----

----

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 8. marts),

ar ko Čehiju, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Maltu un Poliju atbrīvo no pienākuma dažām sugām piemērot Padomes Direktīvas 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 1999/105/EK un 2002/57/EK attiecīgi par lopbarības augu sēklu, graudaugu sēklu, vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla, meža reproduktīvā materiāla un eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 525)

(Autentisks ir teksts tikai čehu, igauņu, grieķu, latviešu, lietuviešu, maltiešu un poļu valodā)

(Teksts attiecas uz EEZ)

(2005/325/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (1), un jo īpaši tās 23.a pantu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (2), un jo īpaši tās 23.a pantu,

ņemot vērā Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvu 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (3), un jo īpaši tās 18.a pantu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. decembra Direktīvu 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (4), un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (5), un jo īpaši tās 28. pantu,

ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas un Polijas iesniegtos lūgumus,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo lēmuma pielikuma I daļā minētās dalībvalstis atbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 66/401/EEK, izņemot tās 14. panta 1. punktu, attiecībā uz sugām, kas uzskaitītas tabulas pirmajā slejā.

2.   Ar šo lēmuma pielikuma II daļā minētās dalībvalstis attiecībā uz sugām, kas uzskaitītas tabulas pirmajā slejā, atbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 66/402/EEK, izņemot tās 14. panta 1. punktu, un – attiecībā uz Latviju – izņemot 19. panta 1. punktu, kas attiecas uz kukurūzu.

3.   Ar šo lēmuma pielikuma III daļā minētās dalībvalstis atbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 68/193/EEK, izņemot tās 12. pantu un 12.a pantu, attiecībā uz sugām, kas uzskaitītas tabulas pirmajā slejā.

4.   Ar šo lēmuma pielikuma IV daļā minētās dalībvalstis atbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 1999/105/EK, izņemot tās 17. panta 1. punktu, attiecībā uz sugām, kas uzskaitītas tabulas pirmajā slejā.

5.   Ar šo lēmuma pielikuma V daļā minētās dalībvalstis attiecībā uz sugām, kas uzskaitītas tabulas pirmajā slejā, atbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 2002/57/EK, izņemot tās 17. pantu, un – attiecībā uz Maltu – izņemot 9. panta 1. punktu, kas attiecas uz saulgriezēm.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai, Igaunijas Republikai, Kipras Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Maltas Republikai un Polijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 8. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV 125, 11.7.1966., 2298/66. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/117/EK (OV L 14, 18.1.2005., 18. lpp.).

(2)OV 125, 11.7.1966., 2309/66. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/117/EK.

(3)OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.).

(4)OV L 11, 15.1.2000., 17. lpp.

(5)OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).

(6)OV L 328, 17.12.2003., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1766/2004 (OV L 315, 14.10.2004., 27. lpp.

----

PIELIKUMS

Paskaidrojums

Saīsinājumi

X ierakstīts pozīcijās, no kuru piemērošanas dalībvalsts ir atbrīvota.

I daļa – Direktīva 66/401/EEK

II daļa – Direktīva 66/402/EEK

III daļa – Direktīva 68/193/EEK

IV daļa – Direktīva 1999/105/EK

V daļa – Direktīva 2002/57/EK

----

Eiropas Centrālā Banka

----

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2005. gada 15. februāris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/2 par dažām Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un procedūrām, kas valstu centrālajām bankām jāievēro, paziņojot statistikas datus monetārās un banku statistikas jomā

(ECB/2005/4)

(2005/326/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 5.1. pantu, 12.1. pantu un 14.3. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2003/2 groza šādi:

2. pants

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2005. gada 17. februārī.

3. pants

Šī pamatnostādne ir adresēta to dalībvalstu centrālajām bankām, kas pieņēmušas vienoto valūtu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 15. februārī.

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

----

(1)OV L 241, 26.9.2003., 1. lpp. Pamatnostādnē grozījumi izdarīti ar Pamatnostādni ECB/2004/1 (OV L 83, 20.3.2004., 29. lpp.).

(2)OV L 333, 17.12.2001, 1. lpp., Regula, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu ECB/2004/21 (OV L 371, 18.12.2004, 42. lpp.).

----

I PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2003/2 I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX un XX pielikumu:

----

(1)  Elementāro bilances datu pilns apraksts atrodams Regulas ECB/2001/13 I pielikuma III daļā.

(2)OV L 58, 3.3.2003., 1. lpp.”

(3)  Par NTF ietekmes uz pārējiem MFI datiem nozīmi skat. tālāk. Turklāt dažās valstīs ir neliels citu iestāžu skaits, kuras arī klasificē kā MFI; tomēr šīs iestādes ir nenozīmīgas no kvantitātes viedokļa.

(4)  Piemēram, šis kritērijs ir izpildīts, ja NTF nozares bilancei ir ietekme uz vienu pasīvu posteni (“NTF vērtspapīri”) un uz diviem vai vairākiem aktīvu posteņiem (piemēram, “iekšzemes valdības emitētie vērtspapīri euro, izņemot akcijas” un “iekšzemes MFI emitēti vērtspapīri euro, izņemot akcijas”). Tas ir izpildīts arī tad, ja NTF bilancei ir ietekme uz diviem pasīvu posteņiem (piemēram, “NTF vērtspapīri” un “iekšzemes MFI noguldījumi euro”) un uz vienu aktīvu posteni (piemēram, “iekšzemes valdības emitētie vērtspapīri euro, izņemot akcijas”). Turpretim šis kritērijs nav izpildīts, ja NTF bilancei ir ietekme tikai uz vienu pasīvu posteni un vienu aktīvu posteni.”

(5)  Šajā slejā iekļauj pārējo ES dalībvalstu valūtas (izņemot DKK, SEK un GBP).”

(6)  Tomēr ir atzīts, ka par norakstīšanu saistībā ar darījumiem ne vienmēr tiek ziņots, kas nozīmē atkāpi no šā principa, kas pieņemts Regulā ECB/2001/13 un tās metodiskajās norādēs.

(7)  Noteikumi, kas attiecas uz kredītu un noguldījumu statistisko novērtēšanu ir Regulas ECB/2001/13 I pielikuma 1. daļas III nodaļas 15. un 16. punktā (mēneša dati), kā arī I pielikuma 1. daļas IV nodaļas 10. punktā (ceturkšņa dati).”

(8)  Atlikušajās valūtās izteiktajiem atlikumiem korekciju neizdara. Datus par USD, JPY un SFR valstu centrālās bankas saskaņā ar 1998. gada 1. decembra Regulas ECB/1998/16 par monetāro finanšu nozares konsolidēto bilanci, OV L 356, 30.12.1998., 7. lpp., 5. tabulu brīvprātīgi paziņoja kopš 1998. gada decembra, izmantojot citus valsts datu avotus no 1997. gada septembra. Datus par GBP valstu centrālās bankas brīvprātīgi ziņoja ECB kopš 2001. gada augusta, pēc iespējas iekļaujot retrospektīvos datus, ar līdzīgu struktūru, kā ziņojumiem par citām valūtām Regulas ECB/2001/13 4. tabulā, un kopš 2003. gada janvāra Regulas ECB/2001/13 4. tabulas ietvaros. ECB aprēķinās valūtas maiņas korekciju arī pārējām neiesaistīto ES dalībvalstu valūtām.”

(9)  Valstu centrālās bankas izmanto ceturkšņa rezervju bāzes datus no atlikušās grupas kredītiestādēm, lai iegūtu mēneša skaitļus, kurus paziņo ECB trijos datu sūtījumos pēc to izlaišanas.”

(10)  Nepiemērojamo bilances posteņu pareiza ziņošana ir izklāstīta XIII pielikumā.”

(11)  Definēts 3. iedaļā.

(12)  Starptautisko norēķinu bankas ziņojumi ir iekļauti šajā pamatnostādnē visur, kur tas nepieciešams pilnīguma un skaidrības labad. Tomēr šī pamatnostādne nav adresēta Starptautisko norēķinu bankai.”

(13)  VCB izpratnē emitentu sektora rezidences valsts ir VCB rezidences valsts.”

(14)  Tas atbilst bilances statistikai.”

(15)  Pret četriem objektiem – “novērojuma vērtība”, “OBS_STATUS”, “OBS_CONF” un “OBS_PRE_BREAK” izturas kā pret vienu vienību. Tas nozīmē, ka VCB ir pienākums nosūtīt visu papildu informāciju attiecībā uz novērojumu. (Ja raksturlielumi nav paziņoti, to iepriekšējo vērtību pārraksta ar noklusējuma vērtībām.)

(16)  Ja sakarā ar vietējo tirgus praksi vai tiesisko regulējumu laikrinda (vai tās daļa) nav piemērojama (tai atbilstošā parādība nepastāv), paziņo trūkstošu vērtību (“-”) ar novērojuma statusu “M”. Trūkstošu novērojumu nekad neziņo kā “nulli”, jo nulle ir parasta skaitliska vērtība, kura norāda precīzu procentu likmi vai darījumu apjomu nulles apmērā.

(17)  Vēlāk šos novērojumus izsaka noteiktās vērtībās (novērojuma statuss “A”). Jaunās pārskatītās vērtības nomaina iepriekšējos provizoriskus novērojumus.”

----

II PIELIKUMS

"VI PIELIKUMS

STRUKTURĀLIE FINANŠU RĀDĪTĀJI

PĀRSKATA SHĒMA UN APKOPOŠANAS NORĀDĪJUMI

Ievads

1. iedaļa Pārskata shēma

2. iedaļa Apkopošanas norādījumi

1. papildinājums

Pārskata shēma 14 strukturālajiem finanšu rādītājiem, kas sastādīti, izmantojot VCB sniegtos datus

Valsts: ...

Pārskata gads: ...

2. papildinājums

Banku strukturālo finanšu rādītāju elektroniska pārsūtīšana – atslēgas grupas identifikators: ECB_SSI1

Strukturālo finanšu rādītāju atslēgas grupa attiecas uz Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu kredītiestāžu (KI), apdrošināšanas sabiedrību un pensiju fondu nozaru strukturālajiem rādītājiem. Tas ir sastādīts, iespējami daudz balstoties uz atslēgas grupas kodu sarakstiem un vērtībām, kas jau noteiktas bilances posteņu (BP) statistikai.

1. iedaļa Dimensijas

Tālāk dotajā tabulā ir aprakstītas ECB_SSI1 atslēgas grupā izmantotās dimensijas. Šajā statistikā kā būtiskas laikrindas identificēšanai ir noteiktas astoņas dimensijas.

1. TABULA

ECB_SSI1 atslēgas grupā izmantotās dimensijas

Katrai no astoņām statistikas dimensijām vērtības ņem no atbilstoša kodu saraksta. Piemēram, saskaņā ar iepriekš minēto tabulu dimensijai REF_AREA (atsauces apgabals) vērtības ņem no CL_AREA_EE kodu saraksta. ECB_SSI1 atslēgas grupas dimensiju apraksts ir izklāstīts tālāk, ievērojot to pašu secību, kādā tie redzami atslēgā.

Dimensija Nr. 1. Biežums (FREQ; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija norāda paziņotās laikrindas biežumu. ECB_SSI1 atslēgas grupā izmantotā vērtība gada datiem ir “A”, un to iegūst no kodu saraksta CL_FREQ.

Dimensija Nr. 2: Atsauces apgabals (REF_AREA; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija apzīmē ziņotājas iestādes rezidences valsti. Saistītais kodu saraksts CL_AREA_EE satur standarta ISO valstu sarakstu un dažas papildu vērtības, kas aprakstītas arī 6. punktā (dimensija Nr. 6: Darījuma partnera mītnes apgabals). ECB_SSI1 atslēgas grupā izmantotā vērtību apakškopa atbilst ES dalībvalstīm.

Dimensija Nr. 3: Atsauce uz sektoru dalījumu EKS 95 (ESA95_SECTOR; garums: četras rakstzīmes)

Šī dimensija norāda strukturālo rādītāju atskaites nozari un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_ESA95_SECTOR. Pašreiz izmanto četru vērtību apakškopu: kredītiestādes (kā noteikts Kopienas tiesību aktos) (“122C”), apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (“1250”) un atsevišķi – apdrošināšanas sabiedrības (“1251”) un pensiju fondi (“1252”).

Dimensija Nr. 4: Strukturālā statistikas rādītāja “nosaukums” (SSI_INDICATOR; garums: trīs rakstzīmes)

Šī dimensija apzīmē rādītāju sarakstu un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_SSI_INDICATOR. Dažādiem rādītājiem piešķirtās vērtības apzīmē ar priedēkli. Vērtību “H” izmanto Herfindāla indeksam, vērtību “N” visiem rādītājiem, ko izsaka absolūtos skaitļos, vērtību “S” rādītājiem, ko izsaka kā daļu, un, visbeidzot, vērtību “T” – kopējiem aktīviem.

Dimensija Nr. 5: Datu veids (DATA_TYPE; garums: viena rakstzīme)

Dimensiju apraksta kodu saraksts CL_DATA_TYPE, un tā norāda paziņojamo datu veidu: bruto atlikumi (“1”), pārklasificēšana un citas korekcijas (“5”), citas pārvērtēšanas korekcijas (“7”) un nav norādīts (“X”). Vērtību “X”, nav norādīts, izmanto, lai paziņotu attiecības un indeksa sērijas, savukārt vērtību “1”, atlikumi, izmanto, lai paziņotu absolūtos skaitļus un atlikumu sērijas (piemēram, darbinieku skaits; aktīvu kopsumma).

Korekcijas dati ir piemērojami tikai ar atsauci uz bilances posteņu sēriju, tie nav piemērojami un tos nepaziņo attiecībā uz absolūtiem skaitļiem, koeficientiem un indeksiem.

Pārklasificēšana un citas korekcijas ietver izmaiņas aktīvos un pasīvos pārskata nozares bilancē, kuru pamatā ir 1) izmaiņas ziņotāju grupā; 2) uzņēmumu reorganizēšana; 3) aktīvu un pasīvu pārklasificēšana; un 4) ziņošanas kļūdu labošana, ko tehnisku iemeslu dēļ nevar izņemt no atlikumu datiem visā attiecīgajā periodā. Pārklasificēšana 2001. gadam būs jo īpaši jāpiemēro izmaiņām sakarā ar Grieķijas pievienošanos euro zonai.

Pārējās pārvērtēšanas korekcijas ietver emitēto, pārdoto un turēto vērtspapīru cenu izmaiņas sakarā ar kredītu, kam piemēro norakstīšanu vai samazināšanu, svītrošanu no bilances.

Dimensija Nr. 6: Darījuma partnera mītnes apgabals (COUNT_AREA; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija izsaka strukturālā rādītāja darījumu partnera mītnes apgabalu. Ar šo jēdzienu saistītais kodu saraksts ir CL_AREA_EE, kas satur standarta ISO valstu sarakstu un papildu vērtības (piemēram, “U6” – “Iekšzemes: tā pati valsts, kas ziņotājām kredītiestādēm”). ECB_SSI1 atslēgas grupas vajadzībām izmanto šādu vērtību apakškopu: iekšzemes (iekšzemes un atsauces apgabals) (“U6”), pārējās Eiropas Ekonomikas zonas valstis (visas valstis, izņemot atsauces apgabalu) (“A0”) un papildus Eiropas Ekonomikas zona (“A7”) gan euro zonas ziņotāju, gan ārpus euro zonas ziņotāju gadījumā.

Dimensija Nr. 7: Darījuma valūta (CURRENCY_TRANS; garums: trīs rakstzīmes)

Šī dimensija apraksta valūtu, kurā ir izteikti strukturālie rādītāji, un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_CURRENCY. ECB_SSI1 atslēgas grupā izmanto tikai vērtības “Z01” attiecībā uz visas valūtas kopā un “Z0Z” attiecībā uz nav piemērojams.

Dimensija Nr. 8: Sērijas vai īpašā aprēķina nosaukums (SERIES_DENOM; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija precizē, vai paziņotā sērija ir izteikta valsts vai kopējā (euro) valūtā. Šis jēdziens ir piemērojams tikai bilances posteņu sērijām (piemēram, aktīvu kopsummai). ECB_SSI1 atslēgas grupā izmanto tikai trīs vērtības no kodu saraksta CL_SERIES_DENOM – “N” valsts valūta, “E” euro un “Z” nav piemērojams). Neiesaistītās dalībvalstis un Grieķija (periodā līdz 2000. gadam un to ieskaitot) izmantos kodu “N”, savukārt kodu “E” izmantos euro zonas dalībvalstis (tostarp Grieķija no 2001. gada).

Pilns ECB nosūtāmo sērijas kodu saraksts ir norādīts 3. papildinājumā.

2. iedaļa Raksturlielumi

Papildus astoņām dimensijām, kas nosaka kodu, ir noteikts raksturlielumu kopums (8 14). Tie ir dažādos līmeņos pievienoti apmaiņas informācijai:

2. TABULA

Strukturālo finanšu rādītāju atslēgas grupa (ECB_SSI1): Kodētie un nekodētie raksturlielumi

Katru no šiem raksturlielumiem papildus raksturo dažas tehniskas īpašības, kuras ir uzskaitītas tālāk dotajā tabulā.

3. TABULA

Valstu centrālo banku (VCB) ziņojumi ECB. ECB_SSI1 atslēgas grupas kopējās raksturlielumu īpašības

Tālāk ir dots apraksts katram raksturlielumam, tostarp atsauces kodu sarakstam (kas apzīmēts ar lielajiem burtiem kā CL_****), kad vien to piemēro.

2.1. iedaļa. Radniecīgās sērijas raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

2.2. iedaļa. Laikrindas raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

2.3. iedaļa. Novērojumu raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

Plūsmu korekciju dati, ja tādi pieejamai, jāpaziņo attiecībā uz rādītājiem Nr. 17, 19, 21, 24 un 26. Plūsmu korekcijas attiecas uz cenu pārvērtēšanu, norakstīšanu, samazinājumiem un pārklasificēšanu.

3. iedaļa. Pārskatīšanas politika

Valstu centrālajām bankām paziņotie dati var būt jāpārskata. Piemēro šādus vispārīgus principus:

3. papildinājums

1. TABULA

Dati par atlikumiem

Strukturālo finanšu rādītāju sēriju kodi

2. TABULA

Korekciju dati

Strukturālo finanšu rādītāju sēriju kodi

----

(1)  Šo rādītāju apkopo arī Eurostat, taču ar lielu kavēšanos. Eurostat izmanto šādu vietējās vienības definīciju: “Uzņēmums vai tā daļa (piemēram, cehs, rūpnīca, noliktava, birojs, raktuve vai glabātava), kas atrodas ģeogrāfiski noteiktā vietā. Šajā vietā vai no šīs vietas veic saimniecisku darbību, kuras sakarā – ar dažiem izņēmumiem – viena vai vairākas personas strādā (kaut vai tikai nepilnu laiku) vienā un tajā pašā uzņēmumā.” (Cf. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, version 1.8, December 2001, pp. 11 and 23.) Šī rokasgrāmata ir pieejama Eurostat pēc pieprasījuma, lai gan tikai angļu valodā.

(2)  Šo rādītāju apkopo arī Eurostat, kurš izmanto šādu definīciju: “Nodarbināto personu skaitu definē kā to personu kopējo skaitu, kas strādā apsekojamā vienībā (ieskaitot strādājošus īpašniekus, apsekojamajā vienībā regulāri strādājošus partnerus un nealgotus ģimenes darbiniekus), kā arī personas, kas strādā ārpus apsekojamās vienības, bet kas ir tai piederīgas un kam tā maksā algas (piem., tirdzniecības pārstāvji, piegādātāji, remonta un apkopes strādnieki). Ieskaita arī personas, kas darbu kavē īslaicīgi (piem., personas, kas ir slimības atvaļinājumā, apmaksātā atvaļinājumā vai kādā īpašā atvaļinājumā), personas, kas streiko, bet ne personas, kas atstājušas darbu uz nenoteiktu laiku. Ieskaita arī nepilnas slodzes darbiniekus, kurus par tādiem var uzskatīt atbilstoši attiecīgās valsts likumiem un kuri ir iekļauti algu sarakstos, kā arī algu sarakstos iekļautus sezonas strādniekus, stažierus un mājās strādājošos. Nodarbināto personu skaitā neieskaita darbaspēku, ko apsekojamai vienībai piegādā citi uzņēmumi, personas, kas veic remontdarbus vai apkopes darbus citu uzņēmumu uzdevumā, kā arī personas obligātajā militārajā dienestā. Ar nealgotiem ģimenes darbiniekiem saprot personas, kas dzīvo kopā ar apsekojamās vienības īpašnieku un regulāri strādā apsekojamā vienībā, bet ar kuriem nav noslēgts darba līgums un kuri par padarīto darbu nesaņem noteiktu naudas summu. Termins attiecas tikai uz tādām personām, kurām nav pamatdarba kādā citā vienībā, kur tās iekļautas algu sarakstā. Piezīme. Lai pārbaudītu datu salīdzināmību, ir jānorāda, vai brīvprātīgie darbinieki ir iekļauti šajā postenī vai ne. [Komisijas Regula (EK) Nr. 2700/98 par rādītāju definēšanu uzņēmējdarbības strukturālās statistikas vajadzībām, kods 16110]. Piezīmes. Uzņēmumu grupām sadale uzņēmuma līmenī jānodrošina, ievērojot noteiktus sadales principus (jāietver direktori rīkotāji; jāizslēdz aģenti, kas nav pieņemti darbā). Nodarbināto personu skaitu nosaka kā gada vidējo rādītāju.” (Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, version 1.8, December 2001, p. 34.)

(3)  Tomēr viens izņēmums tiek pieļauts saskaņā ar Regulu ECB/2001/13, kurā ir atļauts paziņot kopsavilkuma bilances datus par kredītiestāžu grupām (piemēram, Nīderlandes Rabobank gadījumā).

(4)  Atbilstošā EKS 95 nozare šim rādītājam ir S. 125a. “EKS 95” ir Eiropas kontu sistēma 1995, kas ietverta A pielikumā Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas valstu un reģionu kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.).

(5)OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(6)OV L 63, 13.3.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(7)  Atbilstošā EKS 95 nozare šim rādītājam ir S. 125b.

(8)  Raksturlielumi ir statistikas jēdzieni, kas sniedz papildu kodētu (piemēram, vienība) un nekodētu (piemēram, apkopošanas metode) informāciju par apmaiņas datiem. “Obligāts” attiecas uz raksturlielumiem, kuriem visi partneri zina vērtības. “Izvēles” attiecas uz raksturlielumiem, kurus nosaka tikai tad, ja tie zināmi ziņotājā iestādē (piemēram, iekšzemes sēriju kodi), vai arī jebkad, kad tie piemērojami (piemēram, apkopošana, sadalījumi). Apmaiņai ar raksturlielumu vērtībām jānotiek tikai tad, ja tās nosaka pirmo reizi, un jebkad, kad tās mainās. Katrā apmaiņā ir iekļauts novērojuma statuss, kas pievienots katram novērojumam.

(9)  Par izmaiņām jāziņo pa faksu/elektronisko pastu atbildīgajai ECB darbības jomai.

(10)  ECB nozīmē ECB Statistikas ģenerāldirektorātu.

(11)  Ja sakarā ar vietējo tirgus praksi vai tiesisko regulējumu laikrinda (vai tās daļa) nav piemērojama (tai atbilstošā parādība nepastāv), paziņo trūkstošu vērtību (“-”) ar novērojuma statusu “M”.

(12)  Ja sakarā ar vietējiem statistikas nosacījumiem datus laikrindai nesavāc noteiktos datumos vai visam laikrindas garumam (tās pamatā esošā ekonomiskā parādība pastāv, taču statistiski netiek apsekota), katrā periodā paziņo trūkstošu vērtību (“-”) ar novērojuma statusu “L”.

(13)  Vēlāk šos novērojumus izsaka noteiktās vērtībās (novērojuma statuss “A”). Jaunās pārskatītās vērtības nomaina iepriekšējos provizoriskos novērojumus.

(14)  Neiesaistītajām dalībvalstīm un Grieķijai līdz 2001. gadam “denominācijas valūtai” sērijas koda pēdējā dimensijā E koda vietā izmanto N kodu.

----

III PIELIKUMS

“IX PIELIKUMS

IESNIEDZAMIE PAPILDPOSTEŅI

Pārskata shēma

I.   Papildposteņi kopsavilkuma monetāro rādītāju un tiem atbilstošo bilances posteņu iegūšanai un novērtēšanai

3.   Skaidra nauda apgrozībā, tostarp euro banknotes, valstu valūtu banknotes, monētas, euro monētas un valstu valūtu monētas (M1 līdz M5).

4.   Eiropas Centrālās bankas (ECB)/valstu centrālo banku (VCB) emitētu apgrozāmu vērtspapīru turētāji (M6 līdz M8)

ECB/valstu centrālo banku emitēti parāda vērtspapīri, kas iedalīti pēc to turētāju dzīvesvietas vai reģistrācijas vietas saskaņā ar šādu iedalījumu trijās grupās: iekšzemes/citas iesaistītās dalībvalstis/pārējā pasaule.

5.   Uzkrātie procenti noguldījumiem (M9, M38)

Par noguldījumiem maksājami procenti, kas reģistrēti tad, kad tie uzkrājušies (t.i. uz uzkrāto procentu bāzes), nevis tad, kad tie faktiski samaksāti (t.i. uz skaidras naudas bāzes).

6.   Uzkrātie procenti kredītiem (M38, M42)

Par kredītiem saņemami procenti, kas reģistrēti tad, kad tie uzkrājušies (t.i. uz uzkrāto procentu bāzes), nevis tad, kad tie faktiski saņemti (t.i. uz skaidras naudas bāzes).

A TABULA

ECB/valstu centrālo banku dati (atlikumi) (1)

B TABULA

Pārējie MFI dati (atlikumi) (4)

7.   Pārējie aktīvi/pasīvi, tostarp Eurosistēmas iekšējās saistības (postenis M13) / prasības (postenis M18) euro banknošu pārdales rezultātā

Neto pozīcijas attiecībā pret Eurosistēmu, kas radušās, 1) izplatot ECB emitētās euro banknotes (8 % no kopējā emisijas apjoma); un 2) piemērojot kapitāla daļu mehānismu. Valstu centrālās bankas vai ECB atsevišķas neto kredīta vai debeta pozīcijas iedalīšanu bilances aktīvu vai pasīvu daļā veic saskaņā ar zīmi, proti, pozitīvu neto pozīciju attiecībā pret Eurosistēmu paziņo aktīvu daļā, savukārt negatīvu neto pozīciju – pasīvu daļā.

8.   Pārējo MFI emitētu apgrozāmu vērtspapīru turētāji ar sadalījumu pēc termiņa (posteņi no M19 līdz M21 un no M28 līdz M30) un tālāk – pēc valūtas (posteņi no M22 līdz M27 un no M31 līdz M36)

MFI emitēti parāda vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti, kas iedalīti pēc to turētāja dzīvesvietas vai reģistrācijas vietas saskaņā ar šādu iedalījumu trijās grupās: iekšzemes/citas iesaistītās dalībvalstis/pārējā pasaule. Datus par parāda vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem sniedz ar sadalījumu pēc termiņa (līdz vienam gadam, virs viena gada un līdz diviem gadiem) un ar sīkākām ziņām par valūtu (euro, ārvalstu valūtas).

II.   Papildposteņi, lai iegūtu svēruma informāciju MFI procentu likmju statistikai

C TABULA

Pārējie MFI dati (atlikumi)

III.   Papildposteņi MSFK sagatavošanai

D TABULA

Ceturkšņa dati: VCB/ECB/citu MFI dati (atlikumi)

17.   Mājsaimniecību neto kapitāls pensiju fondu rezervēs (M70)

MFI saistības pret mājsaimniecībām tehnisko uzkrājumu veidā, kas izveidoti, lai nodrošinātu darbinieku pensijas. Tas parasti attiecas uz darbinieku pensiju fondiem, kas nav nodoti neatkarīgu ārēju iestāžu rīcībā.

18.   Vērtspapīri, kas nav akcijas

Prasīti iedalījumi pēc nozares un termiņa, kas nav Regulā ECB/2001/13. Tas ietver tādu vērtspapīru turējumus, kas nav akcijas, ir ar termiņu līdz 1 gadam, un kurus emitējusi centrālā valdība (Iekšzemes M71, M74, citas iesaistītās dalībvalstis M72, M75) un pārējā pasaule (M73, M76), kā arī tādu vērtspapīru turējumus, kas nav akcijas, ir ar termiņu virs 1 gada, un kurus emitējusi centrālā valdība (Iekšzemes M77, M80, citas iesaistītās dalībvalstis M78, M81) un pārējā pasaule (M79, M82)

19.   Akcijas un citi kapitāla vērtspapīri

Atsevišķa informācija, iedalīta pēc rezidenta vietas, attiecībā uz kotētām akcijām un ieguldījumu fondu akcijām, kas nav naudas tirgus fondu akcijas. Kotētas akcijas (M83-M85) ir akcijas, kuru cena tiek kotēta atzītā biržā vai citā otrreizējā tirgus formā. Ieguldījumu fondu akcijas (M86-M88), sauktas arī par kopfondu akcijām, ir akcijas, kas emitētas saistībā ar organizētu finanšu sistēmu, kas apvieno ieguldītāju līdzekļus ar mērķi iegūt finanšu vai nefinanšu aktīvus, izņemot tos, kas iekļauti MFI nozarē.

20.   Apdrošināšanas prēmiju priekšsamaksa un nesamaksāto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezerves (M89)

Šis postenis ir daļa no MFI maksātajām bruto prēmijām, kas iedalīta turpmākiem grāmatvedības periodiem un MFI prasības, kas nav vēl samaksātas.”

----

(1)  Plūsmu datus drīkst sniegt, ievērojot divpusēju nolīgumu starp ECB un valstu centrālajām bankām.

(2)  Jāziņo, ja dati pieejami.

(3)  Jāziņo, ja dati pieejami.

Izceltās šūnas norāda prioritāros posteņus.

(4)  Plūsmu datus drīkst sniegt, ievērojot divpusēju nolīgumu starp ECB un valstu centrālajām bankām.

Izceltās šūnas norāda prioritāros posteņus.

Saskaņā ar ECB un valsts centrālās bankas vienošanos valsts centrālā banka var neziņot izceltajās šūnās ar bultiņu (↑) pieprasīto informāciju, ja ECB izmanto alternatīvus datu avotus.

(5)  Saskaņā ar Regulu ECB/2001/18.

(6)  Skat. Regulas ECB/2001/18 II pielikuma 1. papildinājuma 6. līdz 14. rādītāju.

----

IV PIELIKUMS

“XIII PIELIKUMS

ELEKTRONISKĀS STATISTIKAS DATU APMAIŅAS ZIŅOŠANAS STANDARTI

ECB BILANCES POSTEŅU STATISTIKA

ATSLĒGAS GRUPAS IDENTIFIKATORS: ECB_BSI1

MFI bilances statistika nolūkā sagatavot konsolidēto bilanci

1.   ECB_BSI1 atslēgas grupa un atbilstošie kodu saraksti

Bilances posteņu (BSI) atslēgas grupa attiecas uz euro zonas saskaņoto bilances statistiku, ko Eiropas Centrālajai bankai (ECB) paziņo monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektors. Datus par bilances posteņiem no atsevišķām MFI (izņemot valstu centrālās bankas (VCB)) valsts līmenī savāc un apkopo valstu centrālās bankas. Valstu centrālās bankas un ECB arī apkopo pašas savu bilances posteņu statistiku. Valstu centrālo banku/ECB bilances posteņu statistiku un pārējo MFI bilances posteņu statistiku valstu centrālās bankas atsevišķi paziņo bruto skaitļos ECB, kura savukārt vispirms sastāda katras valsts MFI nozares kopsavilkuma bilanci un tad – euro zonas MFI sektora konsolidēto bilanci (1) un attiecīgos euro zonas monetāros kopsavilkuma rādītājus (2).

ECB izmanto MFI sektora bilances konsolidētos mēneša datus, lai sastādītu euro zonas monetāros kopsavilkuma rādītājus un atbilstošos bilances posteņus. Galveno bilances posteņu tālākus iedalījumus paziņo reizi ceturksnī kā papildu informāciju monetārās analīzes nolūkā.

Bilances posteņu atslēgas grupai identificētās dimensijas un raksturlielumi ir sīkāk aprakstīti tālāk tekstā.

Bilances posteņu statistikai precizē 11 dimensijas, kas ir būtiskas, lai identificētu laikrindu (3):

1. TABULA

Bilances posteņu atslēgas grupa (ECB_BSI1): Sēriju dimensijas

Šīs dimensijas ir statistikas jēdzieni, kuru vērtības ņem no kodu sarakstiem. Dažos retos gadījumos kodu sarakstos ietverto kodēto vērtību apraksts var precīzi neatbilst Regulas ECB/2001/13 formulējumiem. Šajā gadījumā kodu saraksts vai tā vērtību apakškopa ir starptautiski saskaņots saraksts, kurš jau pastāv (piemēram, darījuma partnera dzīvesvieta vai reģistrācijas vieta).

Tā pati atslēgas grupa ļauj atveidot papildu datu kopu, kas tiek prasīta euro zonas monetāro kopsavilkuma rādītāju apkopošanai: centrālās valdības aktīvi un noguldījumu saistības (to tuvi aizstājēji), kas sniegti VII pielikumā.

2.   Dimensijas

Bilances posteņu atslēgas grupas dimensiju apraksts ir dots tālāk tekstā tajā pašā secībā, kā tās parādās sērijas atslēgā. Tiek dota arī informācija par katras dimensijas garumu (vērtību formātu, norādot rakstu zīmju skaitu) un atsauces kodu sarakstu (ko norāda ar lielajiem burtiem kā CL_****). Piemēram, saskaņā ar 1. tabulu, dimensijai REF_AREA (atsauces apgabals) vērtības ņem no CL_AREA_EE kodu saraksta.

2.1.   Dimensija Nr. 1: Biežums (FREQ; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija norāda paziņotās sērijas biežumu. Izmantotais kodu saraksts ir CL_FREQ. Bilances posteņu atslēgas grupā izmantotās kodu vērtības ir “M” mēneša datiem un “Q” ceturkšņa datiem, un tās veido šajā kodu sarakstā precizēto vērtību apakškopu.

2.2.   Dimensija Nr. 2: Atsauces apgabals (REF_AREA; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija apzīmē ziņotāju iestāžu (MFI) rezidences valsti. Saistītais kodu saraksts CL_AREA_EE satur standarta ISO valstu sarakstu un dažas papildu kodu vērtības, kas aprakstītas arī 2.8. punktā (dimensija Nr. Darījuma partnera mītnes apgabals). Lai noteiktu atsauces apgabalu bilances posteņu atslēgas grupā, izmanto tikai tā vērtību apakškopu.

2.3.   Dimensija Nr. 3: Korekciju rādītājs (ADJUSTMENT; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija norāda, vai ir tikušas piemērotas sezonas korekcijas un/vai darba dienas korekcijas. Atbilstošais kodu saraksts ir CL_ADJUSTMENT. Kodu vērtības, kuras pašreiz izmanto bilances posteņu atslēga grupā, ir “N” ne sezonālu, ne darba dienas korekciju izdarīšanai un “Y” darba dienas un sezonālu korekciju izdarīšanai.

2.4.   Dimensija Nr. 4: Bilances atsauces sektoru dalījums (BS_REP_SECTOR; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija norāda atskaites sektoru un ir piesaistīta kodu sarakstam CL_BS_REP_SECTOR. Šajā kodu sarakstā MFI tiek iedalītas valstu centrālajās bankās (VCB)/ECB (“N”) un pārējās MFI (kredītiestādes, naudas tirgus fondi un citas iestādes) (“A”), aplūkojot atsevišķās bilances, kuras ECB konsolidē.

Aplūkojot datu par centrālās valdības noguldījumu saistībām un aktīviem pieprasījumu, izmanto koda vērtību “G” centrālajai valdībai.

Šajā kodu sarakstā iekļauj arī citas kodu vērtības, lai ECB varētu aprēķināt un izplatīt euro zonas monetāro kopsavilkuma rādītāju sērijas.

2.5.   Dimensija Nr. 5: Bilances postenis (BS_ITEM; garums: trīs rakstzīmes)

Šī dimensija atspoguļo MFI bilances posteņus, kas definēti Regulā ECB/2001/13, un tās vērtības ņem no kodu saraksta CL_BS_ITEM. Šī ir bilances posteņu atslēgas grupas pamatdimensija. Aktīvu un pasīvu kodu vērtības identificē ar priedēkli “A” vai “L”, un arī šajā gadījumā vērtības sakārto un kodē, pēc iespējas ievērojot hierarhijas attiecību posteņu starpā. Papildu bilances posteņus, kas specifiskas valstu centrālajām bankām (un ECB), identificē ar burtu “C”, kas seko priedēklim “A” aktīvu gadījumā un priedēklim “L” pasīvu gadījumā.

2.6.   Dimensija Nr. 6: Sākotnējais termiņš (MATURITY_ORIG; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija atspoguļo bilances posteņu sākotnējo termiņu MFI bilancē un ir piesaistīta kodu sarakstam CL_MATURITY_ORIG.

2.7.   Dimensija Nr. 7: Datu veids (DATA_TYPE; garums: viena rakstzīme)

Dimensiju apraksta kodu saraksts CL_DATA_TYPE, un tā norāda paziņojamo datu veidu: atlikums perioda beigās (atlikumi) (“1”), pārklasificēšana un citas korekcijas (“5”), valūtas kursa korekcijas (“6”) (4) un pārējās korekcijas (“7”) (cita pārvērtēšana un kredītu pilnīga/daļēja norakstīšana). Pārējās kodu vērtības ir noteiktas, lai ļautu iegūt plūsmas no atlikumiem un veikt atbilstošas korekcijas, kā arī lai aprēķinātu nosacīto atlikumu indeksu, kuru izmanto gada augšanas rādītāju atvasināšanai. Šīs papildu kodu vērtības ECB izmanto euro zonas kopsavilkuma rādītāju izplatīšanai.

2.8.   Dimensija Nr. 8: Darījuma partnera mītnes apgabals (COUNT_AREA; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija izsaka MFI bilances posteņu darījuma partnera mītnes apgabalu. Šim jēdzienam piesaistītais kodu saraksts ir CL_AREA_EE, kas ietver standarta ISO valstu sarakstu un papildu vērtības, ko izmanto īpaši euro zonai (piemēram, “U6” – “iekšzemes”, ko izmanto tad, ja darījuma partnera mītnes apgabals ir tā pati valsts, kas ziņotājai MFI). Bilances posteņu statistikai izmanto kodu vērtību apakškopu: Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu kodi plus daži papildu apgabalu kodi.

2.9.   Dimensija Nr. 9: Bilances darījuma partnera sektors (BS_COUNT_SECTOR; garums: četras rakstzīmes)

Šī dimensija izsaka bilances posteņu darījuma partnera sektoru dalījumu un ir piesaistīta kodu sarakstam CL_BS_COUNT_SECT. Šajā kodu sarakstā ir stingri ievērota bilances posteņu sektoru dalījuma prasība, kas pirmkārt izklāstīta 1998. gada 1. decembra Regulā ECB/1998/16 par monetāro finanšu iestāžu nozares konsolidēto bilanci un vēlāk – Regulā ECB/2001/13. Vērtības sakārto un kodē saskaņā ar sektoru hierarhijas struktūru, lai padarītu tās pārskatāmas lietotājam un nodrošinātu līdzekli ērtai datu administrēšanai.

Attiecībā uz Regulas ECB/2001/13 I pielikuma 2. un 4. tabulu iedalījums “bankas/nebankas”, kad to piemēro neiesaistītās dalībvalstīs dzīvojošiem vai reģistrētiem darījuma partneriem, atbilst iedalījumam “MFI/ne-MFI”, kas precizēts minētajā regulā. 3. tabulā lieto iedalījumu “MFI/ne-MFI” neiesaistītās dalībvalstīs dzīvojošu vai reģistrētu darījuma partneru klasificēšanas vietā.

2.10.   Dimensija Nr. 10: Darījuma valūta (CURRENCY_TRANS; garums: trīs rakstzīmes)

Šī dimensija apraksta valūtu, kurā ir izteikti MFI bilances posteņi, un ir piesaistīta kodu sarakstam CL_CURRENCY. MFI bilances posteņiem izmanto kodu vērtību apakškopu.

2.11.   Dimensija Nr. 11: Sērijas valūta (SERIES_DENOM; garums: viena rakstu zīme)

Šī dimensija precizē, vai paziņotā sērija ir izteikta valsts vai kopējā (euro) valūtā. Tai ir divas vērtības (“N” – valsts un “E” – euro), ko izsaka kodu saraksts CL_BS_SUFFIX. Šī dimensija ir kritiska, lai atšķirtu sērijas, kuras izsaka to pašu ekonomisko parādību, par kuru ziņo dažādos Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) posmos. Piemēram, datus par ES valstīm, kuras nav EMS dalībnieces, paziņo valsts valūtā. No brīža, kad tās pievienosies EMS, tās pašas bilances posteņu sērijas tiks izteiktas un paziņotas euro.

3.   Raksturlielumi

Papildus 11 dimensijām, kas nosaka atslēgu, ir noteikts raksturlielumu kopums (5). Tie ir dažādos līmeņos pievienoti apmaiņas informācijai. 2. tabulā norāda kodēto un nekodēto raksturlielumu sarakstu, kas noteikti bilances posteņu statistikas atslēgas grupai līdz ar to piešķires līmeni, formātu un kodu sarakstiem, no kuriem iegūst kodēto raksturlielumu vērtības.

Turklāt katru no šiem raksturlielumiem papildus raksturo dažas tehniskas īpašības, kuras ir uzskaitītas 3. tabulā.

2. TABULA

Kodētie un nekodētie raksturlielumi, kas noteikti ECB_BSI1 atslēgas grupai

3. TABULA

Kopējās raksturlielumu īpašības ECB_BSI1 atslēgas grupai: Euro zonas valstu centrālo banku ziņojumi ECB

3.1., 3.2. un 3.3. punkts sniedz katra raksturlieluma aprakstu, atsauces kodu sarakstu (ko apzīmē ar lielajiem burtiem kā CL_****) iekļauj, kad vien tas piemērojams.

3.1.   Radniecīgās sērijas raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

3.2.   Laikrindas raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

3.3.   Novērojuma raksturlielumi (9)

Obligāti:

Normālos apstākļos ciparu vērtības jāpaziņo, pievienojot novērojuma statusu “A” (normāla vērtība). Citādi norāda vērtību, kas atšķiras no “A”, saskaņā ar iepriekš norādīto sarakstu (13).

Ja novērojumam izmanto divus raksturlielumus, ziņo par svarīgāko no tiem.

Ja, piemēram, novērojums ir gan aplēse, gan provizoriska vērtība, saskaņā ar iepriekš redzamo hierarhiju priekšroku dod aplēses lielumam un izmanto apzīmējumu “E”.

Izvēles:

4.   Trūkstošās vērtības un provizoriska vērtības

Trūkstošās vērtības (“-”) paziņo, ja nav iespējams paziņot skaitlisku vērtību (piemēram, sakarā ar brīvdienām, neesošiem datiem, vai tādēļ, ka dati nav savākti). Turklāt ir iespējams nošķirt gadījumus, kad vērtības trūkst sakarā ar statistikas trūkumu par attiecīgo parādību, no gadījumiem, kad šādas parādības nav.

Trūkstošu novērojumu nekad neziņo kā “nulli”, jo nulle ir parasta skaitliska vērtība, kas norāda uz precīzu nulles summas transakciju.

Ja valstu centrālās bankas nevar identificēt konkrētu iemeslu trūkstošai vērtībai, vai ja tās nevar izmantot visu CL_OBS_STATUS kodu sarakstā doto vērtību diapazonu (lai tām nebūtu jāizvēlas starp “L” vai “M” kā vērtībām šim raksturlielumam), jāizmanto vērtība “M” (14).

Provizoriska vērtības var paziņot katrā datu sūtījumā, bet tikai ar atsauci uz pēdējo pieejamo novērojumu (novērojuma statuss = “P”). Šos novērojumus var izteikt noteiktās vērtībās (novērojuma statuss = “A”) vēlākā posmā. Tajā brīdī iepriekšējās provizoriskās novērojuma vērtības aizstāj ar jaunajām pārskatītajām vērtībām, un ECB datubāzē neuzglabā ierakstu par labojumu.

5.   Statistikas prasības

Saskaņā ar Regulu ECB/2001/13, valstu centrālās bankas paziņo ECB mēneša statistikas informāciju par pārējo MFI un valstu centrālo banku sektoru bilancēm, kas identificētas atsevišķi, lai regulāri sagatavotu MFI nozares konsolidēto bilanci. Šīs prasības attiecas uz atlikumiem mēneša beigās un mēneša plūsmu korekciju datiem. Tālākas ziņas par dažiem posteņiem pārējo MFI un valstu centrālo banku bilancē paziņo reizi ceturksnī kā atlikumu datus.

Turklāt šajā pamatnostādnē norādītas dažas papildu prasības attiecībā uz datiem, lai varētu regulāri sagatavot euro zonas monetāros kopsavilkuma rādītājus.

ECB saglabā un izplata valstu centrālajām bankām tabulas, kuras ietver bilances posteņu laikrindu sarakstus, kas jānosūta un jāsaņem ar atsauci uz prasībām, kas noteiktas Regulā ECB/2001/13, un saskaņā ar šo pamatnostādni. Valstu centrālās bankas paziņo ECB šādas sēriju kopas.

5.1.   Atlikumu dati

5.2.   Korekciju dati

Kā noteikts Regulā ECB/2001/13, papildu statistikas informācija tiek pieprasīta, lai iegūtu plūsmu statistiku, un valstu dalībvalstis reizi mēnesī nosūta ECB jo īpaši datus par kredītu pilnīgu/daļēju norakstīšanu un vērtspapīru pārvērtēšanu. Turklāt šajā pamatnostādnē ir izklāstītas papildu prasības datiem par mēneša un ceturkšņa korekciju sērijām un par ceturkšņa pārvērtēšanas korekciju sērijām, kas valstu centrālajām bankām jānosūta ECB.

6.   Datu paziņošana

Visi statistikas pārskati ietver datu daudzumu, kas precizēts attiecīgās tabulās, kuras iekļautas Regulā ECB/2001/13 vai šajā pamatnostādnē, neatkarīgi no tā, vai to pamatā esošā parādība pastāv vai nepastāv, izņemot papildposteņu sērijas. Tas nozīmē, ka tad, ja sēriju nepiemēro, to tomēr paziņo (visos datu sūtījumos), un vērtības norāda trūkstošos datus (“-”), kā aprakstīts 4. punktā. Piemēram, “skaidra nauda apgrozībā”“pārējo MFI” ziņojumā jāsniedz pēc vajadzības vai nu ar skaitliskām vērtībām, vai ar “-”. Vienīgais izņēmums ir tad, ja nepastāv vesels sektors, kādā gadījumā dati par šo sektoru nav jāsniedz (proti, centrālās valdības sērijas).

6.1.   Savlaicīgums

Valstu centrālās bankas paziņo ECB pārējo MFI un VCB/ECB sektoru mēneša bilances atlikumu un korekciju datus, ko identificē atsevišķi, līdz darba dienas beigām piecpadsmitajā darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati. Valstu centrālās bankas nosūta ECB ceturkšņa statistiku līdz darba dienas beigām divdesmit astotajā darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī statistika.

6.2.   Īpaši jautājumi saistībā ar datu paziņošanu

No ceturkšņa ziņojumiem uz mēneša ziņojumiem

Viena no izmaiņām, kas ieviesta ar Regulu ECB/2001/13, attiecas uz dažu bilances posteņu sēriju, kas iepriekš tika paziņotas reizi ceturksnī saskaņā ar Regulu ECB/1998/16, paziņošanu reizi mēnesī. Par sērijām, uz kurām attiecas ziņošanas termiņu izmaiņas, 4. tabulā ir doti daži papildu norādījumi.

Attiecībā uz vēsturisko datu paziņošanu un labojumiem periodos līdz 2003. gada janvārim, tie vienmēr jānosūta kā mēneša sērijas. Labojumi attiecībā uz ceturkšņa sērijām jānosūta kā mēneša dati ar atsauci uz tā ceturkšņa pēdējo mēnesi, uz ko tie attiecas, izmantojot mēneša sēriju atslēgas. Vēsturiskos datus līdz 2003. gada janvārim paziņo brīvprātīgi, ja tie ir pieejami, un attiecīgi apzīmē, izmantojot novērojuma statusa un novērojuma piezīmes raksturlielumus (17). Vēsturiskos datus, kas tapuši aplēšu rezultātā, var nosūtīt kā aplēses, attiecīgi apzīmējot. Šādā gadījumā, ja datus nosūta pirmo reizi, jāsniedz arī aplēšu metožu apraksts.

4. TABULA

Bilances posteņi – izmaiņas termiņā: īstenošana atlikumu datiem

6.3.   Apstiprināšanas noteikumi

Apstiprināšanas noteikumi Saskaņā ar ECB statistikas ziņošanas prasību minimālajiem standartiem, kas norādīti Regulas ECB/2001/13 IV pielikumā, ir identificētas divas galvenās pārbaudes jomas.

Pirmā attiecas uz lineārajām sakarībām, kurām jānotur un katrā sūtījumā jāsaglabā matemātiskais rezultāts. Attiecīgi jāizpilda visas matemātiskās prasības bilances posteņu starpā (bilancei jābūt līdzsvarā, starpsummu kopsavilkumam jāsakrīt ar gala summu, un tās nedrīkst pārsniegt kopējo sēriju vērtību). Ja dati neatbilst vienam vai vairākiem piemērotajiem vienādojumiem, valstu centrālajām bankām tiks pieprasīts savus datus pārbaudīt un pārskatīt. ECB uztur un izplata valstu centrālajām bankām tabulas ar vienādojumiem, kurus izmanto lineārajās pārbaudēs.

Otra ir vērsta uz kvalitātes pārbaudēm, kuru rezultāti, iespējams, būs jāpārbauda valstu centrālajām bankām. Katram bilances postenim absolūtās un procentuālās (19) izmaiņas dinamisko vērtību starpā jo īpaši var identificēt netipisko datu kopu vai pārrāvumus laikrindās, jo tās regulāri pārrauga ECB. Arī nulles vērtību, negatīvo vērtību un trūkstošo vērtību paziņošana tiek regulāri pārraudzīta. Valstu centrālajām bankām var pieprasīt rakstiskus paskaidrojumus par kvalitātes pārbaužu rezultātiem.

Abus pārbaužu kopumus ECB īsteno regulāro datu saņemšanas procedūru ietvaros.

7.   Pārskatīšanas politika

Valstu centrālajām bankām, iespējams, būs jāpārskata dati, kas attiecas uz iepriekšējo pārskata mēnesi (parastie labojumi). Turklāt var notikt labojumi, kuru pamatā ir, piemēram, kļūdas, pārklasificēšana, uzlabotas ziņošanas procedūras u.c., un kuri attiecas uz datiem līdz iepriekšējam pārskata mēnesim (ārkārtēji (20) labojumi).

Monetārās un banku statistikas apkopošanas metodiskais līdzeklis (21) nosaka principus, kādi jāievēro pārskatīšanas politikā. Jo īpaši:

Papildus iepriekš minētajam, ņemot vērā vajadzību nodrošināt līdzsvaru starp monetārās statistikas kvalitāti un tās stabilitāti, un lai pastiprinātu atbilstību starp mēneša un ceturkšņa pārskatiem, ir ieteicams mēneša datu ārkārtējos labojumus iesniegt laikā, kad iesniedz ceturkšņa pārskatus.

Jāatzīmē, ka tad, ja ārkārtējie un parastie labojumi un atjauninātie dati tiek paziņoti tajā pašā datnē, visus datus apstrādā vienlaicīgi. Citādi, ja ārkārtējos labojumus paziņo atsevišķi sagatavošanas periodā pēc tam, kad atjauninātie dati un parastie labojumi jau tikuši nosūtīti, ECB var nolemt atlikt šo datu apstrādi un glabāšanu līdz brīdim, kad beidzies ziņošanas periods. Tiešām, lai gan ECB tehniski spēj apstrādāt datnes (kas satur ārkārtējos/parastos labojumus un/vai atjauninātus datus), tiklīdz tās līdz tai nonāk, ārkārtējie labojumi, kurus iesūta sagatavošanas periodā, var kavēt parasto datu apstrādi un līdz ar to novilcināt visu euro zonas kopsavilkuma rādītāju sagatavošanu. Tomēr, ja iesūtītie ārkārtējie labojumi var pastiprināt datu nozīmīgumu euro zonas līmenī vai izlabot būtiskas kļūdas, šos labojumus var pieņemt arī sagatavošanas periodā.

8.   Valstu centrālajām bankām atpakaļ nosūtītā informācija

ECB uztur un izplata valstu centrālajām bankām tabulas, kurās ir aprakstītas statistikas sērijas, kuras tiks nosūtītas atpakaļ valstu centrālajām bankām.”

----

(1)  Pašas ECB bilances posteņu statistika arī ir konsolidācijas procesa elements.

(2)  ECB Iekšējo finanšu direktorāts saskaņā ar šiem norādījumiem paziņo ECB Statistikas direktorātam arī savu bilanci.

(3)  Konkrētu dimensiju vērtību konkatenācija sniedz laikrindu nosaukumus (atslēgas).

(4)  Valūtas kursa korekciju paziņošana attiecas tikai uz ECB.

(5)  Raksturlielumi ir statistikas jēdzieni, kas sniedz lietotājiem papildu kodētu (piemēram, vienība) un nekodētu (piemēram, apkopošanas metode) informāciju par apmaiņas datiem. “Obligāti” ir tie raksturlielumi, kuros jāparādās vērtībai, citādi atbilstošos novērojumus, uz kuriem tie attiecas, neuzskata par nozīmīgiem. “Izvēles” ir tie raksturlielumi, kurus nosaka tikai tad, ja tie zināmi ziņotājā iestādē (piemēram, iekšzemes sēriju identifikatori), vai arī jebkad, kad tie piemērojami (pārrāvumi), un tiem atļauts piemērot tukšas vērtības. Apmaiņai ar raksturlielumu vērtībām jānotiek tikai tad, ja tās nosaka pirmo reizi, vai, kad tās mainās. Katrā apmaiņā ir iekļauts novērojuma statuss, kas pievienots katram novērojumam.

(6)  Par izmaiņām jāpaziņo pa faksu/elektronisko pastu ECB Statistikas informācijas sistēmu nodaļai, kā arī atbildīgajai ECB darbības nozarei.

(7)  ECB šeit atsaucas uz ECB Statistikas ģenerāldirektorātu.

(8)  ECB iesaka valstu centrālajām bankām šīs vērtības iesniegt, lai nodrošinātu pārredzamāku saziņu.

(9)  Ja valsts centrālā banka vēlas raksturlieluma pārskatīt, tai vienlaicīgi no jauna būs jāiesniedz attiecīgais(-ie) novērojums(-i). Ja kādu no novērojumu raksturlielumiem tad pārskata, ja vien valsts centrālā banka nesniedz attiecīgo raksturlieluma vērtību, esošās vērtības aizstās ar ieteiktajām vērtībām.

(10)  Novērojuma statusu “M” vienmēr nosūta kopā ar novērojuma vērtību “-”. Tālākai informācijai skat. 4. punktu.

(11)  Novērojuma statusu “L” vienmēr nosūta kopā ar novērojuma vērtību “-”. Tālākai informācijai skat. 4. punktu.

(12)  Novērojuma statuss “E” ir jāpielāgo visiem novērojumiem vai datu periodiem, kas iegūti novērtējumu rezultātā un ko nevar uzskatīt par normālām vērtībām.

(13)  Ja labojuma nosūtīšanas gadījumā (vienam raksturlielumam vai novērojuma vērtībai) novērojuma statusu nenosūta līdz ar novērojuma vērtību, pieņem, ka vērtība “A” ir piemērojama neiztrūkstošajiem novērojumiem un vērtība “M” – iztrūkstošajiem novērojumiem.

(14)  Ja tehnisku iemeslu dēļ valsts centrālā banka nevar izmantot koda vērtību “L”, tai rakstveidā jāsniedz ECB attiecīgo sēriju saraksts.

(15)  Saskaņā ar Regulu ECB/2001/18.

(16)  ECB bilances gadījumā valūtas kursa korekciju sēriju nodrošina ECB Iekšējo finanšu direktorāts saskaņā ar X pielikumu.

(17)  Vērtības, kas iegūtas aplēšu rezultātā, jānosūta ar novērojuma statusa (OBS_STATUS) raksturlielumu “E” un ar novērojuma piezīmi (OBS_COM), kas apraksta ziņas par aprēķinu izdarīšanas procedūru.

(18)  Labojumi: labojumi datiem līdz 2003. gada janvārim, kuri iepriekš tika paziņoti reizi ceturksnī. Vēsturiskie dati: mēneša dati par periodu līdz 2003. gada janvārim, attiecībā uz kuriem Regulā ECB/2001/13 nav noteiktas īpašas prasības.

(19)  Nav piemērojams posteņiem, kas norāda nulli. Tiem piemēro starpību.

(20)  Definē kā labojumus, ko piemēro vērtībām, kuras saistītas ar periodu līdz mēnesim pirms kārtējā atsauces mēneša.

(21)European Monetary Institute, Money and Banking Statistics Compilation Guide – Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECB, April 1998.

----

V PIELIKUMS

"XVIII PIELIKUMS

STATISTIKA PAR CITIEM FINANŠU STARPNIEKIEM, IZŅEMOT APDROŠINĀŠANAS SABIEDRĪBAS UN PENSIJU FONDUS

ZIŅOŠANAS NORĀDES STATISTIKAS APKOPOŠANAI SASKAŅĀ AR ĪSTERMIŅA PIEEJU

1.   Mērķis

Statistikas informācijas prasība attiecībā uz citiem finanšu starpniekiem, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (še turpmāk “CFS”), ir divkārša. Pirmkārt, ir svarīgi savākt datus par CFS, lai uzraudzītu to lomu finanšu starpniecībā ārpus monetāro un finanšu iestāžu (MFI) sektora. CFS veiktās darbības ir līdzīgas MFI veiktajām darbībām un papildina tās, un, jo īpaši ņemot vērā to, ka bilances dati par CFS, kas ir daļēji vai pilnībā MFI īpašumā, Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas mērķiem nav iekļauti MFI bilancēs, ir svarīgi savākt ar CFS saistītos datus, lai papildinātu statistikas ainu par euro zonu. Otrkārt, ECB ir jāapseko CFS, lai nodrošinātu to, ka MFI sarakstā vienmēr ir jaunākie dati, ka tas ir precīzs, iespējami viendabīgs un pietiekami stabils statistikas nolūkā. Kā minēts Regulā ECB/2001/13 finanšu jaunievedumi var ietekmēt finanšu instrumentu īpašības un sekmēt to, ka CFS maina uzsvarus savā darbībā.

Šā pielikuma mērķis ir sniegt vadlīnijas attiecībā uz ziņojumu formu aizpildīšanu, lai nosūtītu ECB datus saistībā ar CFS.

2.   Euro zonas kopsavilkuma rādītāju sagatavošana un sniedzamo statistikas datu veids

2.1.   Euro zonas kopsavilkuma rādītāju sagatavošana

Ar CFS saistīto datu nosūtīšana ir jāveic saskaņā ar īstermiņa pieeju, proti, pamatojoties uz datiem, kādi regulāri ir pieejami valsts līmenī. No tā izriet, ka nosūtāmā statistikas informācija, iespējams, ne vienmēr ir pilnībā pieejama saskaņā ar tālāk izklāstītajām definīcijām un specifikācijām. Gadījumos, kad paziņotie dati atšķiras no šajā pielikumā norādītajām definīcijām, valstu centrālajām bankām (VCB) ir jāsniedz ECB paskaidrojumi (1). Saskaņā ar šo pieeju un pamatojoties uz tālāk izklāstīto konceptuālo pamatsistēmu, valstu centrālajām bankām jāsniedz faktiskie dati, ja tie ir pašreiz pieejami. Ja faktiskie dati nav pieejami, vai tos nevar apstrādāt, jāsniedz valsts provizoriskie aprēķini. Attiecībā uz dažiem īpašiem iedalījumiem, ja nevar nodrošināt valstu provizoriskos aprēķinus, ECB var veikt provizoriskus aprēķinus/pieņēmumus, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

Ņemot vērā papildu slodzi, ko valstu centrālajām bankām uzliktu valstu provizoriskie aprēķini, pūles galvenokārt jākoncentrē uz ierobežotu skaitu galveno statistikas datu. Protams, īstermiņa pieeja ir vērsta uz vienu konkrētu CFS apakškategoriju (skat. 3.2. punkta a) apakšpunktu): ieguldījumu fondiem. Netiek prasīti īpaši papildu centieni, lai nodrošinātu datus attiecībā uz vērtspapīru un atvasinātu finanšu instrumentu dīleriem, kreditēšanā iesaistītām finanšu sabiedrībām vai pārējām CFI (atlikušajām) gadījumā, ja faktiskie dati netiek vākti valsts līmenī.

2.2.   Sniedzamo statistikas datu veids

Jāsniedz divu veidu rādītāji: pamatrādītāji un papildu informācija.

3.   Konceptuālā pamatsistēma

3.1.   Ziņotāju grupa

Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (še turpmāk “EKS 95” (2)) definē CFS (S.123) kā “nemonetāras finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības (izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus), kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā, uzņemoties saistības citos veidos, izņemot valūtu, noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no institucionālām vienībām, kas nav monetārās finanšu iestādes”.

Atšķirību no MFI nosaka tas, ka nav saistību ne-MFI turētu noguldījumu veidā, savukārt atšķirību no pensiju fondiem un apdrošināšanas sabiedrībām nosaka tas, ka nav saistību apdrošināšanas tehnisko rezervju veidā.

Ziņotāju grupa īstermiņa pieejai ietvers visu veidu CFS, kas reģistrētas iesaistītajās dalībvalstīs. Termins “reģistrēts” ir definēts Padomes 1998. gada 23. novembra Regulā (EK) Nr. 2533/98 par Eiropas Centrālās bankas vākto statistikas informāciju (3). Līdz ar to ziņotāju grupa ietver:

3.2.   CFS apakškategoriju klasifikācija

Ņemot vērā CFS veikto darbību neviendabīgumu un atšķirības datu pieejamībā par CFS pēc to veida, ir identificētas četras CFS apakškategorijas, par kurām dati ir jānosūta atsevišķi: 1) ieguldījumu fondi (izņemot naudas tirgus fondus (NTF)); 2) vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleri; 3) kreditēšanā iesaistītas finanšu sabiedrības; un 4) pārējās CFS. Pieprasīto statistikas ziņu atšķirības tiks izklāstītas šajā dokumentā.

Kategorijas/grupējumi, uz kuru bāzes sniedzami dati, ir uzskaitīti un definēti turpmāk tekstā:

4.   Statistikas pārskata prasības

4.1.   Bilances posteņi

Galveno statistikas rādītāju apkopošanai par CFS sektoru tiek prasīts īpašs iedalījums pēc finanšu instrumentiem. Ciktāl iespējams, instrumentu, ģeogrāfiskajā un sektoru dalījumā ievēro pārskata shēmu, kas noteikta MFI sektoram. Tomēr šis dalījums praksē nav tik detalizēts kā sadalījums, ko prasa MFI bilances statistikai.

Turklāt, ņemot vērā finanšu sabiedrību, kas klasificētas kā CFS, darbību neviendabīgumu, un ņemot vērā atšķirības regulāro datu pieejamībā par CFS pēc to apakškategorijām, prasītie bilances dalījumi dažādu CFS apakškategoriju veidiem atšķiras.

Instrumentu un termiņu dalījums: Turpmākā tabula sniedz pārskatu par prasīto instrumentu iedalījumu pēc CFS apakškategorijas veida. Šo instrumentu dalījumu specifikācijas ir aprakstītas turpmākajās rindkopās. Instrumentu dalījums principā ir jāsniedz kā pamatrādītāji visām CFS apakškategorijām (izņemot “ieguldījumu fondus pēc investora veida” un “pārējos CFS”).

Instrumentu un termiņu dalījuma pārskats

Papildus prasības monetārās savienības finanšu kontu (MSFK) apkopošanas mērķiem: Turpmāk norādītā tabula sniedz pārskatu par prasīto papildus instrumentu iedalījumu. Šo instrumentu dalījumu specifikācijas ir aprakstītas turpmākajās rindkopās. Principā, instrumentu papildu dalījums ir jāsniedz kā papildpostenis tikai apakškategorijai “ieguldījumu fondi kopā”.

Papildus prasības MSFK apkopošanas mērķiem

AKTĪVI

PASĪVI

GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Grāmatvedības noteikumiem, ko CFS ievēro, sastādot pārskatus, principā ir jāatbilst Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (9) attiecīgās valsts transpozīcijai un citiem piemērojamiem starptautiskiem standartiem. Neskarot dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi, statistikas nolūkā visus finanšu aktīvus un visus pasīvus ziņo bruto skaitļos. Īpašas norādes attiecībā uz novērtēšanas metodēm ir dotas saskaņā ar attiecīgajām kategorijām.

ĢEOGRĀFISKAIS, SEKTORU UN MĒRĶU DALĪJUMS

ECB attiecībā uz dažām CFS apakškategorijām un dažiem bilances posteņiem pieprasa ģeogrāfisko un sektoru dalījumu līdzīgi MFI bilances posteņiem.

Ģeogrāfiskais un sektoru dalījums

Ģeogrāfiskie dalījumi

Lai apkopotu CFS statistiku par euro zonu, ir nepieciešams identificēt darījuma partnerus, kuri atrodas iesaistītajās dalībvalstīs, nosakot iedalījumu pēc iekšzemes teritorijas un pārējām iesaistītajām dalībvalstīm. Līdz ar to pilns prasītais ģeogrāfiskais dalījums ir “iekšzemes/citas iesaistītās dalībvalstis/pārējā pasaule”. Neiesaistīto dalībvalstu gadījumā dalījums ir “iekšzemes/iesaistītās dalībvalstis/pārējā pasaule”.

Ģeogrāfiskais dalījums attiecas uz šādu starpnieku bilances posteņiem:

Sektoru dalījumi (11)

Galvenais prasītais sektoru dalījums ir “MFI/ne-MFI”. MFI definīcija ir labi zināma, savukārt “ne-MFI” ietver sektorus “valdība” (12) un “citi rezidentu sektori” (13).

Sektoru dalījums, ko pieprasa iekšzemes datiem un citu iesaistīto dalībvalstu datiem, ir viens un tas pats. Sektoru dalījums pārējās pasaules datiem netiek prasīts.

Sektoru dalījumu pieprasa ierobežotam skaitam posteņu.

Dalījums pēc mērķa

Šis dalījums tiek pieprasīts tikai datiem, kas attiecas uz kreditēšanā iesaistītām finanšu sabiedrībām. Tas attiecas uz bilances posteni “kredīti”, un jo īpaši “kredīti” mājsaimniecībām, kam jāidentificē kredīta mērķis (iedalījums patēriņa kredītos, kredītos mājokļu iegādei un pārējos kredītos (atlikušajos)). Šo dalījumu pieprasa kā pamatrādītāju.

4.2.   Korekciju dati

Korekciju dati ir jāziņo tikai gadījumā, ja atlikumos ir ievērojami pārrāvumi. Piemēram, korekciju dati ir jāsniedz sakarā ar pārklasificēšanu, kas notikusi saistībā ar EKS 95 satvara ieviešanu. Dati ir jāsniedz brīvprātīgi, ja tie ir regulāri pieejami.

4.3.   Darījumu dati

Saskaņā ar īstermiņa pieeju CFS statistikai dati par finanšu darījumiem un ieguldījumu fondu emitēto akciju/daļu pārdošanu un atpirkšanu jāsniedz kā “papildposteņi” apakšsektoram “ieguldījumu fondi” (ieguldījumu fondiem kopā un pēc ieguldījumu veida iedalītiem ieguldījumu fondiem).

Instrumentu un termiņu dalījums: Šī tabula sniedz pārskatu par prasīto darījumu datu instrumentu un termiņu dalījumu.

Darījumu datu instrumentu un termiņu dalījuma pārskats

Ieguldījumu fondu akciju/daļu pārdošana un atpirkšana: Šī tabula sniedz pārskatu par prasīto instrumentu dalījumu datiem par ieguldījumu fondu akciju/daļu pārdošanu un atpirkšanu.

Ieguldījumu fondu akciju/daļu pārdošana un atpirkšana

Papildus prasības MSFK apkopošanas mērķiem: Šī tabula sniedz pārskatu par prasīto papildus darījumu datu instrumentu un termiņu dalījumu.

Papildus prasības MSFK apkopošanas mērķiem

4.4.   Ziņošanas biežums, savlaicīgums un laika diapazons

Ziņojumi ECB ir jānosūta reizi ceturksnī.

CFS statistiku nosūta ECB vēlākais pēdējā kalendāra dienā trešajā mēnesī pēc pārskata perioda beigām, vai iepriekšējā VCB darba dienā (17), ja mēneša pēdējā kalendāra diena nav VCB darba diena. Precīzas nosūtīšanas dienas valstu centrālajām bankām paziņo iepriekš, ziņošanas kalendāra veidā. Vēsturiskie ceturkšņa dati ECB jāpaziņo, sākot ar datiem par pirmo pieejamo atskaites periodu, sākot vismaz ar datiem par atskaites periodu – 1998. gada ceturto ceturksni.

5.   CFS statistikas elektroniska pārraide – atslēgas grupas identifikators: CFS

CFS atslēgas grupa attiecas uz euro zonas CFS bilances statistiku. Tā ir sastādīta, maksimāli balstoties uz atslēgas grupu sarakstiem un vērtībām, kas jau noteiktas bilances posteņu statistikai.

5.1.   Dimensijas

Turpmākajā tabulā ir aprakstītas CFS atslēgas grupā izmantotās dimensijas. CFS statistikā kā būtiskas laikrindas identificēšanai ir noteiktas 11 dimensijas.

Katrai no 11 statistikas dimensijām vērtības ņem no atbilstošā kodu saraksta. Piemēram, saskaņā ar iepriekš minēto tabulu dimensijai REF_AREA (atsauces apgabals) vērtības ņem no CL_AREA_EE kodu saraksta. CFS atslēgas grupas dimensijas ir aprakstītas tālāk, ievērojot to pašu secību, kādā tās ir redzamas atslēgā.

Dimensija Nr. 1: Biežums (FREQ; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija norāda paziņotās laikrindas biežumu. CFS atslēgas grupā izmantotā vērtība ir “Q” attiecībā uz ceturkšņa datiem un ir kodu sarakstā CL_FREQ precizētu vērtību apakškopa. Ja valsts dati ir pieejami retāk (piemēram, divas reizes vai reizi gadā), valstu centrālās bankas aprēķina ceturkšņa datus. Ja nav iespējami ceturkšņa aprēķini, datus vienalga sniedz kā ceturkšņa laikrindas (proti, ceturkšņa datus sniedz kā yyyyQ4 un pusgada datus sniedz kā yyyyQ2 un yyyyQ4, atlikušos ceturkšņus vai nu nepaziņojot, vai arī paziņojot kā trūkstošus ar novērojuma statusu “L” (18)).

Dimensija Nr. 2: Atsauces apgabals (REF_AREA; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija apzīmē ziņotājas iestādes rezidences valsti. Saistītais kodu saraksts CL_AREA_EE satur standarta ISO valstu sarakstu un dažas papildu vērtības (skat. arī dimensiju Nr. 8: Darījuma partnera mītnes apgabals). CFS atslēgas grupā izmantotā vērtību apakškopa atbilst Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm.

Dimensija Nr. 3: Korekciju rādītājs (ADJUSTMENT; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija norāda, vai ir tikušas piemērotas sezonas korekcijas un/vai darba dienas korekcijas. Atbilstošais kodu saraksts ir CL_ADJUSTMENT. CFS atslēgas grupā izmantotā vērtība ir “N” sērijām, kam nav veiktas ne sezonālas, ne darba dienas korekcijas.

Dimensija Nr. 4: CFS atsauces sektoru dalījums (OFI_REP_SECTOR; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija norāda, kura veida CFS sniedz ziņojumu, un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_OFI_REP_SECTOR. Ir noteiktas šādas 11 vērtības: ieguldījumu fondi kopā (“10”); ieguldījumu fondi, kas iedalīti pēc ieguldījuma veida: kapitāla vērtspapīru fondi (“11”), obligāciju fondi (“12”), jauktie fondi (“13”) nekustamā īpašuma fondi (“14”) un pārējie fondi (“15”); ieguldījumu fondi, kas iedalīti pēc investora veida: vispārējie publiskie fondi (“1G”) un īpašie investoru fondi (“1S”); vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleri (“20”); kreditēšanā iesaistītas finanšu sabiedrības (“30”) un pārējās CFS kategorijas (“40”).

Dimensija Nr. 5: CFS bilances postenis (OFI_ITEM; garums: trīs rakstzīmes)

Šī dimensija izsaka CFS bilances posteni un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_OFI_ITEM. Aktīvu un pasīvu vērtības identificē ar priedēkli “A” vai “L”, un tās tiek organizētas un kodētas, pēc iespējas ievērojot hierarhijas attiecības posteņu starpā. Tā kā CFS atkarībā no to veida koncentrējas uz dažādām finanšu darbībām, ne visus bilances posteņus piemēro visiem veidiem. Jo īpaši aktīvu daļā apzīmējums “pārējie aktīvi” ir noteikts diviem dažādiem posteņiem:

Pasīvu daļā apzīmējums “pārējie pasīvi” ir noteikts trim dažādiem posteņiem:

Dimensija Nr. 6: Sākotnējais termiņš (MATURITY_ORIG; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija atspoguļo bilances posteņu sākotnējo termiņu un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_MATURITY_ORIG. Termiņu dalījumu līdz vienam gadam (“F”) un virs 1 gada (“K”) piemēro postenim “vērtspapīri, izņemot akcijas” attiecībā uz ieguldījumu fondu kategorijām. Konceptuāli, lai gan šajā sakarā netiek prasīts termiņu dalījums, sākotnējais termiņš attiecas arī uz aktīvu posteņiem “kredīti” un “noguldījumi” un pasīvu posteņiem “noguldījumi un ņemtie kredīti” un “emitētie parāda vērtspapīri”. Tādēļ šajos gadījumos attiecībā uz kopējo termiņu izmanto vērtību “A”. Visos pārējos posteņos norāda vērtību “X”, apzīmējot nav piemērojams.

Dimensija Nr. 7: Datu veids (DATA_TYPE; garums: viena rakstzīme)

Šo dimensiju apraksta kodu saraksts CL_DATA_TYPE, un tā norāda paziņojamo datu veidu: bruto atlikumi (“1”), pārdošana (“2”), atpirkšana (“3”), finanšu darījumi (“4”) un pārklasificēšana un citas korekcijas (“5”). Pārklasificēšana un citas korekcijas ietver izmaiņas aktīvos un pasīvos pārskata nozares bilancē, kuru pamatā ir 1) izmaiņas ziņotāju grupā; 2) uzņēmumu reorganizēšana; 3) aktīvu un pasīvu pārklasificēšana; un 4) to ziņošanas kļūdu labošana, ko tehnisku iemeslu dēļ nevar izņemt no atlikumu datiem visā attiecīgajā periodā.

Dimensija Nr. 8: Darījuma partnera mītnes apgabals (COUNT_AREA; garums: divas rakstzīmes)

Šī dimensija izsaka CFS bilances darījuma partnera mītnes apgabalu. Ar šo jēdzienu saistītais kodu saraksts ir CL_AREA_EE, kas satur standarta ISO valstu sarakstu un papildu vērtības (piemēram, “U6” – “Iekšzemes: tā pati valsts, kas ziņotājiem CFS”). CFS atslēgas grupai izmanto šādu vērtību apakškopu: iekšzemes (iekšzemes vai atsauces apgabals) (“U6”); citas iesaistītās dalībvalstis (visas valstis, izņemot atsauces apgabalu) (“U5”); pārējās valstis (“U4”) un pasaule (visas vienības) (“A1”). Kad valsts kļūst par iesaistītu dalībvalsti, tiek sniegti vēsturiski dati, kas attiecas uz laiku pirms iesaistīšanās, izmantojot darījuma partnera mītnes apgabala kodus Monetārā savienība (“U2”) un visi apgabali, izņemot iesaistītās dalībvalstis un atsauces/iekšzemes apgabalu (“U8”) (19).

Dimensija Nr. 9: Bilances darījuma partnera sektors (BS_COUNT_SECTOR; garums: četras rakstzīmes)

Šī dimensija izsaka CFS bilances posteņa darījuma partnera sektoru dalījumu un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_BS_COUNT_SECTOR. Tiek pieprasīti šādi pieci darījuma partnera mītnes apgabala sektori: MFI (“1000”); ne-MFI (“2000”), citas rezidentu nozares, tostarp nefinanšu sabiedrības (“2240”); citas rezidentu nozares, tostarp mājsaimniecības (“2251”) un neprecizēts sektors (“0000”).

Dimensija Nr. 10: Darījuma valūta (CURRENCY_TRANS; garums: trīs rakstzīmes)

Šī dimensija apraksta valūtu, kurā ir izteikti CFS bilances posteņi, un ir saistīta ar kodu sarakstu CL_CURRENCY. Attiecībā uz visām valūtām kopā lieto tikai vērtību “Z01”).

Dimensija Nr. 11: Sērijas vai īpašā aprēķina nosaukums (SERIES_DENOM; garums: viena rakstzīme)

Šī dimensija precizē, vai paziņotā sērija ir izteikta valsts vai kopējā (euro) valūtā. Tai ir divas vērtības (“N” – valsts valūta un “E” – euro), ko izsaka kodu saraksts CL_SERIES_DENOM. Kodu “E” izmanto iesaistītās dalībvalstis, savukārt kodu “N” lieto jaunās iesaistītās dalībvalstis, lai sniegtu vēsturiskus datus par periodu pirms iesaistīšanās (20).

5.2.   Raksturlielumi

Papildus 11 dimensijām, kas nosaka atslēgu, ir noteikts raksturlielumu kopums (21). Tie ir dažādos līmeņos pievienoti apmaiņas informācijai:

Bilances posteņu atslēgas grupa (ECB_OFI): kodētie un nekodētie raksturlielumi

Katru no šiem raksturlielumiem raksturo dažas tehniskas īpašības, kuras ir uzskaitītas turpmākajā tabulā.

Euro zonas valstu centrālo banku ziņojumi ECB

ECB_OFI atslēgas grupas kopējās raksturlielumu īpašības

Tālāk ir dots apraksts katram raksturlielumam, tostarp atsauces kodu sarakstam (kas apzīmēts ar lielajiem burtiem kā CL_****), kad vien to piemēro.

5.2.1.   Radniecīgās sērijas raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

Sīks apraksts informācijai, kas iekļaujama šajā raksturlielumā, ir dots 2. papildinājumā (1. līdz 5. punkts).

5.2.2.   Laikrindas raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

5.2.3.   Novērojumu raksturlielumi

Obligāti:

Izvēles:

6.   Informācijas sniegšana

6.1.   Sēriju saraksts

ECB uztur un izplata valstu centrālajām bankām tabulas ar nosūtāmo CFS laikrindu sēriju kodu sarakstiem. Sērijas, kas jānosūta ECB, ir norādītas 1. papildinājumā. Var nodalīt šādas paziņojamās sērijas:

PAMATRĀDĪTĀJI

Atlikumu dati, kas jāpaziņo šajā kategorijā, attiecas uz:

Ieguldījumu fondiem kopā un ieguldījumu fondiem pēc ieguldījumu veida:

PAPILDPOSTEŅI

Atlikumu dati, kas jāpaziņo šajā kategorijā, attiecas uz:

KOREKCIJU UN DARĪJUMU DATI

papildus datu sērijām par atlikumiem, prasītas, ja iespējams, atbilstošās sērijas par “pārklasificēšanu un pārējām korekcijām”, tostarp dati par ieguldījumu fondu akciju/daļu pārdošanu un atpirkšanu.

6.2.   Pieprasītie dati

Visām iesaistītajām dalībvalstīm ir jānosūta pamatrādītāji, ja ir pieejami faktiskie dati. Ja par dažiem dalījumiem vai noteiktajā biežumā reizi ceturksnī nav pieejami faktiskie dati, sniedz aplēses, ja iespējams.

“Papildu dati” ir jānosūta tikai tām valstīm, par kurām ir pieejami faktiskie dati.

Ja pamatā esošā ekonomiskā parādība pastāv, taču statistiski netiek apsekota un tādēļ nav iespējams sniegt valsts provizoriskos aprēķinus, valstu centrālās bankas var izvēlēties vai nu nepaziņot laikrindu, vai arī paziņot to kā trūkstošu ar novērojuma statusu “L”. Tādēļ jebkuru laikrindu, kura netiek paziņota, interpretē kā “datus, kas pastāv, bet netiek vākti”, un ECB līmenī var izdarīt pieņēmumus/aplēses, lai sagatavotu euro zonas kopsavilkuma rādītājus.

Darījumu datiem, ja darījumus aplēš, ņemot vērā izmaiņas atlikumos (Qt-Qt-1), VCB vai nu nav jāziņo laikrinda, vai par to jāziņo kā trūkstoša ar novērojuma statusu “L”.

Ja tās pamatā esošā parādība nepastāv, laikrinda ir jāpaziņo kā trūkstoša ar novērojuma statusu “M”.

Attiecībā uz datiem par “pārklasificēšanu un citām korekcijām” dati ir jāpaziņo tikai tad, ja tiek veikta pārklasificēšana vai cita korekcija, kā aprakstīts 4.2. punktā.

7.   Pārskatīšanas politika

Valstu centrālajām bankām, iespējams, būs jāpārskata dati, kas nosūtīti iepriekšējā ceturksnī (parastie labojumi). Turklāt var tikt veikti arī iepriekšējo ceturkšņu datu labojumi (vēsturiski labojumi).

Piemēro šādus vispārīgus principus:

1. papildinâjums

IEGULDĪJUMU FONDU SĒRIJAS, KAS NOSŪTĀMAS ECB – ATLIKUMU DATI

(Pamatrādītāji/Papildposteņi)

AKTĪVI

PASĪVI

IEGULDĪJUMU FONDU SĒRIJAS, KAS NOSŪTĀMAS ECB – DARĪJUMU DATI

(Papildposteņi)

AKTĪVI

PASĪVI

IEGULDĪJUMU FONDU SĒRIJAS, KAS NOSŪTĀMAS ECB – PĀRDOŠANAS UN ATPIRKŠANAS

(Papildposteņi)

PASĪVI

----

(1)  Skat. 2. papildinājumu.

(2)  Ietilpst A pielikumā Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā, OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.

(3)OV L 318, 27.11.1998, 8. lpp.

(4)  Gadījumā, ja valsts līmenī fondus, kas iegulda pārvedamos vērtspapīros un nekustamā īpašumā, klasificē kā “jauktos fondus”, šie fondi jāiedala “jaukto fondu” kategorijā.

(5)  Statistikas nolūkos līzingu definē kā finanšu līzingu, ja līzinga termiņš attiecas uz ilglietojuma preces visu ekonomiskās darbības laiku vai lielāko tā daļu. Līzinga termiņa beigās līzinga ņēmējam bieži ir iespēja nopirkt attiecīgo preci par nominālcenu (EKS 95 II pielikums).

(6)  Izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas.

(7)  Jāatzīmē, ka MFI bilancē nav atšķirības starp noguldījumiem un aizdevumiem aktīvu un pasīvu daļā. Tā vietā visus netirgojamos līdzekļus, kurus izvieto/aizdod MFI (= pasīvus) uzskata par “noguldījumiem”, un visus līdzekļus, kurus izvieto/aizdod pašas MFI (= aktīvus) uzskata par “aizdevumiem”. Tomēr EKS 95 norāda atšķirību, pamatojoties uz to, kuram pieder darījuma veikšanas iniciatīva. Gadījumos, kad iniciatīvu uzņemas aizņēmējs, finanšu darījums jāklasificē kā aizdevums. Gadījumos, kad iniciatīvu uzņemas aizdevējs, finanšu darījums jāklasificē kā noguldījums.

(8)  Eiropas Centrālā banka, 2002. gada novembris.

(9)OV L 372, 31.12.1986, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

(10)  Pieprasa tikai attiecībā uz posteni “kredīti”.

(11)  EKS 95 nosaka sektoru klasifikācijas standartu.

(12)  Valdība: Rezidentu vienības, kas galvenokārt ražo netirgojamas preces un sniedz netirgojamus pakalpojumus, kas paredzēti individuālai vai kolektīvai lietošanai un/vai nodarbojas ar nacionālā ienākuma un nacionālās bagātības pārdalīšanu (EKS 95, no 2.68. līdz 2.70. punktam). Valdība ietver centrālo valdību, pavalsts valdību, pašvaldību un sociālās apdrošināšanas fondus (EKS 95, 2.71. – 2.74. punkts) Lai iepazītos ar turpmākām sektoru klasifikācijas vadlīnijām, lūdzu, skat. Money and Banking Statistics Sector Manual: Guidance for the statistical classification of customers, European Central Bank, second edition, November 1999.

(13)  Pārējo rezidentu sektori ietver:

(14)  Izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas.

(15)  Nav ziņots pie kapitāla un obligāciju fondiem.

(16)  Par kredītiem tāpat atsevišķi ziņo apakšsektorā “ieguldījumi fondi kopā”.

(17)  “Valsts centrālās bankas (VCB) darba diena” ir visas dienas, kurās konkrētā iesaistītās dalībvalsts VCB ir atvērta, lai veiktu ECBS monetārās politikas darbības.

(18)  Skat. arī 6.2. punktu “Datu prasības”.

(19)  Piemēram, Grieķijas gadījumā darījuma partnera mītnes apgabala kodus “U2” un “U8” izmanto datiem, kas attiecas uz periodiem līdz 2000Q4 un to ieskaitot, un kodus “U5” un “U4” lieto no 2001Q1 uz priekšu.

(20)  Piemēram, Grieķijas gadījumā kodu “N” izmanto par datiem, kas attiecas uz periodiem līdz 2000 Q4 un to ieskaitot, bet kodu “E” – no 2001Q1 uz priekšu.

(21)  Raksturlielumi ir statistikas jēdzieni, kas sniedz papildu kodētu (piemēram, vienība) un nekodētu (piemēram, apkopošanas metode) informāciju par apmaiņas datiem. “Obligāts” attiecas uz raksturlielumiem, kuriem visi partneri zina vērtības. “Izvēles” attiecas uz raksturlielumiem, kurus nosaka tikai tad, ja tie zināmi ziņotājā iestādē (piemēram, iekšzemes sēriju kodi), vai arī jebkad, kad tie piemērojami (piemēram, apkopošana, sadalījumi). Apmaiņai ar raksturlielumu vērtībām jānotiek tikai tad, ja tās nosaka pirmo reizi, un jebkad, kad tās mainās. Katrā apmaiņā ir iekļauts novērojuma statuss, kas pievienots katram novērojumam.

(22)  Par izmaiņām jāziņo pa faksu/elektronisko pastu atbildīgajai ECB darbības jomai.

(23)  ECB atsaucas uz ECB Statistikas ģenerāldirektorātu.

(24)  Piemēram, Grieķijas gadījumā šā raksturlieluma vērtību nosaka kā “GDR” periodam līdz 2000Q4 un to ieskaitot, un kā “EUR” no 2001Q1 uz priekšu.

(25)  CFS atslēgas grupas nolūkā šo raksturlielumu nepieprasa, tā kā šī informācija jau ir pieejama no pārklasificēšanas sērijām. Tas pievienots sarakstam, jo tas ir daļa no to iespējamo vērtību kopējā saraksta, kuras attiecas uz visu atslēgas grupu novērojuma statusa raksturlielumu. Ja tomēr tiek norādīts novērojumu statuss “B”, tam jāpievieno novērojumu vērtība pirms pārrāvuma (OBS_PRE_BREAK).

(26)  Ja sakarā ar vietējo tirgus praksi vai tiesisko regulējumu laikrinda (vai tās daļa) nav piemērojama (tai atbilstošā parādība nepastāv), paziņo trūkstošu vērtību (“-”) ar novērojuma statusu “M”.

(27)  Ja sakarā ar vietējiem statistikas nosacījumiem datus laikrindai nesavāc noteiktos datumos vai visam laikrindas garumam (tās pamatā esošā ekonomiskā parādība pastāv, taču statistiski netiek apsekota), katrā periodā paziņo trūkstošu vērtību (“-”) ar novērojuma statusu “L”.

(28)  Vēlāk šos novērojumus izsaka noteiktās vērtībās (novērojuma statuss “A”). Jaunās pārskatītās vērtības nomaina iepriekšējos provizoriskos novērojumus.

----

----

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2005. gada 17. februāris)

par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā

(ECB/2005/5)

(2005/327/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 5.1. un 5.2. pantu, 12.1. pantu un 14.3. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

2. pants

VCB statistikas ziņošanas pienākumi

1.   VCB paziņo VFS, kā tas norādīts I pielikumā, Eiropas Centrālajai bankai uz kalendārā gada bāzes. Dati atbilst EKS 95 un Regulas (EK) Nr. 3605/93 principiem un definīcijām, kā tas papildus izklāstīts II pielikumā.

2.   Dati aptver laika posmu no 1991. gada līdz gadam, uz kuru attiecas datu pārsūtīšana (gads t-1).

3.   Datiem par deficītu/pārpalikumu, parādu, ieņēmumiem, izdevumiem vai nominālo iekšzemes kopproduktu (IKP) pievieno pārskatīšanas iemeslus, ja pārskatīšanas rezultātā notikušo izmaiņu apjoms deficītā/pārpalikumā ir vismaz 0.3 % no IKP, kā arī tad, ja izmaiņu apjoms parādā, ieņēmumos, izdevumos vai nominālajā iekšzemes kopproduktā ir vismaz 0.5 % no IKP.

3. pants

ECB statistikas ziņošanas pienākumi

1.   Pamatojoties uz VCB ziņotajiem datiem, ECB pārvalda “VFS datu bāzi”, kas ietver euro zonas un ES kopsavilkuma rādītājus. ECB VFS datu bāzes datus izplata valstu centrālajām bankām.

2.   VCB apzīmē savu statistikas informāciju, norādot, kuram tā var tikt darīta pieejama. ECB šos apzīmējumus ņem vērā, izplatot VFS datu bāzes datus.

4. pants

Termiņi

1.   Pilnus datu kopumus VCB paziņo divas reizes gadā – pirms 15. aprīļa un pirms 15. septembra.

2.   Daļējos datu kopumus VCB paziņo pēc pašu iniciatīvas, pirmajā punktā aprakstīto piegāžu starplaikos, kad ir kļuvusi pieejama jauna informācija. Ziņojot daļējo datu kopumu, kas aptver tikai pamatkategorijas, VCB var sniegt arī sekundāro kategoriju aplēses.

3.   ECB izplata VFS datu bāzes datus valstu centrālajām bankām vismaz reizi mēnesī, ne vēlāk kā nākošajā ECB darba dienā pēc tam, kad ECB pabeigusi datu sagatavošanu publikācijai.

5. pants

Sadarbība ar kompetentajām valstu iestādēm

1.   Ja visu datu vai to daļas un 2. pantā aprakstītās informācijas avoti ir kompetentās valstu iestādes, kas nav valstu centrālās bankas, VCB cenšas izveidot attiecīgu sadarbības kārtību ar šīm iestādēm, lai nodrošinātu pastāvīgu datu pārsūtīšanas struktūru ar mērķi ievērot ECBS standartus un prasības, ja šādi rezultāti jau nav sasniegti ar valstu tiesību aktiem.

2.   Ja šīs sadarbības laikā VCB nav spējīga izpildīt prasības, kas noteiktas 2. un 4. pantā, jo kompetentā valsts iestāde nav sniegusi VCB vajadzīgo informāciju, ECB un VCB apspriežas ar šo iestādi par to, kā informāciju var padarīt pieejamu.

6. pants

Pārsūtīšanas un kodēšanas standarti

VCB un ECB izmanto standartus, kas noteikti III pielikumā, lai pārsūtītu un kodētu datus, kas aprakstīti 2. un 3. pantā. Šī prasība neliedz izmantot kādus citus līdzekļus statistikas datu pārsūtīšanai uz ECB, kuri ir saskaņoti kā alternatīvs risinājums.

7. pants

Kvalitāte

1.   ECB un VCB uzrauga un veicina to datu kvalitāti, kas tiek ziņoti ECB.

2.   ECB Valde katru gadu ziņo ECB Padomei par gada VFS kvalitāti.

3.   Ziņojums vismaz attiecas uz datu pārklājumu, to, cik lielā mērā tie atbilst attiecīgajām definīcijām, un pārskatīšanu apjomu.

8. pants

Atkāpes

1.   ECB Padome piešķir atkāpes VCB, kas nespēj izpildīt 2. pantā un 4. panta 1. punktā noteiktās prasības. Piešķirtās atkāpes ir minētas IV pielikumā.

2.   VCB, kurai ir piešķirta atkāpe uz noteiktu laika posmu, ik gadu informē ECB par pasākumiem, kuri jāveic, lai pilnībā izpildītu ziņošanas prasības.

3.   ECB Padome katru gadu pārskata atkāpes.

9. pants

Vienkāršota grozījumu procedūra

Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokli, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē ziņošanas pienākumus.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā divas dienas pēc tās pieņemšanas.

11. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 17. februārī.

ECB Padomes vārdā

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

----

(1)OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

(2)OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

(3)OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).

(4)  Publicēta OV L 55, 24.2.2001., 72. lpp., kā 2000. gada 10. novembra Lēmuma ECB/2000/12 par dažu Eiropas Centrālās bankas tiesību aktu publicēšanu III pielikums.

----

I PIELIKUMS

DATU ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Pilns datu kopums aptver ieņēmumu un izdevumu statistiku (1.A tabula, 1.B tabula un 1.C tabula), deficīta-parāda korekciju statistiku (2.A tabula un 2.B tabula) un parāda statistiku (3.A tabula un 3.B tabula). Pamatkategorijas ir treknrakstā, bet pārējās ir sekundārās kategorijas. Daļējie datu kopumi aptver vismaz pamatkategorijas ieņēmumu un izdevumu statistikā, deficīta-parāda korekciju statistikā un parāda statistikā. Kategorijas attiecas uz valsts pārvaldes sektoru, ja nav norādīts citādi.

IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU STATISTIKA

1.A tabula

1.B tabula

1.C tabula

DEFICĪTA-PARĀDA KOREKCIJU STATISTIKA

2.A tabula

2.B tabula

PARĀDA STATISTIKA

3.A tabula

3.B tabula

----

(1)  [x.y] attiecas uz tabulas x kategorijas numuru y.

(2)  Jāziņo par gadiem pirms tam, kad dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti.

----

II PIELIKUMS

METODOLOĢISKĀS DEFINĪCIJAS

1.   Metodoloģiskās atsauces

I pielikumā norādītās kategorijas tiek vispārīgi definētas ar atsauci uz EKS 95 A pielikumu un/vai Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93. Papildus metodoloģiskās definīcijas ir noteiktas šīs pamatnostādnes 1. pantā. Jo īpaši kodi, kas atsaucas uz sektoriem un apakšsektoriem ir norādīti šajā tabulā.

EKS 95 sektori un apakšsektori

2.   Kategoriju definīcija (1)

1.A tabula

1.B tabula

1.C tabula

2.A tabula

2.B tabula

3.A tabula

3.B tabula

----

(1)  [x.y] attiecas uz tabulas x kategorijas numuru y.

(2)  Izraisot parādnieka vienības pārklasificēšanu no S.11001 vai S.12x01 apakšsektora uz S.11002/3 vai S.12x02/3 apakšsektoru, vai otrādi.

----

III PIELIKUMS

PĀRSŪTĪŠANAS UN KODĒŠANAS STANDARTI

Elektroniskai statistikas datu pārsūtīšanai, kas aprakstīta 2. un 3. pantā, VCB un ECB izmanto ECBS sniegto sistēmu, kas balstās uz “ESCB-Net” telekomunikāciju tīklu. Ziņojumu formāts, kas izstrādāts šai statistikas datu apmaiņai, ir “GESMES/TS” formāts. Katru laikrindu kodē, izmantojot šādu VFS kodu grupu.

VFS kodu grupa

----

IV PIELIKUMS

ATKĀPES ATTIECĪBĀ UZ I PIELIKUMA 1.A. LĪDZ 3.B. TABULĀ UZSKAITĪTAJĀM LAIKRINDĀM

1.   Pašreizējie dati (1)

2.   Retrospektīvie dati (2)

----

(1)  Atkāpes attiecībā uz pašreizējiem un retrospektīviem datiem, ja pašreizējie dati nav pieejami.

(2)  Atkāpes attiecībā uz retrospektīviem datiem, ja pašreizējie dati ir pieejami.

----

----

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2005. gada 11. marts),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/1 par Eiropas Centrālās bankas valūtas rezerves aktīvu pārvaldīšanu, ko veic valstu centrālās bankas, un par juridisko dokumentāciju operācijām, kas saistītas ar Eiropas Centrālās bankas valūtas rezerves aktīviem

(ECB/2005/6)

(2005/328/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 105. panta 2. punkta trešo ievilkumu,

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 3.1. panta trešo ievilkumu, kā arī 12.1., 14.3. un 30.6. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2000/1 groza šādi:

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2005. gada 15. jūnijā.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta to dalībvalstu centrālajām bankām, kuras ir ieviesušas euro saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 11. martā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

----

(1)OV L 207, 17.8.2000., 24. lpp. Pamatnostādnē jaunākie grozījumi izdarīti ar Pamatnostādni ECB/2002/6 (OV L 270, 8.10.2002., 14. lpp.).

----

PIELIKUMS

“3. PIELIKUMS

Nodrošinātu darījumu, ārpusbiržas atvasinājumu darījumu un noguldījumu darījumu standarta līgumi

----