé tenné, és elfojtaná a piaci növekedést azokban a tagállamokban, ahol alacsonyabb az egy főre jutó átlagos bruttó hazai termék (GDP). |
| --- | --- |

(129)

Mivel az érintett termék a fogyasztói termék a Bizottság tájékoztatta a különböző fogyasztói szervezeteket a vizsgálat megkezdéséről. Egy féltől kapott választ arra vonatkozóan, hogy a lazac jótékony hatásait széles körben elismerik, és hogy az árak mesterséges növelése a helyes táplálkozási szokásokat nehezebbé tenné a fogyasztók számára, és károsítaná a tenyésztett lazac importőrei, feldolgozói és a kiskereskedők gazdasági életképességét. Azt is állították, hogy az intézkedések megakadályozhatják az importban, és abban, hogy továbbra is fagyasztott tenyésztett lazacot árusítsanak. Kifejezték aggodalmukat atekintetben is, hogy a tenyésztett lazac árainak emelkedése azt kevésbé megengedhetővé tenné, és elfojtaná a piaci növekedést azokban a tagállamokban, ahol alacsonyabb az egy főre jutó átlagos bruttó hazai termék (GDP).

| (130) | Úgy vélik, hogy ha dömpingellenes intézkedéseket vetnek ki, a gazdasági szereplők továbbra is korlátlan mennyiségben fognak hozzájutni az importokhoz, jóllehet tisztességes árakon. Továbbá – a feldolgozott lazactermékek teljes halgazdasági és kiskereskedelmi árai közötti különbözetek nagyságára is figyelemmel – úgy tekinthető, hogy nem valószínű, hogy az intézkedések anyagi hatással lennének a kiskereskedelmi árakra, tekintettel arra, hogy nem valószínű, hogy a teljes áremelkedést a fogyasztókra fogják hárítani. A fogyasztókra gyakorolt hatás ennélfogva minimálisnak tekinthető. Ezen túlmenően a veszteséget előidéző árszintek valószínűleg nem tarthatók fent közép-, illetve hosszú távon. A fogyasztók érdekét úgy tűnik, hogy leginkább általánosságban a stabil árak és a fenntartható piac szolgálja. |
| --- | --- |

(130)

Úgy vélik, hogy ha dömpingellenes intézkedéseket vetnek ki, a gazdasági szereplők továbbra is korlátlan mennyiségben fognak hozzájutni az importokhoz, jóllehet tisztességes árakon. Továbbá – a feldolgozott lazactermékek teljes halgazdasági és kiskereskedelmi árai közötti különbözetek nagyságára is figyelemmel – úgy tekinthető, hogy nem valószínű, hogy az intézkedések anyagi hatással lennének a kiskereskedelmi árakra, tekintettel arra, hogy nem valószínű, hogy a teljes áremelkedést a fogyasztókra fogják hárítani. A fogyasztókra gyakorolt hatás ennélfogva minimálisnak tekinthető. Ezen túlmenően a veszteséget előidéző árszintek valószínűleg nem tarthatók fent közép-, illetve hosszú távon. A fogyasztók érdekét úgy tűnik, hogy leginkább általánosságban a stabil árak és a fenntartható piac szolgálja.

6.7.   A Közösség érdekére vonatkozó következtetés

| (131) | A fenti tények és megfontolások alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy nincs kényszerítő indok a dömpingellenes vámok ki nem vetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(131)

A fenti tények és megfontolások alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy nincs kényszerítő indok a dömpingellenes vámok ki nem vetésére vonatkozóan.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   Kárelhárító szint

| (132) | A dömping, a kár, az okozati összefüggés, és a közösségi érdek tekintetében elért ideiglenes következtetések ismeretében elmondható, hogy ideiglenes intézkedéseket kell tenni a dömpingelt importok által a közösségi iparnak okozott további károk megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(132)

A dömping, a kár, az okozati összefüggés, és a közösségi érdek tekintetében elért ideiglenes következtetések ismeretében elmondható, hogy ideiglenes intézkedéseket kell tenni a dömpingelt importok által a közösségi iparnak okozott további károk megelőzése érdekében.

| (133) | Az ideiglenes intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe kell venni mind a megállapított dömpingkülönbözetet, és a közösségi ipar által észlelt kár elhárításához szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(133)

Az ideiglenes intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe kell venni mind a megállapított dömpingkülönbözetet, és a közösségi ipar által észlelt kár elhárításához szükséges vám összegét.

| (134) | Az ideiglenes intézkedések az ahhoz elegendő szinten kell kivetni, hogy elhárítsák az ilyen importok által okozott kárt, a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül. A károkozó dömping hatásainak kiküszöböléséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy vélték, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie a közösségi ipar számára, hogy fedezze előállítási költségeit, és olyan általános adó előtti nyereséget érjen el, amelyet az ágazat egy ilyen típusú ipara ésszerűen rendes versenyfeltételek között – azaz dömpingelt importok hiányban – a hasonló termék közösségi értékesítéseivel elérne. Ezen az alapon kiszámítottak egy nem károkozó árat a hasonló termék közösségi ipara tekintetében. A nem károkozó árat ideiglenesen az árbevételen realizált 7,2 %-os nyereségkülönbözetnek az előállítási költséghez történő hozzáadásával érték el. E nyereségkülönbözetet ideiglenesen a 2001-es év során elért nyereség alapján állapították meg, és az egy olyan szigorú minimum, amelynek elérését a közösségi ipar a károkozó dömping hiányában elvárhatná. Ezt a kérdést az ideiglenes intézkedések meghozatala után, és az érdekelt felek további észrevételeinek kézhez vételét követően tovább fogják vizsgálni. |
| --- | --- |

(134)

Az ideiglenes intézkedések az ahhoz elegendő szinten kell kivetni, hogy elhárítsák az ilyen importok által okozott kárt, a megállapított dömpingkülönbözet meghaladása nélkül. A károkozó dömping hatásainak kiküszöböléséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy vélték, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie a közösségi ipar számára, hogy fedezze előállítási költségeit, és olyan általános adó előtti nyereséget érjen el, amelyet az ágazat egy ilyen típusú ipara ésszerűen rendes versenyfeltételek között – azaz dömpingelt importok hiányban – a hasonló termék közösségi értékesítéseivel elérne. Ezen az alapon kiszámítottak egy nem károkozó árat a hasonló termék közösségi ipara tekintetében. A nem károkozó árat ideiglenesen az árbevételen realizált 7,2 %-os nyereségkülönbözetnek az előállítási költséghez történő hozzáadásával érték el. E nyereségkülönbözetet ideiglenesen a 2001-es év során elért nyereség alapján állapították meg, és az egy olyan szigorú minimum, amelynek elérését a közösségi ipar a károkozó dömping hiányában elvárhatná. Ezt a kérdést az ideiglenes intézkedések meghozatala után, és az érdekelt felek további észrevételeinek kézhez vételét követően tovább fogják vizsgálni.

| (135) | A szükséges áremelést – az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított – súlyozott import átlagárnak a közösségi ipar által a közösségi piacon értékesített termékek nem károkozó árának átlagával való összehasonlítás alapján határozták meg. Az ezen összehasonlításból származó bármilyen különbséget az átlag import CIF-érték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(135)

A szükséges áremelést – az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított – súlyozott import átlagárnak a közösségi ipar által a közösségi piacon értékesített termékek nem károkozó árának átlagával való összehasonlítás alapján határozták meg. Az ezen összehasonlításból származó bármilyen különbséget az átlag import CIF-érték százalékában fejezték ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (136) | A fentiek tükrében úgy vélték, hogy ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet szintjén, de az – az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban – nem lehet magasabb a fent kiszámított kárkülönbözetnél. |
| --- | --- |

(136)

A fentiek tükrében úgy vélték, hogy ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet szintjén, de az – az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban – nem lehet magasabb a fent kiszámított kárkülönbözetnél.

| (137) | Az ebben a dokumentumban társaságonként meghatározott dömpingellenes vámtételeket a jelen vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az e társaságok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. TE vámtételeket (a „minden más társaságra” alkalmazandó országszintű vámmal ellentétben) kizárólag az érintett országból, és az e társaságok, és így az említett, meghatározott jogalanyok által termelt termékek importjaira kell alkalmazni. Bármely más, az e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett társaság – beleértve a külön említettekhez kapcsolt jogalanyokat – által termelt importált termékek nem részesülhetnek ezen előnyökből, és azokra a „minden más társaságra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(137)

Az ebben a dokumentumban társaságonként meghatározott dömpingellenes vámtételeket a jelen vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az e társaságok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. TE vámtételeket (a „minden más társaságra” alkalmazandó országszintű vámmal ellentétben) kizárólag az érintett országból, és az e társaságok, és így az említett, meghatározott jogalanyok által termelt termékek importjaira kell alkalmazni. Bármely más, az e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett társaság – beleértve a külön említettekhez kapcsolt jogalanyokat – által termelt importált termékek nem részesülhetnek ezen előnyökből, és azokra a „minden más társaságra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik.

| (138) | Az e társaságspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármilyen kérelmet a Bizottsághoz (8) kell címezni (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást, vagy új termék vagy értékesítési egységek létrehozását követően), minden lényeges, és különösen a társaságnak a termeléshez kapcsolódó tevékenységeiben bekövetkezett módosításokra, például az ilyen névváltozáshoz vagy a termelésben és értékesítési egységben bekövetkező változáshoz kapcsolódó hazai és exportértékesítésekre vonatkozó információval együtt. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekből részesülő társaságok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja. |
| --- | --- |

(138)

Az e társaságspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármilyen kérelmet a Bizottsághoz (8) kell címezni (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást, vagy új termék vagy értékesítési egységek létrehozását követően), minden lényeges, és különösen a társaságnak a termeléshez kapcsolódó tevékenységeiben bekövetkezett módosításokra, például az ilyen névváltozáshoz vagy a termelésben és értékesítési egységben bekövetkező változáshoz kapcsolódó hazai és exportértékesítésekre vonatkozó információval együtt. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekből részesülő társaságok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.

| (139) | A fentiek alapján a tonnánkénti külön vámtételben kifejezett ideiglenes vámtételek a következők:








  Társaság | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Dömpingellenesvám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Súlyozott átlag | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Maradványkülönbözet | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

A fentiek alapján a tonnánkénti külön vámtételben kifejezett ideiglenes vámtételek a következők:

Társaság

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Dömpingellenesvám

Marine Harvest AS, Norway

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Súlyozott átlag

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Maradványkülönbözet

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3.   Végső rendelkezés

| (140) | A helyes igazgatás érdekében meg kell határozni egy olyan időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított időn belül jelentkeztek írásban ismertethetik véleményüket, és meghallgatást kérhetnek. Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy az e rendelet céljából kivetett vámokra vonatkozó ténymegállapítások ideiglenesek, és azokat esetleg felül kell bírálni a végleges vám kivetése céljából, |
| --- | --- |

(140)

A helyes igazgatás érdekében meg kell határozni egy olyan időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított időn belül jelentkeztek írásban ismertethetik véleményüket, és meghallgatást kérhetnek. Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy az e rendelet céljából kivetett vámokra vonatkozó ténymegállapítások ideiglenesek, és azokat esetleg felül kell bírálni a végleges vám kivetése céljából,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 és ex 0304 20 13 (0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 és 0304201398 TARIC-kód) KN-kód alá tartozó, Norvégiából származó tenyésztett lazacra (a vadon élő kivétel), függetlenül attól, hogy filézett-e vagy sem, akár friss, hűtött vagy fagyasztott, (a továbbiakban: „a tenyésztett lazac”) ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   A vadon élő lazac nem tartozik az ideiglenes dömpingellenes vám hatálya alá. E rendelet alkalmazásában a vadon élő lazac az, amelyik tekintetében a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozat elfogadásának helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai az érdekelt felek által nyújtott megfelelő dokumentumok révén meggyőződtek arról, hogy azt az Atlanti- vagy Csendes-óceánból, vagy a dunai folyamokból halászták.

(3)   Az ideiglenes dömpingellenes vámnak a vám előtti nettó közösségi határárra alkalmazandó mértéke az (1) bekezdésben leírt termékek esetében és az alább található társaságok által gyártott termékek esetében a következő kell, hogy legyen:

| Társaság | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVÉGIA | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVÉGIA | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVÉGIA | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVÉGIA | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVÉGIA | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVÉGIA | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVÉGIA | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVÉGIA | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVÉGIA | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVÉGIA | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVÉGIA | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVÉGIA | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVÉGIA | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVÉGIA | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVÉGIA | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVÉGIA | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVÉGIA | 16,0 % | A663 |
| ÖSSZES TÖBBI TÁRSASÁG | 24,5 % | A999 |

Társaság

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVÉGIA

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVÉGIA

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVÉGIA

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVÉGIA

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVÉGIA

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVÉGIA

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVÉGIA

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVÉGIA

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVÉGIA

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVÉGIA

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVÉGIA

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVÉGIA

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVÉGIA

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVÉGIA

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVÉGIA

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVÉGIA

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVÉGIA

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVÉGIA

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVÉGIA

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVÉGIA

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVÉGIA

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVÉGIA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVÉGIA

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVÉGIA

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVÉGIA

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVÉGIA

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVÉGIA

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVÉGIA

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVÉGIA

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVÉGIA

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVÉGIA

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVÉGIA

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVÉGIA

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVÉGIA

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVÉGIA

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVÉGIA

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVÉGIA

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVÉGIA

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVÉGIA

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVÉGIA

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVÉGIA

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVÉGIA

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVÉGIA

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVÉGIA

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVÉGIA

16,0 %

A663

ÖSSZES TÖBBI TÁRSASÁG

24,5 %

A999

(4)   Az 1. bekezdésben említett termék Közösségben törtnő szabad forgalomba bocsátására az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztonsági rendelkezés vonatkozik.

(5)   Ellenkező megállapítás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tények és megfontolások felfedését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és a Bizottság őket szóban a rendelet hatályba lépésétől számított 30 napon belül meghallgathatja.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése értelmében az érintett felek megjegyzéseket tehetnek e rendelet alkalmazása tekintetében annak hatályba lépésétől számított egy hónapon belül.

3. cikk

Ez a rendelet 2005. április 27-ig lép hatályba.

Az e rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 22-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o., a legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 349., 1994.12.31., 53. o.

2

(3)  HL L 67., 1994.3.10., 89. o.

3

(4)  HL L 33., 2005.2.5., 8. o.

4

(5)  A Hivatalos lap 4-ik oldalán található.

5

(6)  HL C 261., 2004.10.23., 8. o.

6

(7)  Az EHE-t (WFE – whole fish equivalent) gyakran határozzák meg az olyan hal súlyaként, amelyet kiéheztettek, és a vágás után kivéreztettek.

7

(8)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B. Igazgatóság, B-1049 Brüsszel, Belgium.

8

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/33

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. április 14.)

a cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról

(2005/321/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodásra (1), és különösen annak 96. cikkére,

tekintettel az AKCS-EK partnerségi megállapodás végrehajtása érdekében meghozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (2) és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A cotonou-i megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemeket megsértették. |
| --- | --- |

(1)

A cotonou-i megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemeket megsértették.

| (2) | A cotonou-i megállapodás 96. cikkével összhangban 2004. július 20-án konzultációk kezdeményezésére került sor az AKCS-országokkal és a Guineai Köztársasággal. Ezek folyamán a guineai hatóságok meghatározott kötelezettségvállalásokat tettek az Európai Unió által ismertetett problémák orvosolására, amelyeket a három hónapos elmélyült párbeszéd ideje alatt kellett teljesíteniük. |
| --- | --- |

(2)

A cotonou-i megállapodás 96. cikkével összhangban 2004. július 20-án konzultációk kezdeményezésére került sor az AKCS-országokkal és a Guineai Köztársasággal. Ezek folyamán a guineai hatóságok meghatározott kötelezettségvállalásokat tettek az Európai Unió által ismertetett problémák orvosolására, amelyeket a három hónapos elmélyült párbeszéd ideje alatt kellett teljesíteniük.

| (3) | Ezen időszak végén nyilvánvalóvá vált, hogy egyes fent említett kötelezettségvállalásokat tényleges kezdeményezések követtek, és egyes kötelezettségvállalások teljesültek. Mindazonáltal a cotonou-i megállapodás alapvető elemeivel kapcsolatos több fontos intézkedés végrehajtásáról a jövőben kell gondoskodni, |
| --- | --- |

(3)

Ezen időszak végén nyilvánvalóvá vált, hogy egyes fent említett kötelezettségvállalásokat tényleges kezdeményezések követtek, és egyes kötelezettségvállalások teljesültek. Mindazonáltal a cotonou-i megállapodás alapvető elemeivel kapcsolatos több fontos intézkedés végrehajtásáról a jövőben kell gondoskodni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Guineai Köztársasággal a cotonou-i megállapodás 96. cikkével összhangban folytatott konzultációk lezárultak.

2. cikk

A mellékletben található levélben megállapított intézkedéseket, mint a cotonou-i megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontjában említett megfelelő intézkedéseket, el kell fogadni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a határozat 2008. április 14-ig marad hatályban. A határozatot legalább hat hónaponként felül kell vizsgálni.

Kelt Luxembourgban, 2005. április 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. FRIEDEN

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

1

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

2

---

LEVÉLTERVEZET

Tisztelt Miniszter Úr!

Az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a cotonou-i megállapodás 9. cikke rendelkezéseinek. Az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartása, amelyekre az AKCS-EK partnerség épül, a fent említett megállapodás alapvető elemeit képezik, és ezáltal kapcsolatunk alapjainak tekintendők.

Az Európai Unió ebben a szellemben fejezte ki a demokratikus alapelvek és a jogállamiság lerontása iránt érzett aggodalmát, különösen a 2001-es alkotmányos népszavazástól, illetve a törvényhozói (2002) és az elnöki (2003) választásoktól kezdődően. Az Európai Uniót erősen foglalkoztatta továbbá az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértése, illetve a felelős közigazgatási, gazdasági, politikai és pénzügyi kormányzás hiánya is.

Az Európai Unió megítélése szerint a guineai politikai helyzet a cotonou-i megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemek megsértésének minősül. Figyelemmel e cikkre, illetve a guineai politikai megtorpanásra, az Unió 2004. március 31-én úgy határozott, hogy a megállapodás 96. cikke alapján konzultációkat kezdeményez a helyzet mélyreható vizsgálata és adott esetben orvosolása érdekében.

A konzultációk 2004. július 20-án kezdődtek Brüsszelben. Ennek során több alapvető kérdés került megvitatásra, és Önöknek lehetőségük nyílt álláspontjukat, illetve országuk helyzetének elemzését előterjeszteni. Előterjesztettek egy memorandumot is, amely tartalmazott egy, a demokrácia megszilárdítását, az emberi jogok, a jogállamiság és a felelős kormányzás tiszteletben tartását célzó cselekvési tervet is.

E jelentés előterjesztését követően az Európai Unió elnöksége és a Bizottság közös küldöttsége Conakry-ba utazott, és az Európai Unió tagállamainak helyi képviselőivel együttműködve kidolgozta a kötelezettségvállalások teljesítésének értékelését.

Az Európai Unió megállapítja, hogy a guineai hatóságok nagy készséget mutattak egyrészt a tárgyalások folytatására és elmélyítésére, másrészt az uniós küldöttség feladatának megkönnyítésére. Megállapítja azt is, hogy bizonyos kötelességvállalások biztató kezdeményezések megtételére késztették Önöket. Különösen az alábbiakat kell megemlíteni:

| | Az Önök kormánya hajlandóságot mutatott a politikai élet szereplőivel folytatott, és a választási eljárás alapjainak felülvizsgálatát célzó politikai párbeszéd újraindítására. A párbeszéd újraindítására vonatkozó hivatalos ünnepségre 2004. augusztus 31-én került sor. A párbeszéd megkönnyítése érdekében egy felek közötti egyeztető hivatalt hoztak létre. |
| --- | --- |

Az Önök kormánya hajlandóságot mutatott a politikai élet szereplőivel folytatott, és a választási eljárás alapjainak felülvizsgálatát célzó politikai párbeszéd újraindítására. A párbeszéd újraindítására vonatkozó hivatalos ünnepségre 2004. augusztus 31-én került sor. A párbeszéd megkönnyítése érdekében egy felek közötti egyeztető hivatalt hoztak létre.

| | A kormány megerősítette azt az elhatározását, miszerint 2005. júniusában helyhatósági választásokat tart, illetve azt a szándékát, hogy megszilárdítja a decentralizációs folyamatot. Különféle jogszabálytervezetek kidolgozása kezdődött meg. |
| --- | --- |

A kormány megerősítette azt az elhatározását, miszerint 2005. júniusában helyhatósági választásokat tart, illetve azt a szándékát, hogy megszilárdítja a decentralizációs folyamatot. Különféle jogszabálytervezetek kidolgozása kezdődött meg.

| | A kormány megerősítette azt az elhatározását, miszerint az alkotmány által előírt határidőn belül, azaz 2007 júniusában törvényhozói választásokat tart. A kormány ugyanakkor kész megvizsgálni annak a lehetőségét is, hogy a választásokat a kitűzött határidő előtt bonyolítsa le. |
| --- | --- |

A kormány megerősítette azt az elhatározását, miszerint az alkotmány által előírt határidőn belül, azaz 2007 júniusában törvényhozói választásokat tart. A kormány ugyanakkor kész megvizsgálni annak a lehetőségét is, hogy a választásokat a kitűzött határidő előtt bonyolítsa le.

| | A kormány megerősített a rádió liberalizációjára vonatkozó ütemtervet is, amely 2005 júniusától alkalmazandó. |
| --- | --- |

A kormány megerősített a rádió liberalizációjára vonatkozó ütemtervet is, amely 2005 júniusától alkalmazandó.

| | A kormány végül megerősítette az ágazati reformokat a makrogazdasági vezetés területére vonatkozóan, valamint azok végrehajtásának ütemtervét. |
| --- | --- |

A kormány végül megerősítette az ágazati reformokat a makrogazdasági vezetés területére vonatkozóan, valamint azok végrehajtásának ütemtervét.

Ezek a kezdeményezések kétségkívül hozzájárulnak majd az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megszilárdításához az Önök országában. E kötelezettségvállalások túlnyomó része ugyanakkor hosszabb idő alatt kerül teljesítésre, és ezek betartását, különösen a demokrácia elmélyítése érdekében, szükségszerű lesz figyelemmel kísérni az elkövetkezendő időben. Ebben az összefüggésben az Európai Unió várakozással tekint a memorandum megvalósítására vonatkozó, az elért haladásról szóló, 2004. szeptember 30-i jelentésben szereplő konkrét intézkedések megtételére, amely főbb elemei a következők:

| 1. | A nemzeti párbeszéd folytatása a választási rendszer működési kereteinek kialakítása céljából az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló, az Afrikai Unió által 2002-ben elfogadott durban-i nyilatkozat (1) rendelkezéseinek megfelelően annak érdekében, hogy a választási eljárás átlátható és demokratikus legyen. |
| --- | --- |

1.

A nemzeti párbeszéd folytatása a választási rendszer működési kereteinek kialakítása céljából az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló, az Afrikai Unió által 2002-ben elfogadott durban-i nyilatkozat (1) rendelkezéseinek megfelelően annak érdekében, hogy a választási eljárás átlátható és demokratikus legyen.

| 2. | Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartására vonatkozó jogszabályok – különösen amelyek lehetővé teszik a politikai pártoknak gyűlések, tüntetések szervezésével, illetve az állami rádióban és televízióban történő szerepléssel kapcsolatos jogaik és kiváltságaik gyakorlását – betartása tekintetében tett kötelezettségvállalások folytatása és megszilárdítása. |
| --- | --- |

2.

Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartására vonatkozó jogszabályok – különösen amelyek lehetővé teszik a politikai pártoknak gyűlések, tüntetések szervezésével, illetve az állami rádióban és televízióban történő szerepléssel kapcsolatos jogaik és kiváltságaik gyakorlását – betartása tekintetében tett kötelezettségvállalások folytatása és megszilárdítása.

| 3. | Az elektronikus médiumok liberalizációja azon ütemterv szerint, amelyet 2004 októberében az Európai Unió küldöttsége elé terjesztettek, és amely lehetővé teszi magántulajdonban lévő elektronikus médiumok létrehozását a helyhatósági választások előtt. |
| --- | --- |

3.

Az elektronikus médiumok liberalizációja azon ütemterv szerint, amelyet 2004 októberében az Európai Unió küldöttsége elé terjesztettek, és amely lehetővé teszi magántulajdonban lévő elektronikus médiumok létrehozását a helyhatósági választások előtt.

| 4. | A helyhatósági és törvényhozói választások lebonyolítása a módosított választási eljárás alapján. |
| --- | --- |

4.

A helyhatósági és törvényhozói választások lebonyolítása a módosított választási eljárás alapján.

| 5. | A decentralizációs folyamat folytatása. |
| --- | --- |

5.

A decentralizációs folyamat folytatása.

| 6. | A makrogazdasági vezetés megszilárdítására vonatkozó tevékenységek és az ágazati reformok folytatása. |
| --- | --- |

6.

A makrogazdasági vezetés megszilárdítására vonatkozó tevékenységek és az ágazati reformok folytatása.

Figyelemmel az eddig teljesített kötelezettségvállalásokra és a jövőben végrehajtandó feladatokra, a konzultációkat követően határoztak a cotonou-i megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti megfelelő intézkedések meghozataláról, amelyek a következők:

| 1. | Az együttműködést továbbra is a 6., 7. és 8. Európai Fejlesztési Alap maradványösszegeiből finanszírozzák a Guinea által a konzultációk keretében tett kötelezettségvállalások – így különösen a decentralizációs folyamat, a médiumok liberalizációja és a felelős kormányzás – végrehajtásának elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

1.

Az együttműködést továbbra is a 6., 7. és 8. Európai Fejlesztési Alap maradványösszegeiből finanszírozzák a Guinea által a konzultációk keretében tett kötelezettségvállalások – így különösen a decentralizációs folyamat, a médiumok liberalizációja és a felelős kormányzás – végrehajtásának elősegítése érdekében.

| 2. | Az együttműködést a 9. Európai Fejlesztési Alap „B” előirányzata is segíti annak érdekében, hogy a leghátrányosabb helyzetű népességnek, illetve a belpolitikai válság áldozatainak életkörülményei javítását közvetlenül célzó programok megvalósítása lehetséges legyen. |
| --- | --- |

2.

Az együttműködést a 9. Európai Fejlesztési Alap „B” előirányzata is segíti annak érdekében, hogy a leghátrányosabb helyzetű népességnek, illetve a belpolitikai válság áldozatainak életkörülményei javítását közvetlenül célzó programok megvalósítása lehetséges legyen.

| 3. | Támogatásban részesülnek az olyan programok is, amelyek a civil társadalom (és nemcsak annak szervezett formái) megerősítését, a demokrácia, az emberi jogok, a felelős kormányzás tiszteletben tartását és megerősítését valamint a szabad médiumok kialakulását és megszilárdítását célozzák. |
| --- | --- |

3.

Támogatásban részesülnek az olyan programok is, amelyek a civil társadalom (és nemcsak annak szervezett formái) megerősítését, a demokrácia, az emberi jogok, a felelős kormányzás tiszteletben tartását és megerősítését valamint a szabad médiumok kialakulását és megszilárdítását célozzák.

| 4. | A regionális projektekhez való hozzájárulás minden esetben külön vizsgálat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

4.

A regionális projektekhez való hozzájárulás minden esetben külön vizsgálat tárgyát képezi.

| 5. | A humanitárius műveletek, a kereskedelmi együttműködés és a kereskedelemhez kapcsolódó egyéb preferenciák változatlanul fennmaradnak. |
| --- | --- |

5.

A humanitárius műveletek, a kereskedelmi együttműködés és a kereskedelemhez kapcsolódó egyéb preferenciák változatlanul fennmaradnak.

| 6. | A választások előkészítésére is támogatás nyújtható a 6., 7. és 8. Európai Fejlesztési Alap maradványösszegeiből és a 9. Európai fejlesztési Alap „B” előirányzatából, amikor az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló nyilatkozat alapján az átlátható és demokratikus választási eljárást garantáló választási keret kialakításra kerül. |
| --- | --- |

6.

A választások előkészítésére is támogatás nyújtható a 6., 7. és 8. Európai Fejlesztési Alap maradványösszegeiből és a 9. Európai fejlesztési Alap „B” előirányzatából, amikor az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló nyilatkozat alapján az átlátható és demokratikus választási eljárást garantáló választási keret kialakításra kerül.

| 7. | A 9. EFA „A” előirányzatát a félidős felülvizsgálat keretében az Európai Bizottság határozatával összhangban 65 millió euróra csökkentik. Sor kerül az együttműködési stratégia és a nemzeti indikatív program véglegesítésre, figyelembe véve az ország helyzetét és ezen új pénzügyi terveket. Ezen dokumentumokat akkor írják alá és hajtják végre, amikor Guinea részéről a kötelezettségvállalások teljesítésében kellő haladás lesz megfigyelhető, így a szabad és átlátható helyhatósági és törvényhozói választások előkészítésére és lebonyolítására tett erőfeszítések. Az Európai Unió feltételként határozza meg, hogy:






  a) | megtartsák a szabad és átlátható helyhatósági választásokat, és, hogy a megfelelően megválasztott helyi végrehajtási tisztviselők hivatalba lépjenek; |
| --- | --- | --- |

7.

A 9. EFA „A” előirányzatát a félidős felülvizsgálat keretében az Európai Bizottság határozatával összhangban 65 millió euróra csökkentik. Sor kerül az együttműködési stratégia és a nemzeti indikatív program véglegesítésre, figyelembe véve az ország helyzetét és ezen új pénzügyi terveket. Ezen dokumentumokat akkor írják alá és hajtják végre, amikor Guinea részéről a kötelezettségvállalások teljesítésében kellő haladás lesz megfigyelhető, így a szabad és átlátható helyhatósági és törvényhozói választások előkészítésére és lebonyolítására tett erőfeszítések. Az Európai Unió feltételként határozza meg, hogy:

a)

megtartsák a szabad és átlátható helyhatósági választásokat, és, hogy a megfelelően megválasztott helyi végrehajtási tisztviselők hivatalba lépjenek;

| b) | az ellenzéki erőkkel folytatott politikai párbeszéd keretében alakítsák ki a törvényhozói választások működőképes keretét (ideértve a választások időpontját is) az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló nyilatkozat alapján. |
| --- | --- |

b)

az ellenzéki erőkkel folytatott politikai párbeszéd keretében alakítsák ki a törvényhozói választások működőképes keretét (ideértve a választások időpontját is) az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló nyilatkozat alapján.

Az Európai Unió elnöksége és az Európai Bizottság együttműködésében rendszeres felülvizsgálatokat kell folytatni, amelyek közül az elsőre hat hónapon belül kerül sor.

Az Európai Unió az elkövetkezendő harminchat hónap folyamán továbbra is szoros figyelemmel kíséri a guineai helyzetet. A cotonou-i megállapodás 8. cikkének keretei között az Európai Unió fokozott politikai párbeszédet tart fenn az Önök kormányával a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítása érdekében, különös figyelemmel a törvényhozói választásokra, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartására.

A guineai hatóságok részéről a kötelezettségvállalások teljesítésének felgyorsítása esetén, illetőleg amennyiben szakadás következik be, az Európai Unió fenntartja a jogot a megfelelő intézkedések módosítására.

Kérem, Miniszter úr, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

a Tanács részéről

a Bizottság részéről

---

(1)  Az AUSZ/AU 1. nyilatkozata a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről Afrikában (XXXVIII.).

1

---

Bizottság

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/37

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. február 26.)

az Egyesült Királyság által a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében benyújtott kérelemről

(az értesítés a C(2005) 411. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, francia és holland nyelvű szöveg hiteles)

(2005/322/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

mivel:

| (1) | 2005. január 27-én az Egyesült Királyság a Bizottsághoz fordult a 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében az Anglia dél-nyugati partjainak 12 mérföldes övezetén belül a tengeri sügér páros vonóhálóval folytatott halászatára vonatkozó hazai tilalom más tagállamoknak az ezen a területen halászati hozzáféréssel rendelkező hajóira történő kiterjesztése ügyében, azzal a szándékkal, hogy átmeneti intézkedésként csökkentsék a cetfélék járulékos fogását addig, amíg közösségi szinten hatékonyabb, összehangolt cselekvésre nyílik lehetőség. E kérelem benyújtásakor az egyesült királysági hatóságok hivatkoztak a közönséges delfinek járulékos fogásának a páros vonóhálóval folytatott tengerisügér-halászat során tapasztalt szintjével kapcsolatos aggodalmaikra, valamint arra a bizottsági határozatra (2), amely elutasította az ilyen halászatnak a Nyugati-csatornában (VIIe. ICES-körzet) történő sürgős beszüntetésére vonatkozó keresetüket. |
| --- | --- |

(1)

2005. január 27-én az Egyesült Királyság a Bizottsághoz fordult a 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében az Anglia dél-nyugati partjainak 12 mérföldes övezetén belül a tengeri sügér páros vonóhálóval folytatott halászatára vonatkozó hazai tilalom más tagállamoknak az ezen a területen halászati hozzáféréssel rendelkező hajóira történő kiterjesztése ügyében, azzal a szándékkal, hogy átmeneti intézkedésként csökkentsék a cetfélék járulékos fogását addig, amíg közösségi szinten hatékonyabb, összehangolt cselekvésre nyílik lehetőség. E kérelem benyújtásakor az egyesült királysági hatóságok hivatkoztak a közönséges delfinek járulékos fogásának a páros vonóhálóval folytatott tengerisügér-halászat során tapasztalt szintjével kapcsolatos aggodalmaikra, valamint arra a bizottsági határozatra (2), amely elutasította az ilyen halászatnak a Nyugati-csatornában (VIIe. ICES-körzet) történő sürgős beszüntetésére vonatkozó keresetüket.

| (2) | A 2371/2002/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének értelmében a francia és a belga hajók számára engedélyezett a tengerfenéken élő fajokra irányuló halászat a 6–12 mérföldes övezetben, ezért ezeket érintik az Egyesült Királyság által javasolt intézkedéstervezetek. |
| --- | --- |

(2)

A 2371/2002/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének értelmében a francia és a belga hajók számára engedélyezett a tengerfenéken élő fajokra irányuló halászat a 6–12 mérföldes övezetben, ezért ezeket érintik az Egyesült Királyság által javasolt intézkedéstervezetek.

| (3) | A 2371/2002/EK rendelet 9. cikkében megállapított feltételekkel összhangban az Egyesült Királyság közölte kérelmét az érintett tagállamokkal. Franciaország a 2371/2002/EK rendelet 9. cikkében megállapított 5 munkanapos határidőn belül eljuttatta a Bizottsághoz írásbeli észrevételeit, felkérve a Bizottságot, hogy ne fogadja el az Egyesült Királyság kérelmét. |
| --- | --- |

(3)

A 2371/2002/EK rendelet 9. cikkében megállapított feltételekkel összhangban az Egyesült Királyság közölte kérelmét az érintett tagállamokkal. Franciaország a 2371/2002/EK rendelet 9. cikkében megállapított 5 munkanapos határidőn belül eljuttatta a Bizottsághoz írásbeli észrevételeit, felkérve a Bizottságot, hogy ne fogadja el az Egyesült Királyság kérelmét.

| (4) | A Bizottság aggódik a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) által védett cetfélék egyes halászatokban megfigyelhető járulékos fogása miatt, és teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy a lehető legkisebbre csökkenjen a halászfelszerelésekben megfulladó ilyen állatok száma. Nemrégiben közösségi fellépésre került sor a 88/98/EK rendelettel módosított, cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 26-i 812/2004/EK tanácsi rendeleten (4) keresztül. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság aggódik a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) által védett cetfélék egyes halászatokban megfigyelhető járulékos fogása miatt, és teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy a lehető legkisebbre csökkenjen a halászfelszerelésekben megfulladó ilyen állatok száma. Nemrégiben közösségi fellépésre került sor a 88/98/EK rendelettel módosított, cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 26-i 812/2004/EK tanácsi rendeleten (4) keresztül.

| (5) | A fenti rendelet előírja, hogy 2005. január 1-jétől megfigyelők jelenlétét kell biztosítani a páros vonóhálóval halászó hajókon. A nyíltvízi páros vonóhálós halászat során előforduló járulékos cetfogás összetett kérdés, amellyel a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) külön foglalkozott a halászat során történő járulékos cetfogásról szóló átfogó tudományos tanulmányában és véleményében (5). Az ICES jelezte, hogy „a tengeri sügér páros vonóhálós halászata mellett másfajta halászati tevékenység során is fognak ki delfineket” és hogy „az ebben a régióban tevékenykedő számos vonóhálós halászati vállalkozás átfogó ellenőrzésére van szükség, mielőtt a megszorítási követelményeket pontosítani lehetne”. Az ICES különösen annak a vélekedésének adott hangot, hogy „a tengeri sügérek nyíltvízi vonóhálós halászatának tilalma [...] önkényes intézkedés” lenne, „amellyel aligha lehetne elérni a kívánt célt”. A páros vonóhálóknak a Nyugati-csatorna egyesült királysági partmenti vizeiben tengerisügér-halászat céljából történő használatának betiltása valószínűleg a halászati erőkifejtés szomszédos területekre történő átcsoportosításához vezetne, anélkül, hogy szükségszerűen csökkentené a közönséges delfinek járulékos fogását. |
| --- | --- |

(5)

A fenti rendelet előírja, hogy 2005. január 1-jétől megfigyelők jelenlétét kell biztosítani a páros vonóhálóval halászó hajókon. A nyíltvízi páros vonóhálós halászat során előforduló járulékos cetfogás összetett kérdés, amellyel a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) külön foglalkozott a halászat során történő járulékos cetfogásról szóló átfogó tudományos tanulmányában és véleményében (5). Az ICES jelezte, hogy „a tengeri sügér páros vonóhálós halászata mellett másfajta halászati tevékenység során is fognak ki delfineket” és hogy „az ebben a régióban tevékenykedő számos vonóhálós halászati vállalkozás átfogó ellenőrzésére van szükség, mielőtt a megszorítási követelményeket pontosítani lehetne”. Az ICES különösen annak a vélekedésének adott hangot, hogy „a tengeri sügérek nyíltvízi vonóhálós halászatának tilalma [...] önkényes intézkedés” lenne, „amellyel aligha lehetne elérni a kívánt célt”. A páros vonóhálóknak a Nyugati-csatorna egyesült királysági partmenti vizeiben tengerisügér-halászat céljából történő használatának betiltása valószínűleg a halászati erőkifejtés szomszédos területekre történő átcsoportosításához vezetne, anélkül, hogy szükségszerűen csökkentené a közönséges delfinek járulékos fogását.

| (6) | Habár a 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében a tagállamok intézkedéseket hozhatnak a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásának minimalizálására, a rendelkezésre álló tudományos információk alapján nem valószínű, hogy a javasolt intézkedés hozzájárul e cél megvalósításához. |
| --- | --- |

(6)

Habár a 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében a tagállamok intézkedéseket hozhatnak a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatásának minimalizálására, a rendelkezésre álló tudományos információk alapján nem valószínű, hogy a javasolt intézkedés hozzájárul e cél megvalósításához.

| (7) | Ez az érvelés volt az egyik oka annak, hogy 2004 augusztusában a bizottsági határozat elutasította az Egyesült Királyságnak a Nyugati-csatornában folytatott nyíltvízi vonóhálós tengerisügér-halászat betiltását célzó sürgősségi intézkedésre vonatkozó kérelmét. Azóta nem vált hozzáférhetővé olyan új tudományos információ, amely változtatást indokolna ebben az elemzésben. |
| --- | --- |

(7)

Ez az érvelés volt az egyik oka annak, hogy 2004 augusztusában a bizottsági határozat elutasította az Egyesült Királyságnak a Nyugati-csatornában folytatott nyíltvízi vonóhálós tengerisügér-halászat betiltását célzó sürgősségi intézkedésre vonatkozó kérelmét. Azóta nem vált hozzáférhetővé olyan új tudományos információ, amely változtatást indokolna ebben az elemzésben.

| (8) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nyíltvízi vonóhálós járulékos cetfogás kérdését hatékony és összehangolt, a probléma természetének és mértékének alapos tudományos ismeretére alapozott módon kell kezelni. Ennek megvalósítása érdekében a Bizottság anyagi támogatást biztosít tudományos tanulmányok és kutatások részére a nyíltvízi vonóhálós halászat során előforduló járulékos cetfogás visszaszorítását célzó intézkedések fejlesztére, illetve az európai atlanti vizekben található kis cetfélék mennyiségét illető tudományos becslések frissítésére. Ezek a tanulmányok és kutatási projektek, kiegészítve a járulékos cetfogásról nagyszámú halászati vállalkozástól szerzett adatokkal – amelyek a közösségi megfigyelői programon keresztül lesznek elérhetőek – hivatottak ésszerű időhatárokon belül biztosítani a halászat cetfélékre gyakorolt hatásának korlátozására irányuló célirányos és hatékony kezelési intézkedések technikai alapját. Amint ezek az információk elérhetővé válnak, a Bizottság – adott esetben – szükséges intézkedéseket javasol, szoros együttműködésben valamennyi érdekelt féllel. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nyíltvízi vonóhálós járulékos cetfogás kérdését hatékony és összehangolt, a probléma természetének és mértékének alapos tudományos ismeretére alapozott módon kell kezelni. Ennek megvalósítása érdekében a Bizottság anyagi támogatást biztosít tudományos tanulmányok és kutatások részére a nyíltvízi vonóhálós halászat során előforduló járulékos cetfogás visszaszorítását célzó intézkedések fejlesztére, illetve az európai atlanti vizekben található kis cetfélék mennyiségét illető tudományos becslések frissítésére. Ezek a tanulmányok és kutatási projektek, kiegészítve a járulékos cetfogásról nagyszámú halászati vállalkozástól szerzett adatokkal – amelyek a közösségi megfigyelői programon keresztül lesznek elérhetőek – hivatottak ésszerű időhatárokon belül biztosítani a halászat cetfélékre gyakorolt hatásának korlátozására irányuló célirányos és hatékony kezelési intézkedések technikai alapját. Amint ezek az információk elérhetővé válnak, a Bizottság – adott esetben – szükséges intézkedéseket javasol, szoros együttműködésben valamennyi érdekelt féllel.

| (9) | Következésképpen az Egyesült Királyság által benyújtott kérelem nem fogadható el, |
| --- | --- |

(9)

Következésképpen az Egyesült Királyság által benyújtott kérelem nem fogadható el,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Egyesült Királyság által a 2371/2002/EK rendelet 9. cikkének értelmében benyújtott azon kérelmet, hogy az Anglia dél-nyugati partjainak 12 mérföldes övezetén belül a tengeri sügér páros vonóhálóval folytatott halászatára vonatkozó zárlatot terjesszék ki más tagállamok hajóira is, a Bizottság elutasítja.

2. cikk

E határozatnak a Belga Királyság, a Francia Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 26-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  Az Egyesült Királyság által a 2371/2002/EK rendelet 7. cikke értelmében benyújtott kérelemről szóló, 2004. augusztus 24-i bizottsági határozat – C(2004) 3229.

2

(3)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 150., 2004.4.30., 12. o.

4

(5)  Az ICES Ökoszisztéma Tanácsadó Bizottságának (ACE) jelentései, 2002 és 2003, az alábbi internetes oldalon találhatók: http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. április 21.)

a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, vízen vagy vízben úszó szabadidős cikkekre vonatkozó európai szabványok tekintetében kidolgozandó biztonsági előírásokról

(az értesítés a C(2005) 1209. számú határozattal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/323/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2001/95/EK irányelv kötelezi a gyártókat, hogy csak biztonságos termékeket hozzanak forgalomba. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/95/EK irányelv kötelezi a gyártókat, hogy csak biztonságos termékeket hozzanak forgalomba.

| (2) | Az említett irányelvnek megfelelően egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha az megfelel az európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak. |
| --- | --- |

(2)

Az említett irányelvnek megfelelően egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha az megfelel az európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak.

| (3) | A 2001/95/EK irányelvnek megfelelően az európai szabványokat az európai szabványügyi testületeknek kell megállapítaniuk. Ezeknek a szabványoknak biztosítaniuk kell, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv általános biztonsági előírásainak. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/95/EK irányelvnek megfelelően az európai szabványokat az európai szabványügyi testületeknek kell megállapítaniuk. Ezeknek a szabványoknak biztosítaniuk kell, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv általános biztonsági előírásainak.

| (4) | A tagállamok és a Bizottság, szoros együttműködésben az európai szabványügyi testületekkel, az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően a vízen és vízben úszó szabadidős cikkeket olyan termékcsoportként határozta meg, amelyekre vonatkozóan a 2001/95/EK irányelvnek megfelelően a Bizottság által adott felhatalmazás alapján európai szabványokat kell kidolgozni. Nem tartoznak az így meghatározott úszó cikkek közé a játékok biztonságára vonatkozó 88/378/EGK irányelv (2), az egyéni védőeszközökre vonatkozó 89/686/EGK irányelv (3) és a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó 94/25/EK irányelv (4) hatálya alá tartozó úszó cikkek. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és a Bizottság, szoros együttműködésben az európai szabványügyi testületekkel, az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően a vízen és vízben úszó szabadidős cikkeket olyan termékcsoportként határozta meg, amelyekre vonatkozóan a 2001/95/EK irányelvnek megfelelően a Bizottság által adott felhatalmazás alapján európai szabványokat kell kidolgozni. Nem tartoznak az így meghatározott úszó cikkek közé a játékok biztonságára vonatkozó 88/378/EGK irányelv (2), az egyéni védőeszközökre vonatkozó 89/686/EGK irányelv (3) és a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó 94/25/EK irányelv (4) hatálya alá tartozó úszó cikkek.

| (5) | Az ezekre a termékekre vonatkozó biztonsági előírásokat a tagállamok hatóságaival folytatott konzultációk és megbeszélések fényében kell meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

Az ezekre a termékekre vonatkozó biztonsági előírásokat a tagállamok hatóságaival folytatott konzultációk és megbeszélések fényében kell meghatározni.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelvvel létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelvvel létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Termékek és termékmeghatározás

Ezt a határozatot azokra a vízen és vízben úszó szabadidős cikkekre kell alkalmazni, amelyeket a melléklet I. része felsorol, és amelyek nem tartoznak az Európai Unió valamely termékspecifikus jogszabályának hatálya alá. Ez a határozat különösen a 88/378/EGK irányelv, a 89/686/EGK irányelv és a 94/25/EK irányelv hatálya alá tartozó úszó szabadidős termékekre nem vonatkozik.

2. cikk

Biztonsági előírások

Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó biztonsági előírásokat a melléklet II. része határozza meg.

3. cikk

Címzettek

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 21-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  HL L 187., 1988.7.16., 1. o. A legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.).

2

(3)  HL L 399., 1989.12.30., 18. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.).

3

(4)  HL L 164., 1994.6.30., 15. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

4

---

MELLÉKLET

A vízen és vízben úszó szabadidős termékekre vonatkozó biztonsági előírások

I. RÉSZ

Termékmeghatározás:

Az e határozat hatálya alá tartozó úszó szabadidős cikkek vízen vagy vízben használhatók, a felhajtó erő következményeként a felszínen maradásukat felfújás vagy a termékben rejlő úszásképesség biztosítja. E cikkek olyan, az Európai Unió egyetlen termékspecifikus jogszabályának hatálya alá sem tartozó cikkek, amelyeket vízen vagy vízben szabadidős tevékenységekre, így a vízben való játékra, vízi sportokra, csónakázásra, merülésre és úszástanulásra használnak, túl e terület leginkább tipikus és hagyományos termékein. Az említett termékek egy részét már évek óta forgalmazzák az európai piacon, míg a többi új termék folyamatosan jelenik meg.

E termékek nagy része részben módosított hagyományos alaptermék vagy abból származtatott és továbbfejlesztett termék. Egyre gyakrabban alakítják át szárazföldi játszóterek felszereléseit úgy, hogy alkalmassá váljanak a vízen való használatra.

Ezeknek az új termékeknek a célja az öröm és a szórakozás fokozása, illetve a sebesség növelése vagy az akció és az izgalom fokozása az olyan új kalandos tevékenységekkel, mint a tubing és a vadvízi tutajozás.

E határozat nem vonatkozik a játékok biztonságáról szóló 88/378/EGK irányelv, az egyéni védőeszközökre vonatkozó 89/686/EGK irányelv és a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó 94/25/EK irányelv hatálya alá tartozó úszó szabadidős cikkekre.

Az e határozat alá tartozó úszó cikkeket rendeltetésük, meghajtásuk és tervezésük alapján a következő osztályokba kell besorolni:

A. osztály: Vízen vagy vízben történő statikus helyzetű használatra szánt úszó cikkek. A felhasználó egy úszó szerkezeten helyezkedik el. Egyéni és közös használatra is alkalmas, főként passzív. A meghajtásnak rendszerint nincs mechanikus eszköze. A szerkezet stabil vízfekvését biztosíthatja a kivitelezés módja (design) vagy a felhasználónak kell kiegyensúlyoznia.

A 89/686/EGK irányelv hatálya alá tartozó, védő funkcióra tervezett cikkek nem tartoznak ide. A 88/378/EGK irányelv hatálya alá tartozó, gyerekek sekély vízben való játékához egyéni használatra tervezett vagy egyértelműen erre szánt cikkek szintén nem tartoznak ide.

B. osztály: Statikus használatra szánt úszó cikkek. A felhasználó az úszó szerkezet belsejében helyezkedik el, amely körülveszi a felhasználó testét (viszonylag szorosan). A szerkezet rendelkezhet egy, a felhasználó testét tartó rendszerrel, vagy a felhasználónak saját magát kell megtartania karjával, kezével. A testet tartó rendszer lehet egy beépített ülés, állhat hevederekből vagy egyéb tartóeszközökből, tekintet nélkül a test helyzetére (ülő, álló, fekvő, térdelő helyzet...). A felhasználó teste többé-kevésbé elmerül. A felső testrész (a mellkastól felfelé) rendszerint nincs a vízben. Egyéni és közös használatra is alkalmas. A meghajtásnak rendszerint nincs mechanikus eszköze.

A 89/686/EGK irányelv hatálya alá tartozó, védő funkcióra tervezett cikkek nem tartoznak ide. A 88/378/EGK irányelv hatálya alá tartozó, gyerekek sekély vízben való játékához egyéni használatra tervezett vagy egyértelműen erre szánt cikkek szintén nem tartoznak ide.

C. osztály: Dinamikus használatra, úgymint nagy sebességen való alkalmazásra szánt úszó cikkek. A felhasználó az úszó szerkezeten vagy annak belsejében helyezkedik el. A szerkezeten lehet pilótafülke vagy ülés vagy egyéb eszköz a felhasználó testének megtartása céljából. A szerkezetet külső meghajtó eszköz mögött vontatják. A vízfekvés stabilitásáról és a vontató szerkezet mögötti biztonságos haladásról a felhasználónak kell gondoskodnia.

D. osztály: Aktív használatra, úgymint mászásra, ugrálásra és bármi egyéb ezekhez kapcsolódó tevékenységre szánt úszó cikkek. A felhasználónak nincs meghatározott helyzete. Egyéni és közös használatra is alkalmas. Normális esetben nincs mechanikus meghajtás. A 89/686/EGK irányelv hatálya alá tartozó, védő funkcióra tervezett cikkek nem tartoznak ide. A 88/378/EGK irányelv hatálya alá tartozó, gyerekek sekély vízben való játékához egyéni használatra tervezett vagy egyértelműen erre szánt cikkek szintén nem tartoznak ide.

E. osztály: A 94/25/EK irányelvben meghatározott sport- és szabadidőcélokra szolgáló felfújható csónakok, amelyek kevesebb mint 1 800 N felhajtóerővel és 1,2 m-nél hosszabb, de 2,5 m-nél rövidebb hajótesttel rendelkeznek, a mérést a megfelelő harmonizált szabványok szerint végezve. Egyéni és közös használat. A felhasználó az úszó szerkezet belsejében helyezkedik el (tág pilótafülke).

II. RÉSZ

A.   Veszélyek

Az ezekhez a termékekhez kapcsolódó fő veszélyt a fulladásos és fulladás közeli balesetek jelentik.

Az egyedi termékekhez kapcsolódó egyéb, többé-kevésbé komoly sérüléseket okozó komoly kockázatok magukban foglalják az olyan, a terméktervezéssel kapcsolatos veszélyeket, mint az elsodródás, a kapaszkodó elvesztése, a magasból történő lezuhanás, beszorulás vagy begabalyodás a vízfelszín felett vagy alatt, a felhajtóerő hirtelen elvesztése, felborulás, hidegsokk, csakúgy mint a használatukhoz kapcsolódó veszélyek, így az ütközés, ütődés, valamint a széllel, sodrással és árapállyal összefüggő veszélyek.

B.   Általános biztonsági előírások

A termékeknek meg kell felelniük a 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági előírásnak és „biztonságosnak” kell lenniük az említett irányelv 2. cikke b) pontjának értelmében.

C.   Különleges biztonsági előírások

A 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági előírás alkalmazása során a következőket kell figyelembe venni:

C.1.   Terméktervezéssel kapcsolatos előírások:

A tervezés által garantált biztonság fontosabb, mint a használati utasításhoz kapcsolódó biztonság. A felhasznált alapanyagoknak és a kivitelezésnek a legfejlettebb technikai színvonalat kell képviselnie, figyelembe véve a cikkek rendeltetésszerű használatát és az esetleges következményeket a felhasználó egészségére és a környezetre nézve.

A legalapvetőbb elvárások a következők

| a) | a vízfekvés stabilitása a rendeltetésnek és az előre látható használatnak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a vízfekvés stabilitása a rendeltetésnek és az előre látható használatnak megfelelően;

| b) | minimális felhajtóerő és – felfújható cikkek esetében – megmaradó felhajtóerő az egyik légkamra elromlása után, illetve a további használat lehetősége ott, ahol az szükséges, különösképpen csoportos használatra szánt vagy arra alkalmas cikk esetében; |
| --- | --- |

b)

minimális felhajtóerő és – felfújható cikkek esetében – megmaradó felhajtóerő az egyik légkamra elromlása után, illetve a további használat lehetősége ott, ahol az szükséges, különösképpen csoportos használatra szánt vagy arra alkalmas cikk esetében;

| c) | használat közbeni kapaszkodók, könnyű kapaszkodás; |
| --- | --- |

c)

használat közbeni kapaszkodók, könnyű kapaszkodás;

| d) | könnyű menekülés borulás esetén, az emberi testrészek beszorulása vagy begabalyodása bármely formájának elkerülése; |
| --- | --- |

d)

könnyű menekülés borulás esetén, az emberi testrészek beszorulása vagy begabalyodása bármely formájának elkerülése;

| e) | az újbóli beszállás elősegítése különösképpen csoportos használat esetén, csakúgy mint kapaszkodók a vízben vészhelyzet esetére; |
| --- | --- |

e)

az újbóli beszállás elősegítése különösképpen csoportos használat esetén, csakúgy mint kapaszkodók a vízben vészhelyzet esetére;

| f) | megbízhatóan gyors kioldó szerkezet megléte nagy sebességgel mozgatott (vontatott) termékek esetében. |
| --- | --- |

f)

megbízhatóan gyors kioldó szerkezet megléte nagy sebességgel mozgatott (vontatott) termékek esetében.

C.2.   Figyelmeztetés és információ a termék elővigyázatos használatára való tekintettel

A termék bemutatása és szemléltetése, a címkézés szembetűnő és világos legyen, ugyanúgy a figyelmeztetés és a használati utasítás egységes, világosan és könnyen érthető legyen a felhasználó számára, és ezek nem játszhatnak szerepet a kockázatok alábecslésében, különös tekintettel a gyermekekre.

A figyelmeztetéshez vagy a megfelelő méretekhez kapcsolódó címkézésnek (beleértve a piktogramokat) használat közben is láthatóknak kell lenniük. A nagyon komoly veszélyekhez közvetlenül kapcsolódó piktogramokat a megfelelő szövegnek is kísérnie kell. A termék teljesítményére és a korlátozásokra vonatkozó lényeges információkat úgy kell megjeleníteni, hogy a potenciális felhasználót a vásárlás előtt tájékoztassák. Különleges figyelmet kell szentelni a gyermekekkel kapcsolatos veszélyekre. Minimum a következőket kell figyelembe venni:

| a) | A használat szükséges korlátozása, így például a felhasználók száma, a legnagyobb tömeg (terhelés), a szélhez, az áramlatokhoz és az árapályhoz kapcsolódó veszélyek, a parttól való eltávolodás, a legnagyobb sebesség meghatározása a más termékekkel vagy tárgyakkal való érintkezésre vonatkozóan, amennyiben ésszerűen előrelátható, hogy a termék más termékekkel vagy veszélyes tárgyak közelében kerül felhasználásra (biztonságos távolság feltüntetése); az előrelátható nem megfelelő használat is figyelembe veendő; |
| --- | --- |

a)

A használat szükséges korlátozása, így például a felhasználók száma, a legnagyobb tömeg (terhelés), a szélhez, az áramlatokhoz és az árapályhoz kapcsolódó veszélyek, a parttól való eltávolodás, a legnagyobb sebesség meghatározása a más termékekkel vagy tárgyakkal való érintkezésre vonatkozóan, amennyiben ésszerűen előrelátható, hogy a termék más termékekkel vagy veszélyes tárgyak közelében kerül felhasználásra (biztonságos távolság feltüntetése); az előrelátható nem megfelelő használat is figyelembe veendő;

| b) | Minden terméken fel kell tüntetni: „FIGYELEM! Fulladás elleni védelmet nem biztosít. Csak úszóknak!”; |
| --- | --- |

b)

Minden terméken fel kell tüntetni: „FIGYELEM! Fulladás elleni védelmet nem biztosít. Csak úszóknak!”;

| c) | Amennyiben szükséges, megfelelő egyéni védőeszköz (PPE) használatának ajánlása fulladás ellen, illetve a megfelelő védelem biztosítására; |
| --- | --- |

c)

Amennyiben szükséges, megfelelő egyéni védőeszköz (PPE) használatának ajánlása fulladás ellen, illetve a megfelelő védelem biztosítására;

| d) | Felfújással és nyomással kapcsolatos előírások, karbantartás, javítás, tárolás és ártalmatlanítás, figyelembe véve a termékek és használatuk különleges jellemzőit, a tartós és ismételt használatot és az elöregedési folyamatot; |
| --- | --- |

d)

Felfújással és nyomással kapcsolatos előírások, karbantartás, javítás, tárolás és ártalmatlanítás, figyelembe véve a termékek és használatuk különleges jellemzőit, a tartós és ismételt használatot és az elöregedési folyamatot;

| e) | Különleges figyelmeztetéssel kell ellátni az olyan termékeket, amelyek használata veszéllyel járhat elsősorban a gyermekekre, úszni nem tudókra és bizonyos esetekben az idősekre. |
| --- | --- |

e)

Különleges figyelmeztetéssel kell ellátni az olyan termékeket, amelyek használata veszéllyel járhat elsősorban a gyermekekre, úszni nem tudókra és bizonyos esetekben az idősekre.

---

Az európai közösségek migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottsága

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/42

---

200. HATÁROZAT

(2004. december 15.)

a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság adatfeldolgozási műszaki bizottságának működési rendjéről és összetételéről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/324/EK)

A MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK rendelet (1) 81. cikke d) pontjára, amely szerint az igazgatási bizottság feladata a tagállamok közötti együttműködés erősítése és fejlesztése az információcsere eljárásainak modernizálásával, különösen az intézmények közötti információáramlásnak a telematikus adatcseréhez történő hozzáigazításával, figyelembe véve az adatkezelés fejlődését az egyes tagállamokban, és figyelembe véve, hogy a modernizáció fő célja az ellátások megállapításának elősegítése,

tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1972. március 21-i 574/72/EGK rendelet (2) 117c. cikke (1) bekezdésére, amely szerint az igazgatási bizottság létrehozza a műszaki bizottságot, amely jelentéseket készít és indoklással ellátott véleményt alkot a 117., 117a. és 117b. cikk értelmében hozandó döntéseket megelőzően, továbbá a műszaki bizottság eljárási szabályait és összetételét az igazgatási bizottság határozza meg,

tekintettel az Európai Unió 2004. május 1-jei bővítésének a műszaki bizottság működésére gyakorolt hatására,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   A migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság létrehozza az 574/72/EGK rendelet 117c. cikkének (1) bekezdésében meghatározott adatfeldolgozási műszaki bizottságot. E bizottság rövid megnevezése: „műszaki bizottság”.

(2)   A műszaki bizottság feladatkörét az 574/72/EGK rendelet 117c. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

(3)   A műszaki bizottság egyes feladataira vonatkozó megbízatást a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság adja, amely szükség esetén jogosult e feladatok módosítására is.

2. cikk

A műszaki bizottság jelentéseit és indoklással ellátott véleményeit szükség szerint műszaki dokumentumok és tanulmányok alapján fogadja el. A műszaki bizottság jogosult minden olyan információt megkérni a nemzeti kormányoktól, amelyre megítélése szerint feladatai ellátásához szüksége van.

3. cikk

(1)   A műszaki bizottságnak tagállamonként két tagja van: az egyik tag a bizottság teljes jogú tagja, a másik az ő helyettese. A tagok jelölését minden tagállam a tagállamnak az igazgatási bizottságban működő képviselőjén keresztül az igazgatási bizottság főtitkárához továbbítja.

(2)   A műszaki bizottság jelentéseit és indoklással ellátott véleményeit valamennyi bizottsági tag többségének igen szavazatával fogadja el; a szavazás során minden tagállam egyetlen szavazattal rendelkezik, amelyet a teljes jogú tag, távollétében pedig helyettese ad le. A műszaki bizottság jelentéseiben és indoklással ellátott véleményeiben meg kell jelölni, hogy elfogadásuk egyhangúlag vagy egyszerű többséggel történt-e. Ugyancsak ismertetni kell az esetleges kisebbségi véleményt vagy kisebbségi fenntartásokat.

(3)   A műszaki bizottság munkájában tanácskozási joggal részt vesz az Európai Közösségek Bizottsága egy képviselője vagy az általa kijelölt személy.

4. cikk

A műszaki bizottság elnöke minden félévben ugyanazon tagállam teljes jogú tagja vagy más kijelölt tisztviselője, amely tagállam képviselője az igazgatási bizottságban ugyanabban az időszakban az elnöki tisztséget betölti. A műszaki bizottság elnöke az igazgatási bizottság elnökének kérésére jelentést készít a műszaki bizottság tevékenységéről.

5. cikk

A műszaki bizottság konkrét kérdések megvizsgálására szükség szerint eseti munkacsoportokat hoz létre. Ilyen esetben a műszaki bizottság előírja a munkacsoport által elvégzendő feladatokat, e feladatok elvégzésének időbeni ütemezését és a tevékenység pénzügyi vonatkozásait a 7. cikkben említett munkaprogramban.

6. cikk

Az igazgatási bizottság titkársága előkészíti és megszervezi a műszaki bizottság üléseit, és összeállítja azok jegyzőkönyvét.

7. cikk

A műszaki bizottság jóváhagyás végett részletes munkaprogramot nyújt be az igazgatási bizottságnak. A műszaki bizottság évente jelentést készít az igazgatási bizottság számára tevékenységéről és a munkaprogramban foglalt célok eléréséről, továbbá javaslatot nyújt be annak esetleges módosítására.

8. cikk

Az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének is jóvá kell hagynia a műszaki bizottság minden olyan javasolt intézkedését, amely az Európai Közösségek Bizottsága által viselendő költségekkel jár.

9. cikk

A műszaki bizottság nyelvei megegyeznek a Közösség intézményeinek hivatalos nyelveivel, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 290. cikkének megfelelően.

10. cikk

A műszaki bizottság tevékenységére a mellékletben meghatározott további szabályok is alkalmazandók.

11. cikk

Ez a határozat az igazgatási bizottság 1998. június 11-i 169. határozata (3) helyébe lép.

12. cikk

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Rendelkezéseit 2005. március 1-jétől kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o. A legutóbb a 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 100., 2004.4.6., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o. A legutóbb a 631/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

2

(3)  HL L 195., 1998.7.11., 46. o.

3

---

MELLÉKLET

A MŰSZAKI BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSÉNEK TOVÁBBI SZABÁLYAI

1.   Az üléseken való részvétel

| a) | Ha a műszaki bizottság hivatalban lévő elnöke akadályoztatása esetén nem képes részt venni a bizottság ülésén, helyettese veszi át az elnök szerepét. |
| --- | --- |

a)

Ha a műszaki bizottság hivatalban lévő elnöke akadályoztatása esetén nem képes részt venni a bizottság ülésén, helyettese veszi át az elnök szerepét.

| b) | A bizottsági tagok mellett a műszaki bizottság ülésein tagállamonként egy vagy több szakértő is részt vehet, amennyiben azt a megtárgyalandó kérdések természete indokolja. Egy delegáció általános szabályként legfeljebb négy tagból állhat. |
| --- | --- |

b)

A bizottsági tagok mellett a műszaki bizottság ülésein tagállamonként egy vagy több szakértő is részt vehet, amennyiben azt a megtárgyalandó kérdések természete indokolja. Egy delegáció általános szabályként legfeljebb négy tagból állhat.

| c) | A műszaki bizottság és eseti munkacsoportjai valamennyi ülésén részt vesz az Európai Közösségek Bizottsága képviselője, a titkárság egy tagja vagy az igazgatási bizottság főtitkára által kijelölt más személy. Ha a megtárgyalandó kérdések természete úgy kívánja, az üléseken az Európai Közösségek Bizottsága más osztályainak képviselője is részt vehet. |
| --- | --- |

c)

A műszaki bizottság és eseti munkacsoportjai valamennyi ülésén részt vesz az Európai Közösségek Bizottsága képviselője, a titkárság egy tagja vagy az igazgatási bizottság főtitkára által kijelölt más személy. Ha a megtárgyalandó kérdések természete úgy kívánja, az üléseken az Európai Közösségek Bizottsága más osztályainak képviselője is részt vehet.

2.   Határozathozatal

| a) | Ha a műszaki bizottság elnöki tisztségét a bizottság teljes jogú tagja tölti be, helyette helyettese szavaz. |
| --- | --- |

a)

Ha a műszaki bizottság elnöki tisztségét a bizottság teljes jogú tagja tölti be, helyette helyettese szavaz.

| b) | Ha egy jelen lévő tag a határozathozatal során a szavazástól tartózkodik, az elnök felkérheti a tartózkodás indokolására. |
| --- | --- |

b)

Ha egy jelen lévő tag a határozathozatal során a szavazástól tartózkodik, az elnök felkérheti a tartózkodás indokolására.

| c) | Ha a jelen lévő tagok többsége tartózkodik a szavazástól, akkor úgy kell tekinteni, mintha a szavazásra feltett javaslatot nem tették volna fel szavazásra. |
| --- | --- |

c)

Ha a jelen lévő tagok többsége tartózkodik a szavazástól, akkor úgy kell tekinteni, mintha a szavazásra feltett javaslatot nem tették volna fel szavazásra.

3.   Napirend

| a) | A műszaki bizottság üléseire a napirend tervezetét a titkárság a műszaki bizottság elnökével egyeztetve állítja össze. Az egyes napirendi pontok felvétele előtt a titkárság szükség szerint írásban kikérheti az érintett delegációk véleményét. |
| --- | --- |

a)

A műszaki bizottság üléseire a napirend tervezetét a titkárság a műszaki bizottság elnökével egyeztetve állítja össze. Az egyes napirendi pontok felvétele előtt a titkárság szükség szerint írásban kikérheti az érintett delegációk véleményét.

| b) | A napirend tervezete főszabályként olyan napirendi pontokat tartalmaz, amelyek felvételét valamely tag vagy az Európai Bizottság képviselője kérte, és amelyekhez az esetleg szükséges észrevételek legalább 20 munkanappal az ülés megkezdése előtt megérkeztek a titkársághoz. |
| --- | --- |

b)

A napirend tervezete főszabályként olyan napirendi pontokat tartalmaz, amelyek felvételét valamely tag vagy az Európai Bizottság képviselője kérte, és amelyekhez az esetleg szükséges észrevételek legalább 20 munkanappal az ülés megkezdése előtt megérkeztek a titkársághoz.

| c) | A napirend tervezetét az ülés megkezdése előtt legalább 10 munkanappal meg kell küldeni a műszaki bizottság valamennyi tagjának, az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének és minden olyan személynek, aki várhatóan részt vesz az ülésen. Amint rendelkezésre állnak, ugyanezeknek a személyeknek meg kell küldeni a napirendi pontokhoz kapcsolódó dokumentumokat is. |
| --- | --- |

c)

A napirend tervezetét az ülés megkezdése előtt legalább 10 munkanappal meg kell küldeni a műszaki bizottság valamennyi tagjának, az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének és minden olyan személynek, aki várhatóan részt vesz az ülésen. Amint rendelkezésre állnak, ugyanezeknek a személyeknek meg kell küldeni a napirendi pontokhoz kapcsolódó dokumentumokat is.

| d) | Az ülés megkezdését követően a műszaki bizottság elfogadja a napirendet. A napirend tervezetében nem szereplő napirendi pontot a műszaki bizottság a napirendre csak egyhangú szavazással vehet fel. Sürgősségi esetek kivételével a műszaki bizottság tagjai fenntarthatják a jogot, hogy végleges álláspontjukról a soron következő ülésen nyilatkoznak, amennyiben a kérdéses, a napirend tervezetében szereplő napirendi ponthoz saját nyelvükön a szükséges dokumentumokat legalább öt munkanappal az ülés megkezdése előtt nem kapták meg. |
| --- | --- |

d)

Az ülés megkezdését követően a műszaki bizottság elfogadja a napirendet. A napirend tervezetében nem szereplő napirendi pontot a műszaki bizottság a napirendre csak egyhangú szavazással vehet fel. Sürgősségi esetek kivételével a műszaki bizottság tagjai fenntarthatják a jogot, hogy végleges álláspontjukról a soron következő ülésen nyilatkoznak, amennyiben a kérdéses, a napirend tervezetében szereplő napirendi ponthoz saját nyelvükön a szükséges dokumentumokat legalább öt munkanappal az ülés megkezdése előtt nem kapták meg.

4.   Eseti munkacsoportok

| a) | Az eseti munkacsoport elnöke olyan szakértő, akit a műszaki bizottság elnöke az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjével egyeztetve jelöl ki, vagy ennek hiányában olyan szakértő, akinek tagállama megegyezik az igazgatási bizottság elnökének tagállamával. |
| --- | --- |

a)

Az eseti munkacsoport elnöke olyan szakértő, akit a műszaki bizottság elnöke az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjével egyeztetve jelöl ki, vagy ennek hiányában olyan szakértő, akinek tagállama megegyezik az igazgatási bizottság elnökének tagállamával.

| b) | Az eseti munkacsoport elnökét meg kell hívni a műszaki bizottság mindazon üléseire, amelyeken az eseti munkacsoport jelentését tárgyalják. |
| --- | --- |

b)

Az eseti munkacsoport elnökét meg kell hívni a műszaki bizottság mindazon üléseire, amelyeken az eseti munkacsoport jelentését tárgyalják.

5.   Adminisztratív kérdések

| a) | A műszaki bizottság elnöke a bizottság működési körében, a megtartandó ülések és az elvégzendő feladatok tekintetében jogosult utasításokat adni a titkárságnak. |
| --- | --- |

a)

A műszaki bizottság elnöke a bizottság működési körében, a megtartandó ülések és az elvégzendő feladatok tekintetében jogosult utasításokat adni a titkárságnak.

| b) | A műszaki bizottság ülését a titkárság a műszaki bizottság elnökével egyeztetve, az ülés megkezdése előtt 10 munkanappal a tagoknak és az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének elküldött levélben hívja össze. |
| --- | --- |

b)

A műszaki bizottság ülését a titkárság a műszaki bizottság elnökével egyeztetve, az ülés megkezdése előtt 10 munkanappal a tagoknak és az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének elküldött levélben hívja össze.

| c) | Az üléseken jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet főszabályként a következő ülésen jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

Az üléseken jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet főszabályként a következő ülésen jóvá kell hagyni.

---

Helyesbítések

| 23.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/46

---

Helyesbítés a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendelet negyedik módosításáról szóló, 2005. április 18-i 607/2005/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 100., 2005. április 20.
  )

A 18. oldalon, a (2) bekezdés c) pontjában:

A következő szövegrész:

„Lukic, Milan. Születési dátum: 1967.9.6. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: a) boszniai és hercegovinai; b) valószínűleg szerbiai és montenegrói”,

helyesen:

„Lukic, Sreten. Születési dátum: 1955.3.28. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: szerbiai és montenegrói.”

---