# Eiropas Savienības L 121/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 121 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 13. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 121

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 13. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 713/2005 (2005. gada 10. maijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 714/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 46 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 715/2005 (2005. gada 12. maijs) par tarifa kvotas saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 02062991 atvēršanu un administrēšanas nodrošināšanu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam) | 48 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 716/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko atver un paredz importa tarifa kvotas pārvaldību par pārstrādei paredzētu saldētu liellopu gaļu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam) | 53 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 717/2005 (2005. gada 11. maijs), ar ko 45. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 | 62 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 718/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem | 64 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 719/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas | 65 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 720/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004 | 73 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 721/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004 | 75 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 722/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 13. maija | 76 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 723/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes | 78 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 724/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 25. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004 | 80 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 725/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 81 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 726/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs | 83 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 727/2005 (2005. gada 12. maijs) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā | 84 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 728/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā | 85 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 729/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā | 86 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 713/2005 (2005. gada 10. maijs), ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 714/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

46

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 715/2005 (2005. gada 12. maijs) par tarifa kvotas saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 02062991 atvēršanu un administrēšanas nodrošināšanu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam)

48

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 716/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko atver un paredz importa tarifa kvotas pārvaldību par pārstrādei paredzētu saldētu liellopu gaļu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam)

53

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 717/2005 (2005. gada 11. maijs), ar ko 45. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

Al-Qaida

Taliban

62

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 718/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem

64

Komisijas Regula (EK) Nr. 719/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

65

Komisijas Regula (EK) Nr. 720/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

73

Komisijas Regula (EK) Nr. 721/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

75

Komisijas Regula (EK) Nr. 722/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 13. maija

76

Komisijas Regula (EK) Nr. 723/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

78

Komisijas Regula (EK) Nr. 724/2005 (2005. gada 12. maijs), ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 25. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

80

Komisijas Regula (EK) Nr. 725/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

81

Komisijas Regula (EK) Nr. 726/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

83

Komisijas Regula (EK) Nr. 727/2005 (2005. gada 12. maijs) par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

84

Komisijas Regula (EK) Nr. 728/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

85

Komisijas Regula (EK) Nr. 729/2005 (2005. gada 12. maijs), ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā

86

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 11. maijs), ar ko groza Lēmumu 90/255/EEK attiecībā uz vīriešu kārtas aitu un kazu ierakstīšanu ciltsgrāmatas pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1409)

   (
  1
  ) | 87 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 11. maijs), ar ko groza Lēmumu 90/255/EEK attiecībā uz vīriešu kārtas aitu un kazu ierakstīšanu ciltsgrāmatas pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1409)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1409)

1

87

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 127/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 20/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz tāda īpaša piegādes režīma īstenošanu attālākajos reģionos, kas ieviests ar Padomes Regulām (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 (OV L 25, 28.1.2005) | 90 |
| | * | Labojums Komisijas 2004. gada 30. augusta Regulā (EK) Nr. 1549/2004, ar ko paredz atkāpes no Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsa importēšanas režīmu un nosaka īpašus pagaidu noteikumus basmati rīsu importēšanai (OV L 280, 31.8.2004) | 90 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 127/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 20/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz tāda īpaša piegādes režīma īstenošanu attālākajos reģionos, kas ieviests ar Padomes Regulām (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 (OV L 25, 28.1.2005)

90

*

Labojums Komisijas 2004. gada 30. augusta Regulā (EK) Nr. 1549/2004, ar ko paredz atkāpes no Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsa importēšanas režīmu un nosaka īpašus pagaidu noteikumus basmati rīsu importēšanai (OV L 280, 31.8.2004)

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 713/2005

(2005. gada 10. maijs),

ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. un 19. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

I.   Iepriekšējā izmeklēšana un pastāvošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2164/98 (2) uzlika galīgo kompensācijas maksājumu attiecībā uz noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importu, proti, amoksicilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos (“attiecīgais produkts”), ar KN kodu ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00. Pasākumi bija procentuālā nodokļa veidā no 0 % līdz 12 %, ko uzlika importam atsevišķi nosauktie eksportētāji, ar atlikušo nodokļa likmi importam no pārējiem eksportētājiem ir 14,6 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2164/98 (2) uzlika galīgo kompensācijas maksājumu attiecībā uz noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importu, proti, amoksicilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos (“attiecīgais produkts”), ar KN kodu ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00. Pasākumi bija procentuālā nodokļa veidā no 0 % līdz 12 %, ko uzlika importam atsevišķi nosauktie eksportētāji, ar atlikušo nodokļa likmi importam no pārējiem eksportētājiem ir 14,6 %.

II.   Pieprasījums veikt apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu

| (2) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo pasākumu iespējamo izbeigšanos (3) Komisija saņēma pieprasījumu uzsākt apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 2164/98 atbilstoši pamatregulas 18. panta 2. punktam un 19. panta 2. punktam, kuru iesniedza attiecīgie līdzīgu produktu Kopienas ražotāji Sandoz GmbH Austrijā un Sandoz Industrial Products S.A. Spānijā (“pieprasījuma iesniedzēji”). Pieprasījuma iesniedzēji pārstāv būtisko daļu no noteiktu plaša spektra antibiotiku ražošanas Kopienā, šajā gadījumā – vairāk nekā 40 %. |
| --- | --- |

(2)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo pasākumu iespējamo izbeigšanos (3) Komisija saņēma pieprasījumu uzsākt apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 2164/98 atbilstoši pamatregulas 18. panta 2. punktam un 19. panta 2. punktam, kuru iesniedza attiecīgie līdzīgu produktu Kopienas ražotāji Sandoz GmbH Austrijā un Sandoz Industrial Products S.A. Spānijā (“pieprasījuma iesniedzēji”). Pieprasījuma iesniedzēji pārstāv būtisko daļu no noteiktu plaša spektra antibiotiku ražošanas Kopienā, šajā gadījumā – vairāk nekā 40 %.

| (3) | Pieprasījumu pamatoja ar to, ka, pasākumiem izbeidzoties, varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei un ka spēkā esošo pasākumu līmenis ir nepietiekams, lai darbotos pret kaitējumu nodarošu subsidēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumu pamatoja ar to, ka, pasākumiem izbeidzoties, varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei un ka spēkā esošo pasākumu līmenis ir nepietiekams, lai darbotos pret kaitējumu nodarošu subsidēšanu.

| (4) | Pirms uzsākt apvienoto termiņa beigu un starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 10. panta 9. punktu Komisija informēja Indijas valdību (“IV”) par to, ka tā saņēmusi atbilstoši dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu. IV tika uzaicināta uz apspriedēm, kuru mērķis bija noskaidrot situāciju attiecībā uz pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. IV noraidīja Komisijas uzaicinājumu, un apspriedes nenotika. |
| --- | --- |

(4)

Pirms uzsākt apvienoto termiņa beigu un starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 10. panta 9. punktu Komisija informēja Indijas valdību (“IV”) par to, ka tā saņēmusi atbilstoši dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu. IV tika uzaicināta uz apspriedēm, kuru mērķis bija noskaidrot situāciju attiecībā uz pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. IV noraidīja Komisijas uzaicinājumu, un apspriedes nenotika.

III.   Apvienotā termiņa beigu un starpposma pārskata uzsākšana

| (5) | Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēju sniegtos pierādījumus un uzskatīja, ka tie ir pietiekami, lai uzsāktu pārskatu saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punkta un 19. panta 2. punkta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) un uzsāka apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2164/98. |
| --- | --- |

(5)

Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēju sniegtos pierādījumus un uzskatīja, ka tie ir pietiekami, lai uzsāktu pārskatu saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punkta un 19. panta 2. punkta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) un uzsāka apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2164/98.

IV.   Izmeklēšanas periods

| (6) | Izmeklēšana notika laikā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (“pārskata izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz kaitējuma tendencēm attiecās uz laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz pārskata izmeklēšanas perioda beigām (“apskatāmais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšana notika laikā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (“pārskata izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz kaitējuma tendencēm attiecās uz laikposmu no 1999. gada 1. janvāra līdz pārskata izmeklēšanas perioda beigām (“apskatāmais periods”).

V.   Izmeklēšanā iesaistītās personas

| (7) | Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, piegādātājus, lietotājus un IV par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos. Iesaistīto personu rakstiskie un mutiskie komentāri tika izskatīti un attiecīgajos gadījumos ņemti vērā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Kopienas ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, piegādātājus, lietotājus un IV par izmeklēšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos. Iesaistīto personu rakstiskie un mutiskie komentāri tika izskatīti un attiecīgajos gadījumos ņemti vērā.

| (8) | Ņemot vērā to, ka pieprasījumā tika nosaukts acīmredzami liels attiecīgā produkta ražotāju eksportētāju skaits Indijā, paraugu ņemšanas metodes, veicot subsidēšanas izmeklēšanu, paredzēja izmantot saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka pieprasījumā tika nosaukts acīmredzami liels attiecīgā produkta ražotāju eksportētāju skaits Indijā, paraugu ņemšanas metodes, veicot subsidēšanas izmeklēšanu, paredzēja izmantot saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

| (9) | Tomēr tikai ierobežots ražotāju eksportētāju skaits iepazīstināja ar sevi un sniedza nepieciešamo informāciju paraugu ņemšanai. Tādēļ paraugu ņemšanas metožu izmantošanu neuzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr tikai ierobežots ražotāju eksportētāju skaits iepazīstināja ar sevi un sniedza nepieciešamo informāciju paraugu ņemšanai. Tādēļ paraugu ņemšanas metožu izmantošanu neuzskatīja par nepieciešamu.

| (10) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, kuras bija ar sevi iepazīstinājušas līdz paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu noteiktajam datumam. Atbildes iesniedza pieci Kopienas ražotāji, septiņi ražotāji eksportētāji, viens importētājs, divi piegādātāji un IV. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, kuras bija ar sevi iepazīstinājušas līdz paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu noteiktajam datumam. Atbildes iesniedza pieci Kopienas ražotāji, septiņi ražotāji eksportētāji, viens importētājs, divi piegādātāji un IV.

| (11) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu tai nepieciešamo informāciju, lai noteiktu subsidēšanu un kaitējumu, iespējamo subsidēšanas un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos un to, vai pasākumu saglabāšana vai grozīšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas šādas ieinteresētās personas to atrašanās vietā:






  1) | Kopienas ražotāji

  DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nīderlande), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā DSM Anti-Infectives Deretil S.A., Almeria (Spānija), un DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā šie trīs uzņēmumi tiek kopīgi saukti “DSM”.

  Sandoz GmbH (kādreizējais Biochemie GmbH), Kundla (Austrija), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā Sandoz Industrial Products S.A. (kādreizējais Biochemie S.A.), Barselona (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā abi uzņēmumi tiek kopīgi saukti par “Sandoz”. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu tai nepieciešamo informāciju, lai noteiktu subsidēšanu un kaitējumu, iespējamo subsidēšanas un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos un to, vai pasākumu saglabāšana vai grozīšana nebūtu pretrunā Kopienas interesēm. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas šādas ieinteresētās personas to atrašanās vietā:

1)

Kopienas ražotāji

DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nīderlande), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā DSM Anti-Infectives Deretil S.A., Almeria (Spānija), un DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā šie trīs uzņēmumi tiek kopīgi saukti “DSM”.

Sandoz GmbH (kādreizējais Biochemie GmbH), Kundla (Austrija), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā Sandoz Industrial Products S.A. (kādreizējais Biochemie S.A.), Barselona (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā abi uzņēmumi tiek kopīgi saukti par “Sandoz”.

| 2) | Indijas valdība
  Komerclietu ministrija, Deli. |
| --- | --- |

2)

Indijas valdība

Komerclietu ministrija, Deli.

| 3) | Indijas ražotāji eksportētāji

  KDL Biotech Ltd. (kādreizējais Kopran Ltd.), Mumbai,

  Orchid Pharmaceuticals and Chemicals Ltd., Čennai,

  Nectar Lifesciences Ltd., Čandigarha,

  Nestor Pharmaceuticals Ltd., Deli,

  Ranbaxy Laboratories Ltd., Deli,

  Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabada,

  Surya Pharmaceutical Ltd., Čandigarha. |
| --- | --- |

3)

Indijas ražotāji eksportētāji

KDL Biotech Ltd. (kādreizējais Kopran Ltd.), Mumbai,

Orchid Pharmaceuticals and Chemicals Ltd., Čennai,

Nectar Lifesciences Ltd., Čandigarha,

Nestor Pharmaceuticals Ltd., Deli,

Ranbaxy Laboratories Ltd., Deli,

Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabada,

Surya Pharmaceutical Ltd., Čandigarha.

VI.   Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru

| (12) | IV un citas ieinteresētās personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt pasākumu turpināšanu. Visiem tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Dažas personas savus komentārus sniedza rakstiski. Turklāt IV un trīs ražotāji eksportētāji informēja par savu nostāju, kad tika rīkotas noklausīšanās pēc informācijas nodošanas atklātībā, un pēc tam tika iesniegta informācija par nostājas apkopojumu pēc noklausīšanās. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas apliecināts turpmāk. |
| --- | --- |

(12)

IV un citas ieinteresētās personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt pasākumu turpināšanu. Visiem tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Dažas personas savus komentārus sniedza rakstiski. Turklāt IV un trīs ražotāji eksportētāji informēja par savu nostāju, kad tika rīkotas noklausīšanās pēc informācijas nodošanas atklātībā, un pēc tam tika iesniegta informācija par nostājas apkopojumu pēc noklausīšanās. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas apliecināts turpmāk.

| (13) | Kad notika noklausīšanās pēc informācijas nodošanas atklātībā, IV un viens ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka pieprasījuma iesniedzēji neražo vienu līdzīga produkta veidu, t.i., cefaleksīnu, un pieprasīja, lai tādēļ attiecībā uz šo veidu izmeklēšanas uzsākšanu pasludinātu par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(13)

Kad notika noklausīšanās pēc informācijas nodošanas atklātībā, IV un viens ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka pieprasījuma iesniedzēji neražo vienu līdzīga produkta veidu, t.i., cefaleksīnu, un pieprasīja, lai tādēļ attiecībā uz šo veidu izmeklēšanas uzsākšanu pasludinātu par spēkā neesošu.

| (14) | Atbildot uz šo pieprasījumu, jāatceras, ka jau sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka visi izmeklēšanai pakļautā produkta veidi (sk. turpmāk B iedaļu) veido vienu produktu kategoriju (5). Tie visi ir vienas un tās pašas produkta kategorijas veidi, t.i., pussintētiskas plaša spektra antibiotikas bez iesaiņojuma, un tām ir viens un tas pats lietojums, proti, tās tiek iestrādātas gatavās devās, kas efektīvi ārstē dažādas infekcijas slimības. Tā kā šīs procedūras nolūkā visi veidi ir viens produkts, kuru ražo pieprasījuma iesniedzēji, šis arguments jānoraida. |
| --- | --- |

(14)

Atbildot uz šo pieprasījumu, jāatceras, ka jau sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka visi izmeklēšanai pakļautā produkta veidi (sk. turpmāk B iedaļu) veido vienu produktu kategoriju (5). Tie visi ir vienas un tās pašas produkta kategorijas veidi, t.i., pussintētiskas plaša spektra antibiotikas bez iesaiņojuma, un tām ir viens un tas pats lietojums, proti, tās tiek iestrādātas gatavās devās, kas efektīvi ārstē dažādas infekcijas slimības. Tā kā šīs procedūras nolūkā visi veidi ir viens produkts, kuru ražo pieprasījuma iesniedzēji, šis arguments jānoraida.

| (15) | IV un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nekonfidenciālās atbildes, kuras aptaujai sniedza Kopienas ražotāji, nebija pietiekami detalizētas un tās netika sniegtas saskaņā ar pamatregulas 29. pantu. Tika apgalvots, ka informācijas trūkums nekonfidenciālajās aptaujas atbildēs nedeva eksportētājiem, kas sadarbojās, efektīvu iespēju aizstāvēt savas intereses attiecībā uz kaitējuma un cēloņsakarības analīzi. |
| --- | --- |

(15)

IV un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nekonfidenciālās atbildes, kuras aptaujai sniedza Kopienas ražotāji, nebija pietiekami detalizētas un tās netika sniegtas saskaņā ar pamatregulas 29. pantu. Tika apgalvots, ka informācijas trūkums nekonfidenciālajās aptaujas atbildēs nedeva eksportētājiem, kas sadarbojās, efektīvu iespēju aizstāvēt savas intereses attiecībā uz kaitējuma un cēloņsakarības analīzi.

| (16) | Šajā kontekstā jāatzīmē, ka saskaņā ar E iedaļu Kopienas ražošanu šajā izmeklēšanā veido tikai divas puses, t.i., Sandoz un DSM. Turklāt viena puse ražo tikai amoksicilīna trihidrātu un ampicilīna trihidrātu, bet otra – arī cefaleksīnu. Šie konkrētie apstākļi attiecībā uz Kopienas ražošanu palielināja dažu izmeklēšanas laikā sniegto datu konfidenciālo raksturu. Jebkurā gadījumā dokumentā, kas ieinteresētajām personām pieejams izskatīšanai, ir nekonfidenciālas atbildes uz aptaujas jautājumiem, kuras snieguši abi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, savukārt konfidenciālus datus sniedza indeksu veidā, lai ļautu pamatoti saprast konfidenciāli sniegtās informācijas būtību. Tādējādi Kopienas ražotāju nekonfidenciālās atbildes uz aptaujas jautājumiem vēl arvien tiek aplūkotas atbilstoši pamatregulas 29. pantam. Turklāt ir pamats atzīmēt, ka indeksētie dati par kaitējumu, kas sniegti šīs regulas F iedaļā, visām ieinteresētajām personām sniedza pietiekami precīzu priekšstatu par kaitējumu un cēloņsakarības situāciju un tās varēja novērtēt analīzi un aizstāvēt savas intereses. |
| --- | --- |

(16)

Šajā kontekstā jāatzīmē, ka saskaņā ar E iedaļu Kopienas ražošanu šajā izmeklēšanā veido tikai divas puses, t.i., Sandoz un DSM. Turklāt viena puse ražo tikai amoksicilīna trihidrātu un ampicilīna trihidrātu, bet otra – arī cefaleksīnu. Šie konkrētie apstākļi attiecībā uz Kopienas ražošanu palielināja dažu izmeklēšanas laikā sniegto datu konfidenciālo raksturu. Jebkurā gadījumā dokumentā, kas ieinteresētajām personām pieejams izskatīšanai, ir nekonfidenciālas atbildes uz aptaujas jautājumiem, kuras snieguši abi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, savukārt konfidenciālus datus sniedza indeksu veidā, lai ļautu pamatoti saprast konfidenciāli sniegtās informācijas būtību. Tādējādi Kopienas ražotāju nekonfidenciālās atbildes uz aptaujas jautājumiem vēl arvien tiek aplūkotas atbilstoši pamatregulas 29. pantam. Turklāt ir pamats atzīmēt, ka indeksētie dati par kaitējumu, kas sniegti šīs regulas F iedaļā, visām ieinteresētajām personām sniedza pietiekami precīzu priekšstatu par kaitējumu un cēloņsakarības situāciju un tās varēja novērtēt analīzi un aizstāvēt savas intereses.

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS

I.   Attiecīgais produkts

| (17) | Šajā pārskatā aplūkotais produkts ir tas pats, kas aplūkots Padomes Regulā (EK) Nr. 2164/98, t.i., Indijas izcelsmes amoksicilīna trihidrāts, ampicilīna trihidrāts un cefaleksīns, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāts noteiktās devās, veidos vai iepakojumos, ar KN kodiem ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00 (“attiecīgais produkts”). |
| --- | --- |

(17)

Šajā pārskatā aplūkotais produkts ir tas pats, kas aplūkots Padomes Regulā (EK) Nr. 2164/98, t.i., Indijas izcelsmes amoksicilīna trihidrāts, ampicilīna trihidrāts un cefaleksīns, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāts noteiktās devās, veidos vai iepakojumos, ar KN kodiem ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00 (“attiecīgais produkts”).

II.   Līdzīgs produkts

| (18) | Kad notika noklausīšanās pēc informācijas nodošanas atklātībā, IV un viens ražotājs eksportētājs pievērsa uzmanību faktam, ka viens Kopienas ražotājs minējis dažas atšķirības attiecībā uz “cietību, tīrību, pamatvielas saturu, galēniskām īpašībām, utt.”, salīdzinot attiecīgo un līdzīgo produktu. Turklāt vienīgais importētājs, kas sadarbojās, minēja atšķirības attiecībā uz šķīdību ūdenī. |
| --- | --- |

(18)

Kad notika noklausīšanās pēc informācijas nodošanas atklātībā, IV un viens ražotājs eksportētājs pievērsa uzmanību faktam, ka viens Kopienas ražotājs minējis dažas atšķirības attiecībā uz “cietību, tīrību, pamatvielas saturu, galēniskām īpašībām, utt.”, salīdzinot attiecīgo un līdzīgo produktu. Turklāt vienīgais importētājs, kas sadarbojās, minēja atšķirības attiecībā uz šķīdību ūdenī.

| (19) | Tomēr gan attiecīgajam, gan līdzīgajam produktam jāatbilst vienām un tām pašām starptautiskām farmakopejām ar noteiktām specifikācijām. Tādēļ, kaut gan tie nav līdzīgi no visiem viedokļiem, produkti ir viens otram ļoti līdzīgi, kā tas prasīts pamatregulas 1. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr gan attiecīgajam, gan līdzīgajam produktam jāatbilst vienām un tām pašām starptautiskām farmakopejām ar noteiktām specifikācijām. Tādēļ, kaut gan tie nav līdzīgi no visiem viedokļiem, produkti ir viens otram ļoti līdzīgi, kā tas prasīts pamatregulas 1. panta 5. punktā.

| (20) | Tādēļ izmeklēšana apstiprināja, ka amoksicilīna trihidrātam, ampicilīna trihidrātam un cefaleksīnam, ko Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražotāji, ar attiecīgo produktu ir identiskas vai ļoti līdzīgas fizikālās īpašības un lietojums, un tādēļ tie pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgu produktu. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ izmeklēšana apstiprināja, ka amoksicilīna trihidrātam, ampicilīna trihidrātam un cefaleksīnam, ko Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražotāji, ar attiecīgo produktu ir identiskas vai ļoti līdzīgas fizikālās īpašības un lietojums, un tādēļ tie pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgu produktu.

C.   SUBSĪDIJAS

I.   Ievads

| (21) | Pamatojoties uz pārskata pieprasījumā un Kopienas aptaujas atbildēs ietverto informāciju, tika veikta izmeklēšana par šādām shēmām, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu: |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz pārskata pieprasījumā un Kopienas aptaujas atbildēs ietverto informāciju, tika veikta izmeklēšana par šādām shēmām, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu:

1)   Valsts mēroga shēmas

| (22) | Shēmas, kas minētas a) līdz d) apakšpunktā, pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības IV izdot paziņojumus attiecībā uz eksporta un importa politiku. Tie apkopoti “Eksporta un importa politikas” dokumentos, ko Komerclietu ministrija izdod reizi piecos gados un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā viens no “Eksporta un importa politikas” dokumentiem ir svarīgs attiecībā uz pārskata izmeklēšanas periodu, t.i., piecu gadu plāns par periodu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“EXIM-politika 02-07”). Turklāt IV arī nosaka EXIM-politikas 02-07 procedūru īpašā “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam” I sējumā (“HOP I 02-07”) (6). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. |
| --- | --- |

(22)

Shēmas, kas minētas a) līdz d) apakšpunktā, pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības IV izdot paziņojumus attiecībā uz eksporta un importa politiku. Tie apkopoti “Eksporta un importa politikas” dokumentos, ko Komerclietu ministrija izdod reizi piecos gados un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā viens no “Eksporta un importa politikas” dokumentiem ir svarīgs attiecībā uz pārskata izmeklēšanas periodu, t.i., piecu gadu plāns par periodu no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“EXIM-politika 02-07”). Turklāt IV arī nosaka EXIM-politikas 02-07 procedūru īpašā “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam” I sējumā (“HOP I 02-07”) (6). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.

| (23) | Ienākumu nodokļa shēma, kas minēta e) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākumu nodokļa likumu, ko regulāri reizi gadā groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(23)

Ienākumu nodokļa shēma, kas minēta e) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākumu nodokļa likumu, ko regulāri reizi gadā groza ar Finanšu likumu.

| (24) | Eksporta kredīta shēma, kas minēta f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) izdot norādes komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(24)

Eksporta kredīta shēma, kas minēta f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) izdot norādes komercbankām eksporta kredītu jomā.

2.   Reģionālās shēmas

| (25) | Pamatojoties uz pārskata pieprasījumā un Kopienas aptaujas atbildēs ietverto informāciju, Komisija arī veica izmeklēšanu attiecībā uz vairākām shēmām, kuras reģionālās valdības vai iestādes acīmredzami piešķir dažos Indijas štatos.






  a) | Pendžabas štatā,






  — | Pendžabas Industrial Incentive Scheme, |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz pārskata pieprasījumā un Kopienas aptaujas atbildēs ietverto informāciju, Komisija arī veica izmeklēšanu attiecībā uz vairākām shēmām, kuras reģionālās valdības vai iestādes acīmredzami piešķir dažos Indijas štatos.

a)

Pendžabas štatā,

—

Pendžabas Industrial Incentive Scheme,

| — | Šīs shēmas pamatā ir Pundžabas valdības rūpniecības politikas un veicināšanas kodekss. |
| --- | --- |

—

Šīs shēmas pamatā ir Pundžabas valdības rūpniecības politikas un veicināšanas kodekss.

| b) | Gudžaratas štatā,






  — | Gudžaratas Industrial Incentive Scheme, |
| --- | --- | --- |

b)

Gudžaratas štatā,

—

Gudžaratas Industrial Incentive Scheme,

| — | Elektrības nodokļa atmaksāšana, |
| --- | --- |

—

Elektrības nodokļa atmaksāšana,

| — | Pirmās shēmas pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika, bet otrās – 1958. gada Bombejas Elektrības maksājuma likums. |
| --- | --- |

—

Pirmās shēmas pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika, bet otrās – 1958. gada Bombejas Elektrības maksājuma likums.

| c) | Maharaštras štatā,






  — | Maharaštras valdības Veicināšanas paketes shēma (“MV”). Šīs shēmas pamatā ir MV Rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta lēmumi. |
| --- | --- | --- |

c)

Maharaštras štatā,

—

Maharaštras valdības Veicināšanas paketes shēma (“MV”). Šīs shēmas pamatā ir MV Rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta lēmumi.

| (26) | Viena ienākumu nodokļa shēma (ienākumu nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību) un trīs reģionālās shēmas (Pendžabas Industrial Incentive, Gudžaratas Industrial Incentive un Gudžaratas elektrības nodokļa atmaksa) netika minētas pārskata pieprasījumā. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 11. panta 10. punktu Komisija informēja IV par izmeklēšanas darbības sfēras iespējamo paplašināšanu, lai tajā tiktu iekļautas šīs shēmas. IV tika uzaicināta uz konsultācijām, lai noskaidrotu patieso situāciju attiecībā uz attiecīgajām shēmām un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm četrām shēmām, Komisija šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(26)

Viena ienākumu nodokļa shēma (ienākumu nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību) un trīs reģionālās shēmas (Pendžabas Industrial Incentive, Gudžaratas Industrial Incentive un Gudžaratas elektrības nodokļa atmaksa) netika minētas pārskata pieprasījumā. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 11. panta 10. punktu Komisija informēja IV par izmeklēšanas darbības sfēras iespējamo paplašināšanu, lai tajā tiktu iekļautas šīs shēmas. IV tika uzaicināta uz konsultācijām, lai noskaidrotu patieso situāciju attiecībā uz attiecīgajām shēmām un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm četrām shēmām, Komisija šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.

3.   Vispārēji komentāri par informācijas atklāšanu saistībā ar subsidēšanu

| (27) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka iepriekšējas atļaujas shēma, ienākumu nodokļa shēma, ienākumu nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību, un eksporta kredītu shēma jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas darbības jomas, jo pārskatam vajadzētu aptvert tikai tās shēmas, par kurām tika veikta sākotnējā izmeklēšana. Šajā gadījumā par šīm trim shēmām un reģionālajām shēmām, par kurām tika veikta izmeklēšana, netika veikta izmeklēšana sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(27)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka iepriekšējas atļaujas shēma, ienākumu nodokļa shēma, ienākumu nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību, un eksporta kredītu shēma jāizslēdz no pašreizējās izmeklēšanas darbības jomas, jo pārskatam vajadzētu aptvert tikai tās shēmas, par kurām tika veikta sākotnējā izmeklēšana. Šajā gadījumā par šīm trim shēmām un reģionālajām shēmām, par kurām tika veikta izmeklēšana, netika veikta izmeklēšana sākotnējās izmeklēšanas laikā.

| (28) | Tomēr pamatregulas atbilstošie noteikumi par starpposma un termiņa beigu pārskatu neparedz pārskatiem tik šauru pieeju. Piemēram, starpposma pārskata rezultātā var pieaugt pasākumi, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu, ja pastāvošie pasākumi būtu nepietiekami, lai darbotos pret kompensējamo subsīdiju. Turklāt pamatregulas 19. panta 4. punkts prasa veikt pārbaudi, lai “apsvērtu, vai apstākļi attiecībā uz subsidēšanu (..) ir būtiski mainījušies”. Tādējādi starpposma pārskata attiecībā uz subsidēšanu rezultātā per se var pilnīgi no jauna novērtēt subsidēšanas pamatnostādnes, ne tikai tās subsīdiju shēmas, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana, kā dēļ ir iespējams, ka attiecīgais produkts gūst ieguvumus. Turklāt termiņa beigu pārskatam ne tikai jākoncentrējas uz shēmām, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana. Pamatregulas 18. panta 2. punkts attiecas uz “subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos”, proti, kopumā, nevis tikai uz subsīdiju shēmām, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana. Tātad pārskati nav ierobežoti un neattiecas tikai uz shēmām, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana, bet padara nepieciešamu konstatēt subsidēšanu patreizējā periodā un nākotnē, tai skaitā programmas, par kurām netika veikta sākotnējā izmeklēšana. Faktiski tikai ar šādu pieeju var nonākt pie tā, ka tiek atbilstoši analizēta faktiskā situācija attiecībā uz subsīdijām konkrētajā pārskata izmeklēšanas periodā. Pretējā gadījumā valdības var efektīvi norobežoties no subsīdiju disciplīnas, vienkārši pārsaucot shēmu vai veicot tajā nelielas strukturālas pārmaiņas. Tādā veidā tiktu izjaukts kompensācijas pasākumu mērķis un nolūks, t.i., izlīdzināt kaitējošu subsidēšanu. |
| --- | --- |

(28)

Tomēr pamatregulas atbilstošie noteikumi par starpposma un termiņa beigu pārskatu neparedz pārskatiem tik šauru pieeju. Piemēram, starpposma pārskata rezultātā var pieaugt pasākumi, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu, ja pastāvošie pasākumi būtu nepietiekami, lai darbotos pret kompensējamo subsīdiju. Turklāt pamatregulas 19. panta 4. punkts prasa veikt pārbaudi, lai “apsvērtu, vai apstākļi attiecībā uz subsidēšanu (..) ir būtiski mainījušies”. Tādējādi starpposma pārskata attiecībā uz subsidēšanu rezultātā per se var pilnīgi no jauna novērtēt subsidēšanas pamatnostādnes, ne tikai tās subsīdiju shēmas, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana, kā dēļ ir iespējams, ka attiecīgais produkts gūst ieguvumus. Turklāt termiņa beigu pārskatam ne tikai jākoncentrējas uz shēmām, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana. Pamatregulas 18. panta 2. punkts attiecas uz “subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos”, proti, kopumā, nevis tikai uz subsīdiju shēmām, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana. Tātad pārskati nav ierobežoti un neattiecas tikai uz shēmām, par kurām veikta sākotnējā izmeklēšana, bet padara nepieciešamu konstatēt subsidēšanu patreizējā periodā un nākotnē, tai skaitā programmas, par kurām netika veikta sākotnējā izmeklēšana. Faktiski tikai ar šādu pieeju var nonākt pie tā, ka tiek atbilstoši analizēta faktiskā situācija attiecībā uz subsīdijām konkrētajā pārskata izmeklēšanas periodā. Pretējā gadījumā valdības var efektīvi norobežoties no subsīdiju disciplīnas, vienkārši pārsaucot shēmu vai veicot tajā nelielas strukturālas pārmaiņas. Tādā veidā tiktu izjaukts kompensācijas pasākumu mērķis un nolūks, t.i., izlīdzināt kaitējošu subsidēšanu.

II.   Valsts mēroga shēmas

1.   Iepriekšējas atļaujas shēma (“ALS”)

a)   Juridiskais pamats

| (29) | Šī shēma detalizēti aprakstīta EXIM-politikas 02-07 4.1.1.–4.1.14. punktā un PR I 02-07 4.1.–4.30. nodaļā. |
| --- | --- |

(29)

Šī shēma detalizēti aprakstīta EXIM-politikas 02-07 4.1.1.–4.1.14. punktā un PR I 02-07 4.1.–4.30. nodaļā.

b)   Atbilstība

| (30) | Šo shēmu veido sešas apakšshēmas, kuras detalizēti aprakstītas 31. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras no to atbilstības darbības jomas viedokļa. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesības attiecībā uz ALS fizisko eksportu un ALS saistībā ar gada prasībām. Ražotāji eksportētāji, kuri veic piegādes galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi saņemt ALS attiecībā uz starpprodukta piegādēm. Galvenajiem darbuzņēmējiem kuri veic piegādes EXIM-politikas 02-07 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz ALS nosacītu eksportu. Starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacīta eksporta” ieguvumus saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(30)

Šo shēmu veido sešas apakšshēmas, kuras detalizēti aprakstītas 31. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras no to atbilstības darbības jomas viedokļa. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” ražotājiem, kas tos atbalsta, ir tiesības attiecībā uz ALS fizisko eksportu un ALS saistībā ar gada prasībām. Ražotāji eksportētāji, kuri veic piegādes galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi saņemt ALS attiecībā uz starpprodukta piegādēm. Galvenajiem darbuzņēmējiem kuri veic piegādes EXIM-politikas 02-07 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz ALS nosacītu eksportu. Starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacīta eksporta” ieguvumus saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

c)   Praktiskā īstenošana

| (31) | Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādos gadījumos:
  i)   Fizisks eksports: šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt materiālos ražošanas resursus īpaša eksporta galaprodukta ražošanai. Šajā kontekstā “fizisks” nozīmē to, ka eksporta precei jāatstāj Indijas teritorija. Importa atlaide un pienākums eksportēt, tostarp eksporta preces veids, ir norādīti atļaujā.
  ii)   Ikgadējās prasības: šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produktu grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Līdz noteiktai robežvērtībai, kas noteikta pēc iepriekšējām eksporta izpildēm, atļaujas turētājs var bez nodokļiem importēt jebkādas izejvielas, kuras izmantos, lai ražotu jebkuru šajā produktu grupā ietilpstošu produktu. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaproduktu, kas ietilpst šajā produktu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu.
  iii)   Starpprodukta piegādes: šī apakšshēma aptver gadījumus, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un sadalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt ražošanas materiālos resursus bez nodokļiem un šim nolūkam var iegādāties ALS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu un tā pienākums ir eksportēt gatavo produktu.
  iv)   Nosacīts eksports: šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejvielas bez nodokļiem, lai izgatavotu preces un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu” EXIM politikas 02-07 8. punkta 2. apakšpunkta b)–f), g), i) un j) daļā minētajām klientu kategorijām. Saskaņā ar IV nosacīts eksports attiecas uz darījumiem, kad piegādātās preces paliek valstī. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).
  v)   ARO: ALS turētājam, kas plāno rast izejvielas no vietējiem avotiem, nevis tieši tos importēt, ir izvēle tos rast pret ARO. Šādos gadījumos iepriekšējas atļaujas tiek apstiprinātas kā ARO un tiek apstiprinātas vietējam piegādātājam pēc tajā norādīto preču piegādes. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 02-07 8. punkta 3. apakšpunktā (t.i., ALS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un termināla akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms atmaksā nodokļus un maksājumus piegādātājam, nevis šādi atmaksā galīgajam eksportētājam atmaksu/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan attiecībā uz vietējām, gan importētajām izejvielām.
  vi)   Kompensācijas iekšzemes akreditīvs: arī šī apakšshēma attiecas uz vietējām piegādēm, kuras tiek veiktas ALS turētājam. ALS turētājs var vērsties bankā, lai atvērtu iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas rastas iekšzemē, nevis tikušas importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 02-07 8. punkta 3. apakšpunktā (t.i., ALS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un akcīzes nodokļa atmaksu).
  Tika noteikts, ka pārskata izmeklēšanas periodā eksportētāji, kas sadarbojas, tikai ieguva koncesijas saskaņā ar četrām apakšshēmām, kuras bija saistītas ar attiecīgo produktu, t.i., i) ALS fiziskam eksportam, ii) ALS ikgadējām prasībām, iii) ALS starpprodukta piegādēm kā galīgā eksportētāja piegādātājam un iv) ALS nosacītam eksportam kā EOU/struktūru piegādātājam SEZ mērogā. Tādēļ jāizveido kompensēšanas mehānisms v) ARO shēmai un vi) kompensācijas iekšzemes akreditīvu shēmai. |
| --- | --- |

(31)

Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādos gadījumos:

i)   Fizisks eksports: šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļiem importēt materiālos ražošanas resursus īpaša eksporta galaprodukta ražošanai. Šajā kontekstā “fizisks” nozīmē to, ka eksporta precei jāatstāj Indijas teritorija. Importa atlaide un pienākums eksportēt, tostarp eksporta preces veids, ir norādīti atļaujā.

ii)   Ikgadējās prasības: šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produktu grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Līdz noteiktai robežvērtībai, kas noteikta pēc iepriekšējām eksporta izpildēm, atļaujas turētājs var bez nodokļiem importēt jebkādas izejvielas, kuras izmantos, lai ražotu jebkuru šajā produktu grupā ietilpstošu produktu. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaproduktu, kas ietilpst šajā produktu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu.

iii)   Starpprodukta piegādes: šī apakšshēma aptver gadījumus, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un sadalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt ražošanas materiālos resursus bez nodokļiem un šim nolūkam var iegādāties ALS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu un tā pienākums ir eksportēt gatavo produktu.

iv)   Nosacīts eksports: šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejvielas bez nodokļiem, lai izgatavotu preces un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu” EXIM politikas 02-07 8. punkta 2. apakšpunkta b)–f), g), i) un j) daļā minētajām klientu kategorijām. Saskaņā ar IV nosacīts eksports attiecas uz darījumiem, kad piegādātās preces paliek valstī. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).

v)   ARO: ALS turētājam, kas plāno rast izejvielas no vietējiem avotiem, nevis tieši tos importēt, ir izvēle tos rast pret ARO. Šādos gadījumos iepriekšējas atļaujas tiek apstiprinātas kā ARO un tiek apstiprinātas vietējam piegādātājam pēc tajā norādīto preču piegādes. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 02-07 8. punkta 3. apakšpunktā (t.i., ALS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un termināla akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms atmaksā nodokļus un maksājumus piegādātājam, nevis šādi atmaksā galīgajam eksportētājam atmaksu/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan attiecībā uz vietējām, gan importētajām izejvielām.

vi)   Kompensācijas iekšzemes akreditīvs: arī šī apakšshēma attiecas uz vietējām piegādēm, kuras tiek veiktas ALS turētājam. ALS turētājs var vērsties bankā, lai atvērtu iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas rastas iekšzemē, nevis tikušas importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 02-07 8. punkta 3. apakšpunktā (t.i., ALS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un akcīzes nodokļa atmaksu).

Tika noteikts, ka pārskata izmeklēšanas periodā eksportētāji, kas sadarbojas, tikai ieguva koncesijas saskaņā ar četrām apakšshēmām, kuras bija saistītas ar attiecīgo produktu, t.i., i) ALS fiziskam eksportam, ii) ALS ikgadējām prasībām, iii) ALS starpprodukta piegādēm kā galīgā eksportētāja piegādātājam un iv) ALS nosacītam eksportam kā EOU/struktūru piegādātājam SEZ mērogā. Tādēļ jāizveido kompensēšanas mehānisms v) ARO shēmai un vi) kompensācijas iekšzemes akreditīvu shēmai.

| (32) | Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par pienācīgu patēriņu un importēto preču izmantošanu” norādītajā formātā (kā PR I 02-07 4.30. nodaļā un 18. pielikumā), t.i., kā faktiskā patēriņa reģistru (“18. pielikuma reģistrs”). |
| --- | --- |

(32)

Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par pienācīgu patēriņu un importēto preču izmantošanu” norādītajā formātā (kā PR I 02-07 4.30. nodaļā un 18. pielikumā), t.i., kā faktiskā patēriņa reģistru (“18. pielikuma reģistrs”).

| (33) | Attiecībā uz 31. apsvērumā minētajām i), iii) un iv) apakšshēmām IV fiksē apjomu un vērtību gan importa atlaidēm, gan pienākumam eksportēt (tanī skaitā veikt nosacītu eksportu), un tas tiek dokumentēts atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā attiecīgos darījumus valdības ierēdņi dokumentē atļaujā. Saskaņā ar šo shēmu atļauto importa apjomu nosaka IV, pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normām (SIONs). SIONs ir vairumam produktu, tajā skaitā attiecīgajam produktam, un tās publicē PR II 02-07. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz 31. apsvērumā minētajām i), iii) un iv) apakšshēmām IV fiksē apjomu un vērtību gan importa atlaidēm, gan pienākumam eksportēt (tanī skaitā veikt nosacītu eksportu), un tas tiek dokumentēts atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā attiecīgos darījumus valdības ierēdņi dokumentē atļaujā. Saskaņā ar šo shēmu atļauto importa apjomu nosaka IV, pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normām (SIONs). SIONs ir vairumam produktu, tajā skaitā attiecīgajam produktam, un tās publicē PR II 02-07.

| (34) | Gadījumā ar 31. apsvērumā minēto ii) apakšshēmu (ALS gada prasībām), tikai importa atlaides vērtība tiek dokumentēta atļaujā. Atļaujas turētājam ir pienākums “uzturēt saikni starp importētajām izejvielām un iegūto produktu” (PR I 02-07 4.24.A(c) punkts). |
| --- | --- |

(34)

Gadījumā ar 31. apsvērumā minēto ii) apakšshēmu (ALS gada prasībām), tikai importa atlaides vērtība tiek dokumentēta atļaujā. Atļaujas turētājam ir pienākums “uzturēt saikni starp importētajām izejvielām un iegūto produktu” (PR I 02-07 4.24.A(c) punkts).

| (35) | Importētās izejvielas nav pārvedamas un tās izmantojamas, lai ražotu eksporta galaproduktu. Pienākums eksportēt jāpilda noteiktajā grafikā pēc atļaujas saņemšanas (18 mēnešu laikā ar iespēju pagarināt termiņu divas reizes, par sešiem mēnešiem katru reizi). Gadījumā ar ALS ikgadējām prasībām netiek pieļauta iespēja pagarināt grafiku. |
| --- | --- |

(35)

Importētās izejvielas nav pārvedamas un tās izmantojamas, lai ražotu eksporta galaproduktu. Pienākums eksportēt jāpilda noteiktajā grafikā pēc atļaujas saņemšanas (18 mēnešu laikā ar iespēju pagarināt termiņu divas reizes, par sešiem mēnešiem katru reizi). Gadījumā ar ALS ikgadējām prasībām netiek pieļauta iespēja pagarināt grafiku.

| (36) | Pārskata izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka eksportētāji, kuri sadarbojās, importēja izejvielas saskaņā ar SIONs importa atlaidi bez muitas nodokļiem saskaņā ar dažādām apakšshēmām, pārsniedzot izejvielu apjomu, kāds bija nepieciešams, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu. Tādējādi SIONs attiecīgajam produktam nebija precīzi. Turklāt pārskata izmeklēšanas periodā nevienam eksportētājam, kurš sadarbojās, nebija korekta faktiskā patēriņa reģistra, kas pamatotos uz reālo patēriņu. Četros gadījumos šāda reģistra vispār nebija, lai gan ir juridisks pienākums uzturēt šādu reģistru (sk. 32. apsvērumu). Divos gadījumos uzņēmumi nebija reģistrējuši faktisko patēriņu. Ne eksportētāji, kuriem tika veikta izmeklēšana, ne IV nevarēja parādīt, ka atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa neradīja pārsniegtu atmaksu. |
| --- | --- |

(36)

Pārskata izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka eksportētāji, kuri sadarbojās, importēja izejvielas saskaņā ar SIONs importa atlaidi bez muitas nodokļiem saskaņā ar dažādām apakšshēmām, pārsniedzot izejvielu apjomu, kāds bija nepieciešams, lai saražotu eksporta galaprodukta references daudzumu. Tādējādi SIONs attiecīgajam produktam nebija precīzi. Turklāt pārskata izmeklēšanas periodā nevienam eksportētājam, kurš sadarbojās, nebija korekta faktiskā patēriņa reģistra, kas pamatotos uz reālo patēriņu. Četros gadījumos šāda reģistra vispār nebija, lai gan ir juridisks pienākums uzturēt šādu reģistru (sk. 32. apsvērumu). Divos gadījumos uzņēmumi nebija reģistrējuši faktisko patēriņu. Ne eksportētāji, kuriem tika veikta izmeklēšana, ne IV nevarēja parādīt, ka atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa neradīja pārsniegtu atmaksu.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (37) | IV un pieci eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par ALS. Viņi apgalvoja, ka attiecībā uz ALS runa ir par atļautu atmaksas vai atmaksas aizvietojuma shēmu, kas atgādina EK sistēmu “ievešana pārstrādei”, un ka tās pārbaudes sistēma atbilst pamatregulas I, II un III pielikuma noteikumiem, kas ir izveidota, lai pārraudzītu saikni starp izejvielām, kas importētas bez muitas nodokļiem, un eksporta galaproduktu. IV un divi eksportētāji vēl arī apgalvoja, ka var atmaksāt tikai nodokļu pārsniegumu. Attiecībā uz pārbaudes sistēmu viņi apgalvoja, ka ir izveidota atbilstoša pārbaudes sistēma. Šajā kontekstā viņi atsaucās uz vairākiem pārbaudes elementiem, kas bija pieejami IV šādas pārbaudes veikšanai, t. sk. SIONs, kvantitatīvu informāciju par importa un eksporta dokumentiem, muitas ķīlu zīmju reģistru par importu un eksportu saskaņā ar ALS, patēriņa reģistru, nodokļu tiesību izvešanas atļaujas grāmatu (Duty Entitlement Export Certification Book) (DEEC book), izpirkuma pārbaudi pēc importa un eksporta veikšanas, papildu pārbaudēm Indijas akcīzes un muitas maksājumu administrēšanas kontekstā, revīzijām par periodu un juridisku prasības iesniegšanu “novirzīšanās” gadījumā. Tomēr IV un viens eksportētājs piekrita, ka SIONs“varētu samazināt faktiski patērēto”. Turklāt neviens eksportētājs nesniedza pietiekamus pierādījumus, ka tas pienācīgi pildītu savu pienākumu uzturēt faktiskā patēriņa reģistru, kā to paredz EXIM-politika. Divi eksportētāji paziņoja, ka izmeklēšanas iestādei pašai bija jāaprēķina ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksa. Visbeidzot tika paziņots, ka EK ir saistoši iepriekšējie precedenti, saskaņā ar kuriem ALS netiek kompensēta. Kad bija beigusies noklausīšanās pēc nodošanas atklātībā, viens eksportētājs iesniedza aprēķinu par nodokļiem, kas tikuši pārmērīgi atmaksāti. |
| --- | --- |

(37)

IV un pieci eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par ALS. Viņi apgalvoja, ka attiecībā uz ALS runa ir par atļautu atmaksas vai atmaksas aizvietojuma shēmu, kas atgādina EK sistēmu “ievešana pārstrādei”, un ka tās pārbaudes sistēma atbilst pamatregulas I, II un III pielikuma noteikumiem, kas ir izveidota, lai pārraudzītu saikni starp izejvielām, kas importētas bez muitas nodokļiem, un eksporta galaproduktu. IV un divi eksportētāji vēl arī apgalvoja, ka var atmaksāt tikai nodokļu pārsniegumu. Attiecībā uz pārbaudes sistēmu viņi apgalvoja, ka ir izveidota atbilstoša pārbaudes sistēma. Šajā kontekstā viņi atsaucās uz vairākiem pārbaudes elementiem, kas bija pieejami IV šādas pārbaudes veikšanai, t. sk. SIONs, kvantitatīvu informāciju par importa un eksporta dokumentiem, muitas ķīlu zīmju reģistru par importu un eksportu saskaņā ar ALS, patēriņa reģistru, nodokļu tiesību izvešanas atļaujas grāmatu (Duty Entitlement Export Certification Book) (DEEC book), izpirkuma pārbaudi pēc importa un eksporta veikšanas, papildu pārbaudēm Indijas akcīzes un muitas maksājumu administrēšanas kontekstā, revīzijām par periodu un juridisku prasības iesniegšanu “novirzīšanās” gadījumā. Tomēr IV un viens eksportētājs piekrita, ka SIONs“varētu samazināt faktiski patērēto”. Turklāt neviens eksportētājs nesniedza pietiekamus pierādījumus, ka tas pienācīgi pildītu savu pienākumu uzturēt faktiskā patēriņa reģistru, kā to paredz EXIM-politika. Divi eksportētāji paziņoja, ka izmeklēšanas iestādei pašai bija jāaprēķina ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksa. Visbeidzot tika paziņots, ka EK ir saistoši iepriekšējie precedenti, saskaņā ar kuriem ALS netiek kompensēta. Kad bija beigusies noklausīšanās pēc nodošanas atklātībā, viens eksportētājs iesniedza aprēķinu par nodokļiem, kas tikuši pārmērīgi atmaksāti.

e)   Secinājums

| (38) | Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t.i., IV finansiāls ieguldījums, kas piešķir labumus eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(38)

Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t.i., IV finansiāls ieguldījums, kas piešķir labumus eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana.

| (39) | Bez tam ALS fiziskais eksports, ALS ikgadējās prasības un ALS starpprodukta piegādes noteikti ir juridiski atkarīgas eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu tikai saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Ja uzņēmums nav apņēmies eksportēt, tas nevar saņemt labumus saskaņā ar šīm shēmām. |
| --- | --- |

(39)

Bez tam ALS fiziskais eksports, ALS ikgadējās prasības un ALS starpprodukta piegādes noteikti ir juridiski atkarīgas eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu tikai saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Ja uzņēmums nav apņēmies eksportēt, tas nevar saņemt labumus saskaņā ar šīm shēmām.

| (40) | ALS nosacīts eksports saskaņā ar pašreizējās lietas modalitātēm de facto ir atkarīgs no eksporta izpildes. To nelielā mērā izmantoja tikai viens uzņēmums, veicot piegādes EOU vai struktūrām SEZ mērogā; abas kategorijas ir minētas EXIM-politikas 02-07 8. punkta 2. apakšpunkta b) daļā. Šis uzņēmums paziņoja, ka tā klienti eksportēja attiecīgo produktu. EOU/SEZ mērķis ir veikt eksportu saskaņā ar EXIM-politikas 02-07 6. punkta 1. apakšpunktu. Tādējādi iekšzemes piegādātājs saņem labumus saskaņā ar ALS nosacītu eksportu, jo IV gaida eksporta ieņēmumus, kurus rezultātā saņem eksportētājs, kas atrodas EOU/SEZ. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata, ka subsīdija patiešām ir pakārtota eksportam, ja fakti rāda, ka subsīdijas piešķiršana, kas gan nav juridiski atkarīga no eksporta izpildes, faktiski ir saistīta ar faktiskajiem vai gaidāmajiem eksporta ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(40)

ALS nosacīts eksports saskaņā ar pašreizējās lietas modalitātēm de facto ir atkarīgs no eksporta izpildes. To nelielā mērā izmantoja tikai viens uzņēmums, veicot piegādes EOU vai struktūrām SEZ mērogā; abas kategorijas ir minētas EXIM-politikas 02-07 8. punkta 2. apakšpunkta b) daļā. Šis uzņēmums paziņoja, ka tā klienti eksportēja attiecīgo produktu. EOU/SEZ mērķis ir veikt eksportu saskaņā ar EXIM-politikas 02-07 6. punkta 1. apakšpunktu. Tādējādi iekšzemes piegādātājs saņem labumus saskaņā ar ALS nosacītu eksportu, jo IV gaida eksporta ieņēmumus, kurus rezultātā saņem eksportētājs, kas atrodas EOU/SEZ. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata, ka subsīdija patiešām ir pakārtota eksportam, ja fakti rāda, ka subsīdijas piešķiršana, kas gan nav juridiski atkarīga no eksporta izpildes, faktiski ir saistīta ar faktiskajiem vai gaidāmajiem eksporta ieņēmumiem.

| (41) | Nevienu no četrām šajā lietā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šis konstatējums apstiprinājies pēc tam, kad rūpīgi apsvērta iesniegtā informācija par nodošanu atklātībā. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem stingrajiem noteikumiem. IV efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūras, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II(II)(4) pielikums un III(II)(2) pielikums nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā). SIONs attiecīgajam produktam nebija pietiekami precīza. Nekādi komentāri par ziņu nodošanu atklātībā nav mainījuši šo konstatējumu. Gluži otrādi, IV pat pieļāva, ka SIONs bija neprecīza. Tā apstiprinājās, ka SIONs nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo pārmērīgo standarta normu būtība neļauj IV pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejvielu apjomi tika patērēti eksporta ražošanas procesā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru (“18. papildinājuma reģistrs”). Turklāt IV neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajām izejvielām, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja nepastāv efektīvi lietota pārbaudes sistēma (pamatregulas II(II)(5) un III(II)(3) pielikums), un arī nepierādīja, ka nav veikta ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksa. Iespējamā ALS salīdzināmība ar EK sistēmu “ievešana pārstrādei” nav būtiska, jo EK sistēma nav pašreizējās izmeklēšanas mērķis. |
| --- | --- |

(41)

Nevienu no četrām šajā lietā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šis konstatējums apstiprinājies pēc tam, kad rūpīgi apsvērta iesniegtā informācija par nodošanu atklātībā. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem stingrajiem noteikumiem. IV efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūras, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II(II)(4) pielikums un III(II)(2) pielikums nodokļu atmaksas aizvietojuma shēmas gadījumā). SIONs attiecīgajam produktam nebija pietiekami precīza. Nekādi komentāri par ziņu nodošanu atklātībā nav mainījuši šo konstatējumu. Gluži otrādi, IV pat pieļāva, ka SIONs bija neprecīza. Tā apstiprinājās, ka SIONs nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo pārmērīgo standarta normu būtība neļauj IV pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejvielu apjomi tika patērēti eksporta ražošanas procesā. Turklāt IV neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru (“18. papildinājuma reģistrs”). Turklāt IV neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajām izejvielām, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja nepastāv efektīvi lietota pārbaudes sistēma (pamatregulas II(II)(5) un III(II)(3) pielikums), un arī nepierādīja, ka nav veikta ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksa. Iespējamā ALS salīdzināmība ar EK sistēmu “ievešana pārstrādei” nav būtiska, jo EK sistēma nav pašreizējās izmeklēšanas mērķis.

| (42) | Citi pārbaudes elementi, kurus pieprasīja pēc ziņu nodošanas atklātībā, vai nu vairs nepastāv (t.i., DEEC grāmatu aizliedza ar EXIM politiku 02-07) vai, efektīvi nekontrolējot faktiskā patēriņa reģistru, tie acīmredzami balstās uz pārmērīgām SIONs, kas nav pietiekami (t.i., informāciju par importa eksporta dokumentiem, muitas ķīlu zīmju reģistru, ALS izpirkuma kontroli). Indijas iestādes nesniedza revīzijas ziņojumus par ražotājiem eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(42)

Citi pārbaudes elementi, kurus pieprasīja pēc ziņu nodošanas atklātībā, vai nu vairs nepastāv (t.i., DEEC grāmatu aizliedza ar EXIM politiku 02-07) vai, efektīvi nekontrolējot faktiskā patēriņa reģistru, tie acīmredzami balstās uz pārmērīgām SIONs, kas nav pietiekami (t.i., informāciju par importa eksporta dokumentiem, muitas ķīlu zīmju reģistru, ALS izpirkuma kontroli). Indijas iestādes nesniedza revīzijas ziņojumus par ražotājiem eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.

| (43) | Visbeidzot, tā kā ALS iepriekš nekad nav analizēta, pamatojoties uz faktiem, kas ir salīdzināmi ar pašreizējā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem, sevišķi ņemot vērā neprecīzās SIONs attiecīgajam produktam, nepastāv saistošs precedents, kura dēļ šo shēmu nevajadzētu kompensēt. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot, tā kā ALS iepriekš nekad nav analizēta, pamatojoties uz faktiem, kas ir salīdzināmi ar pašreizējā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem, sevišķi ņemot vērā neprecīzās SIONs attiecīgajam produktam, nepastāv saistošs precedents, kura dēļ šo shēmu nevajadzētu kompensēt.

| (44) | Tādējādi šīs četras apakšshēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(44)

Tādējādi šīs četras apakšshēmas ir kompensējamas.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (45) | Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no tās kopējiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Pretēji IV un divu eksportētāju sniegtajai informācijai par ziņu nodošanu atklātībā pamatregula ne tikai nodrošina to, ka tiek kompensēta ievedmuitas “pārsnieguma” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi šajā gadījumā netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstošs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II(II) un III(II) pielikumā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. Vēl jāatzīmē, ka Indijas iestādēm savlaicīgi jāveic papildu pārbaudes, ja nepastāv efektīvi piemērota pārbaudes sistēma, t.i., parasti pirms pārbaudes uz vietas, veicot izmeklēšanu par kompensācijas maksājumu. Aprēķinu par ievedmuitas nodokļu pārmērīgu atmaksu pēc ziņu nodošanas atklātībā iesniedza viens eksportētājs, un šī rīcība nebija veikta laikus, un to neveica IV. Tādēļ to neņem vērā. |
| --- | --- |

(45)

Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no tās kopējiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Pretēji IV un divu eksportētāju sniegtajai informācijai par ziņu nodošanu atklātībā pamatregula ne tikai nodrošina to, ka tiek kompensēta ievedmuitas “pārsnieguma” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi šajā gadījumā netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstošs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II(II) un III(II) pielikumā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. Vēl jāatzīmē, ka Indijas iestādēm savlaicīgi jāveic papildu pārbaudes, ja nepastāv efektīvi piemērota pārbaudes sistēma, t.i., parasti pirms pārbaudes uz vietas, veicot izmeklēšanu par kompensācijas maksājumu. Aprēķinu par ievedmuitas nodokļu pārmērīgu atmaksu pēc ziņu nodošanas atklātībā iesniedza viens eksportētājs, un šī rīcība nebija veikta laikus, un to neveica IV. Tādēļ to neņem vērā.

| (46) | Subsīdijas summu eksportētājiem, kas izmanto ALS, aprēķināja, pamatojoties uz ievedmuitas nodokli, no kuras atteicās (muitas pamatnodokli un speciālo papildu muitas nodokli) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar četrām apakšshēmām, kuras izmanto attiecīgajam produktam pārskata izmeklēšanas periodā, kā to paredz 31. apsvērums (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, atskaita no subsīdijas summas, ja tiek izteikta pamatota prasība. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šīs subsīdiju summas tiek sadalītas visam eksporta apgrozījumam, kuru attiecīgais produkts radīja pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgais denominators, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(46)

Subsīdijas summu eksportētājiem, kas izmanto ALS, aprēķināja, pamatojoties uz ievedmuitas nodokli, no kuras atteicās (muitas pamatnodokli un speciālo papildu muitas nodokli) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar četrām apakšshēmām, kuras izmanto attiecīgajam produktam pārskata izmeklēšanas periodā, kā to paredz 31. apsvērums (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, atskaita no subsīdijas summas, ja tiek izteikta pamatota prasība. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šīs subsīdiju summas tiek sadalītas visam eksporta apgrozījumam, kuru attiecīgais produkts radīja pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgais denominators, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

| (47) | Seši uzņēmumi saņēma labumu no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā un ieguva subsīdijas robežās no 22,0 % līdz 25,8 % (sk. tabulu 154. apsvērumā). |
| --- | --- |

(47)

Seši uzņēmumi saņēma labumu no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā un ieguva subsīdijas robežās no 22,0 % līdz 25,8 % (sk. tabulu 154. apsvērumā).

2.   Piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (48) | Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM-politikas 02-07 4.3. punktā un PR I 02-07 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(48)

Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM-politikas 02-07 4.3. punktā un PR I 02-07 4. nodaļā.

b)   Tiesības

| (49) | Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības uz šo shēmu. |
| --- | --- |

(49)

Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības uz šo shēmu.

c)   DEPBS praktiskā īstenošana

| (50) | Atbilstīgais eksportētājs var pieteikties uz DEPBS kredītu, kuru aprēķina procentos no to produktu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas DEPBS likmes vairumam produktu, tanī skaitā attiecīgajam produktam. Tās nosaka, pamatojoties uz SIONs un ņemot vērā pieņemto importa saturu izejvielās, ražojot eksporta preces, un muitas nodokļu piemērošanas jomu attiecībā uz šādu pieņemtu importu neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis ir faktiski nomaksāts. |
| --- | --- |

(50)

Atbilstīgais eksportētājs var pieteikties uz DEPBS kredītu, kuru aprēķina procentos no to produktu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas DEPBS likmes vairumam produktu, tanī skaitā attiecīgajam produktam. Tās nosaka, pamatojoties uz SIONs un ņemot vērā pieņemto importa saturu izejvielās, ražojot eksporta preces, un muitas nodokļu piemērošanas jomu attiecībā uz šādu pieņemtu importu neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis ir faktiski nomaksāts.

| (51) | Lai uzņēmums būtu tiesīgs saņemt labumus saskaņā ar šo shēmu, tam jāveic eksports. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsastāda deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Turklāt šis dokuments parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts šim eksporta darījumam. Šajā laikā eksportētājs zina, kādus labumus tas saņems. Kad muitas iestāde izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, IV nav varas pār piešķirto DEPBS kredītu. Attiecīgā DEPBS likme labuma aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sastādīšanas laikā izmantotā likme. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu mainīt labuma līmeni. |
| --- | --- |

(51)

Lai uzņēmums būtu tiesīgs saņemt labumus saskaņā ar šo shēmu, tam jāveic eksports. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsastāda deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Turklāt šis dokuments parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts šim eksporta darījumam. Šajā laikā eksportētājs zina, kādus labumus tas saņems. Kad muitas iestāde izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, IV nav varas pār piešķirto DEPBS kredītu. Attiecīgā DEPBS likme labuma aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sastādīšanas laikā izmantotā likme. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu mainīt labuma līmeni.

| (52) | Tika arī konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. |
| --- | --- |

(52)

Tika arī konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes.

| (53) | Šādus kredītus var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot kapitālieguldījumu preces. Preces, kas importētas pret šādiem kredītiem, var pārdot iekšzemes tirgū (tās apliks ar tirdzniecības nodokli) vai savādāk izmantot. |
| --- | --- |

(53)

Šādus kredītus var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot kapitālieguldījumu preces. Preces, kas importētas pret šādiem kredītiem, var pārdot iekšzemes tirgū (tās apliks ar tirdzniecības nodokli) vai savādāk izmantot.

| (54) | DEPBS kredīti ir brīvi pārvadāmi un derīgi 12 mēnešus pēc to izdošanas dienas. |
| --- | --- |

(54)

DEPBS kredīti ir brīvi pārvadāmi un derīgi 12 mēnešus pēc to izdošanas dienas.

| (55) | Iesniegums, lai saņemtu DEPBS kredītu, var attiekties uz ne vairāk kā 25 eksporta darījumiem; ja pieteikumu iesniedz elektroniski, eksporta darījumu skaits nav ierobežots. De facto DEPBS kredītiem nepiemēro stingrus termiņus, jo PR I 02-07 4.47. nodaļā minēto periodu vienmēr sāk skaitīt no pēdējā eksporta darījuma, kas norādīts DEPBS iesniegumā. |
| --- | --- |

(55)

Iesniegums, lai saņemtu DEPBS kredītu, var attiekties uz ne vairāk kā 25 eksporta darījumiem; ja pieteikumu iesniedz elektroniski, eksporta darījumu skaits nav ierobežots. De facto DEPBS kredītiem nepiemēro stingrus termiņus, jo PR I 02-07 4.47. nodaļā minēto periodu vienmēr sāk skaitīt no pēdējā eksporta darījuma, kas norādīts DEPBS iesniegumā.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (56) | Pēc nodošanas atklātībā trīs eksportētāji, kuri saņēma labumu saskaņā ar šo shēmu, iesniedza komentārus par iepriekšminēto DEPBS analīzi. Viņi apgalvoja, ka i) pretēji 53. un 59. apsvērumā minētajiem pārbaužu rezultātiem, materiālus, kas importēti saskaņā ar DEPBS, jāizmanto eksporta preču ražošanai un DEPBS kredītu var iegūt, ja eksportēto preču izejvielām bijusi ievedmuitas nodokļi, ii) jauno aprēķināšanas metodoloģiju kompensējamām summām (koncentrējoties uz eksporta darījumu, skat. 61.–62. apsvērumu) nevar izmantot, jo ieguvums tiek nodots tikai pēc kredīta izmantošanas, un tā izmantošanas iemesls ir tāds, ka jaunā pieeja diskriminējoši novirzās no kādreizējā EK precedenta, iii) DEPBS kompensē tikai tad, ja šāds kredīts iegūts par attiecīgo produktu, un iv) jāņem vērā tas, ka 2004. gada februārī tika samazināta DEPBS likme. |
| --- | --- |

(56)

Pēc nodošanas atklātībā trīs eksportētāji, kuri saņēma labumu saskaņā ar šo shēmu, iesniedza komentārus par iepriekšminēto DEPBS analīzi. Viņi apgalvoja, ka i) pretēji 53. un 59. apsvērumā minētajiem pārbaužu rezultātiem, materiālus, kas importēti saskaņā ar DEPBS, jāizmanto eksporta preču ražošanai un DEPBS kredītu var iegūt, ja eksportēto preču izejvielām bijusi ievedmuitas nodokļi, ii) jauno aprēķināšanas metodoloģiju kompensējamām summām (koncentrējoties uz eksporta darījumu, skat. 61.–62. apsvērumu) nevar izmantot, jo ieguvums tiek nodots tikai pēc kredīta izmantošanas, un tā izmantošanas iemesls ir tāds, ka jaunā pieeja diskriminējoši novirzās no kādreizējā EK precedenta, iii) DEPBS kompensē tikai tad, ja šāds kredīts iegūts par attiecīgo produktu, un iv) jāņem vērā tas, ka 2004. gada februārī tika samazināta DEPBS likme.

e)   Secinājumi par DEPBS

| (57) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir IV finanšu ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot IV ieņēmumus no nodokļiem, kas tai parasti jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo likviditāti. |
| --- | --- |

(57)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir IV finanšu ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot IV ieņēmumus no nodokļiem, kas tai parasti jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo likviditāti.

| (58) | Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīgs no eksporta izpildes un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīgs no eksporta izpildes un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (59) | Šo shēmu nevar uzskatīt par atļautas nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas norādīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt preces, kas importētas bez nodokļiem, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam, nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejvielai tika patērēti, ražojot eksportēto produktu, vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs saņemt DEPBS labumus neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas. Lai varētu gūt labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, neparādot, ka kādas izejvielas tika importēts. Tādējādi pat eksportētāji, kas visas izejvielas sagādā iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot kā izejvielas, vēl aizvien ir tiesīgi saņemt labumus saskaņā ar DEPBS. |
| --- | --- |

(59)

Šo shēmu nevar uzskatīt par atļautas nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas norādīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt preces, kas importētas bez nodokļiem, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam, nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejvielai tika patērēti, ražojot eksportēto produktu, vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs saņemt DEPBS labumus neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas. Lai varētu gūt labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, neparādot, ka kādas izejvielas tika importēts. Tādējādi pat eksportētāji, kas visas izejvielas sagādā iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot kā izejvielas, vēl aizvien ir tiesīgi saņemt labumus saskaņā ar DEPBS.

| (60) | Nav pamatots nedz viena eksportētāja apgalvojums, ka saskaņā ar šo shēmu importētās izejvielas jāizmanto eksporta preču ražošanai, nedz apgalvojums, ka DEPBS kredītus var iegūt tikai saskaņā ar nosacījumu, ka izmantotajām izejvielām uzlikts ievedmuitas nodoklis. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka IV nevienā brīdī neapstrīdēja iepriekšminēto DEPBS faktisko aprakstu. Tādēļ šie apgalvojumi ir jānoraida. |
| --- | --- |

(60)

Nav pamatots nedz viena eksportētāja apgalvojums, ka saskaņā ar šo shēmu importētās izejvielas jāizmanto eksporta preču ražošanai, nedz apgalvojums, ka DEPBS kredītus var iegūt tikai saskaņā ar nosacījumu, ka izmantotajām izejvielām uzlikts ievedmuitas nodoklis. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka IV nevienā brīdī neapstrīdēja iepriekšminēto DEPBS faktisko aprakstu. Tādēļ šie apgalvojumi ir jānoraida.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (61) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. un 5. punktu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja, kā saņēmējam nodotu labumu, kāds pastāvēja pārskata izmeklēšanas periodā. Šajā sakarā uzskatīja, ka saņēmējam dod tiesības uz labumu tajā laikā, kad saskaņā ar šo shēmu tiek veikts eksporta darījums. Šajā laikā IV pienākums ir atteikties no muitas nodokļiem, kas veido finansiālu ieguldījumu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Saskaņā ar 51. apsvērumu, kad muitas iestāde izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā norādīts arī DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, IV nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Kā minēts iepriekš tajā pašā apsvērumā, ikviena pārmaiņa DEPBS likmē, kas notikusi starp faktisko eksportu un DEPBS licences izsniegšanu, ar atpakaļejošu datumu nevar ietekmēt piešķirtā labuma līmeni. Turklāt 52. apsvērumā minēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem uzņēmumi eksporta darījuma fāzē var grāmatot DEPBS kredītus pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus. Visbeidzot, ņemot vērā faktu, ka uzņēmums apzinās to, ka tas saņems subsīdiju saskaņā ar DEPBS un patiešām saņem labumus saskaņā ar citām shēmām, uzņēmums jau ir veiksmīgākā konkurences pozīcijā, jo tas var atspoguļot subsīdijas, piedāvājot zemākas cenas. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. un 5. punktu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja, kā saņēmējam nodotu labumu, kāds pastāvēja pārskata izmeklēšanas periodā. Šajā sakarā uzskatīja, ka saņēmējam dod tiesības uz labumu tajā laikā, kad saskaņā ar šo shēmu tiek veikts eksporta darījums. Šajā laikā IV pienākums ir atteikties no muitas nodokļiem, kas veido finansiālu ieguldījumu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Saskaņā ar 51. apsvērumu, kad muitas iestāde izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā norādīts arī DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, IV nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Kā minēts iepriekš tajā pašā apsvērumā, ikviena pārmaiņa DEPBS likmē, kas notikusi starp faktisko eksportu un DEPBS licences izsniegšanu, ar atpakaļejošu datumu nevar ietekmēt piešķirtā labuma līmeni. Turklāt 52. apsvērumā minēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem uzņēmumi eksporta darījuma fāzē var grāmatot DEPBS kredītus pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus. Visbeidzot, ņemot vērā faktu, ka uzņēmums apzinās to, ka tas saņems subsīdiju saskaņā ar DEPBS un patiešām saņem labumus saskaņā ar citām shēmām, uzņēmums jau ir veiksmīgākā konkurences pozīcijā, jo tas var atspoguļot subsīdijas, piedāvājot zemākas cenas.

| (62) | Loģisks pamats kompensēšanas maksājumu uzlikšanai ir labot negodīgas tirdzniecības praksi, kuras pamatā ir neatļauta konkurences priekšrocība. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu visā izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(62)

Loģisks pamats kompensēšanas maksājumu uzlikšanai ir labot negodīgas tirdzniecības praksi, kuras pamatā ir neatļauta konkurences priekšrocība. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu visā izmeklēšanas laikā.

| (63) | Komentāri par nodošanu atklātībā nav noveduši pie aprēķināšanas metodes pārskatīšanas. Jaunā metodoloģija jau tika izmantota Eiropas Kopienā nesenā pagātnē, piemēram, grafīta elektrodu sistēmas gadījumā (7). Turklāt juridiskas noteiktības un likumīgo cerību principi nekavē pārmaiņas metodoloģijā. Pirmkārt, jaunās pieejas rezultātā nav pilnībā jāpārvērtē shēma, kura patiesībā vienmēr bijusi kompensējama shēma. Tas attiecas tikai uz subsīdijas apjoma aprēķināšanu, lai to vēl ciešāk sasaistītu ar faktisko situāciju konkrētajā izmeklēšanas periodā. Otrkārt, šī pieeja turklāt ir to faktu sekas, kurus Komisija konstatējusi nesen notikušajās izmeklēšanās, piemēram, DEPBS kredītu iegrāmatošana pēc uzkrāšanas principa saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem un tas, ka de facto saskaņā ar EXIM politiku šādiem kredītiem nepastāv pieteikumu iesniegšanas termiņi. Turklāt komentāri par nodošanu atklātībā ir apstiprinājuši, ka laikā, kad veikts eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu, eksportētājs iegādājies neatsaucamas tiesības iegūt DEPBS kredītu. Tomēr šāds brīdis ir izšķirošs, lai noteiktu 61. apsvērumā minētā labuma nodošanu, nevis turpmāku izmantošanu, jo eksportētājs, kas jau saņēmis tiesības, ir “pārtikušāks” finansiālā ziņā. |
| --- | --- |

(63)

Komentāri par nodošanu atklātībā nav noveduši pie aprēķināšanas metodes pārskatīšanas. Jaunā metodoloģija jau tika izmantota Eiropas Kopienā nesenā pagātnē, piemēram, grafīta elektrodu sistēmas gadījumā (7). Turklāt juridiskas noteiktības un likumīgo cerību principi nekavē pārmaiņas metodoloģijā. Pirmkārt, jaunās pieejas rezultātā nav pilnībā jāpārvērtē shēma, kura patiesībā vienmēr bijusi kompensējama shēma. Tas attiecas tikai uz subsīdijas apjoma aprēķināšanu, lai to vēl ciešāk sasaistītu ar faktisko situāciju konkrētajā izmeklēšanas periodā. Otrkārt, šī pieeja turklāt ir to faktu sekas, kurus Komisija konstatējusi nesen notikušajās izmeklēšanās, piemēram, DEPBS kredītu iegrāmatošana pēc uzkrāšanas principa saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem un tas, ka de facto saskaņā ar EXIM politiku šādiem kredītiem nepastāv pieteikumu iesniegšanas termiņi. Turklāt komentāri par nodošanu atklātībā ir apstiprinājuši, ka laikā, kad veikts eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu, eksportētājs iegādājies neatsaucamas tiesības iegūt DEPBS kredītu. Tomēr šāds brīdis ir izšķirošs, lai noteiktu 61. apsvērumā minētā labuma nodošanu, nevis turpmāku izmantošanu, jo eksportētājs, kas jau saņēmis tiesības, ir “pārtikušāks” finansiālā ziņā.

| (64) | Pretēji dažu ražotāju eksportētāju iesniegtajai informācijai jāņem vērā pat DEPBS kredīts, ko nodrošināja eksportam saistībā ar precēm, kas nav attiecīgās preces, lai noteiktu kompensējamā DEPBS kredīta summu. Saskaņā ar DEPBS nepastāv saistības, kas ierobežo kredīta izmantošanu, lai bez nodokļiem importētu izejvielas, kas saistītas ar īpašu produktu. Gluži otrādi, DEPBS kredīti ir brīvi apgrozāmi, tos pat var pārdot un izmantot, lai importētu jebkuras neierobežoti importējamas preces (attiecīgā produkta izejvielas pieder šai kategorijai), izņemot kapitālieguldījumu preces. Tātad attiecīgais produkts var gūt labumus no visiem radītajiem DEPBS kredītiem. |
| --- | --- |

(64)

Pretēji dažu ražotāju eksportētāju iesniegtajai informācijai jāņem vērā pat DEPBS kredīts, ko nodrošināja eksportam saistībā ar precēm, kas nav attiecīgās preces, lai noteiktu kompensējamā DEPBS kredīta summu. Saskaņā ar DEPBS nepastāv saistības, kas ierobežo kredīta izmantošanu, lai bez nodokļiem importētu izejvielas, kas saistītas ar īpašu produktu. Gluži otrādi, DEPBS kredīti ir brīvi apgrozāmi, tos pat var pārdot un izmantot, lai importētu jebkuras neierobežoti importējamas preces (attiecīgā produkta izejvielas pieder šai kategorijai), izņemot kapitālieguldījumu preces. Tātad attiecīgais produkts var gūt labumus no visiem radītajiem DEPBS kredītiem.

| (65) | Turklāt DEPBS likmes samazinājumu pēc pārskata izmeklēšanas perioda nevar ņemt vērā, jo pamatregulas 11. panta 1. punkts nosaka, ka informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda, parasti neņem vērā. Turklāt nav garantijas, ka IV nepalielinās DEPBS likmes nākotnē. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt DEPBS likmes samazinājumu pēc pārskata izmeklēšanas perioda nevar ņemt vērā, jo pamatregulas 11. panta 1. punkts nosaka, ka informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda, parasti neņem vērā. Turklāt nav garantijas, ka IV nepalielinās DEPBS likmes nākotnē.

| (66) | Ja izteiktas pamatotas prasības, izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju, tiek atskaitītas no šādi noteiktiem kredītiem, lai iegūtu subsīdijas apjomu kā skaitītāju saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdiju apjoms tiek sadalīts visam kopējam eksporta apgrozījumam pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgais denominators, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Pieci uzņēmumi guva labumu no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā un ieguva subsīdijas robežās no 3,2 % līdz 8,0 % (sk. tabulu 154. apsvērumā). |
| --- | --- |

(66)

Ja izteiktas pamatotas prasības, izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju, tiek atskaitītas no šādi noteiktiem kredītiem, lai iegūtu subsīdijas apjomu kā skaitītāju saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šis subsīdiju apjoms tiek sadalīts visam kopējam eksporta apgrozījumam pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgais denominators, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Pieci uzņēmumi guva labumu no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā un ieguva subsīdijas robežās no 3,2 % līdz 8,0 % (sk. tabulu 154. apsvērumā).

3.   Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOUS”)/Speciālās ekonomiskās zonas shēma (“SEZS”)

a)   Juridiskais pamats

| (67) | Detalizēta informācija par šīm shēmām iekļauta EXIM-politikas 02-07 un PR I 02-07 attiecīgi 6. (EOUS) un 7. (SEZS) nodaļā. |
| --- | --- |

(67)

Detalizēta informācija par šīm shēmām iekļauta EXIM-politikas 02-07 un PR I 02-07 attiecīgi 6. (EOUS) un 7. (SEZS) nodaļā.

b)   Atbilstība

| (68) | Izņemot vienkāršas tirdzniecības sabiedrības, saskaņā ar SEZS vai EOUS var izveidot visus uzņēmumus, kas principā apņemas eksportēt visas savas saražotās preces vai pakalpojumus. Tomēr atšķirībā no pakalpojumiem un lauksaimniecības, rūpniecības nozares uzņēmumiem jānodrošina obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai tie būtu tiesīgi saņemt EOUS. |
| --- | --- |

(68)

Izņemot vienkāršas tirdzniecības sabiedrības, saskaņā ar SEZS vai EOUS var izveidot visus uzņēmumus, kas principā apņemas eksportēt visas savas saražotās preces vai pakalpojumus. Tomēr atšķirībā no pakalpojumiem un lauksaimniecības, rūpniecības nozares uzņēmumiem jānodrošina obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai tie būtu tiesīgi saņemt EOUS.

c)   Praktiskā ieviešana

| (69) | Ar SEZS tiek nomainīta kādreizējā Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas shēma (EPZS). SEZ ir īpaši iezīmēti beznodokļu anklāvi, un atbilstoši EXIM-politikai 02-07 tos uzskata par ārvalsts teritoriju tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu nolūkā. Jau darbojas 14 SEZ un Indijas iestādes apstiprinājušas vēl 13 SEZ izveidošanu. |
| --- | --- |

(69)

Ar SEZS tiek nomainīta kādreizējā Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas shēma (EPZS). SEZ ir īpaši iezīmēti beznodokļu anklāvi, un atbilstoši EXIM-politikai 02-07 tos uzskata par ārvalsts teritoriju tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu nolūkā. Jau darbojas 14 SEZ un Indijas iestādes apstiprinājušas vēl 13 SEZ izveidošanu.

| (70) | Turpretim EOU ģeogrāfiski ir daudz elastīgāki, un tos var dibināt jebkurā vietā Indijas teritorijā. Šī shēma papildina SEZS. |
| --- | --- |

(70)

Turpretim EOU ģeogrāfiski ir daudz elastīgāki, un tos var dibināt jebkurā vietā Indijas teritorijā. Šī shēma papildina SEZS.

| (71) | Iesniegumā par EOU vai SEZ statusa saņemšanu jānorāda detalizēta informācija par nākamajiem pieciem gadiem inter alia par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa un iekšzemes prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma iesniegumu, ar pieņemšanu saistītos nosacījumus un termiņus jāpaziņo uzņēmumam. Vienošanās tikt atzītam par uzņēmumu saskaņā ar SEZ/EOU ir derīga piecus gadus. Vienošanos var atjaunot turpmākiem laikposmiem. |
| --- | --- |

(71)

Iesniegumā par EOU vai SEZ statusa saņemšanu jānorāda detalizēta informācija par nākamajiem pieciem gadiem inter alia par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa un iekšzemes prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma iesniegumu, ar pieņemšanu saistītos nosacījumus un termiņus jāpaziņo uzņēmumam. Vienošanās tikt atzītam par uzņēmumu saskaņā ar SEZ/EOU ir derīga piecus gadus. Vienošanos var atjaunot turpmākiem laikposmiem.

| (72) | Kā tas izklāstīts EXIM-politikā 02-07, obligāts pienākums saistībā ar EOU vai SEZ ir panākt neto ieņēmumus no ārvalstu valūtas maiņas (“NFE”), t.i., atskaites laikposmā, kas ir pieci gadi (5 gadi), eksporta kopapjomam jābūt lielākam par importēto preču kopapjomu. |
| --- | --- |

(72)

Kā tas izklāstīts EXIM-politikā 02-07, obligāts pienākums saistībā ar EOU vai SEZ ir panākt neto ieņēmumus no ārvalstu valūtas maiņas (“NFE”), t.i., atskaites laikposmā, kas ir pieci gadi (5 gadi), eksporta kopapjomam jābūt lielākam par importēto preču kopapjomu.

| (73) | EOU/SEZ struktūras ir tiesīgas uz šādām koncesijām:






  i) | atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem visiem preču veidiem (tai skaitā kapitālieguldījumu preces, izejvielas un palīgmateriāli), kas nepieciešami to izgatavošanai, saražošanai vai pārstrādei vai saistībā ar to; |
| --- | --- | --- |

(73)

EOU/SEZ struktūras ir tiesīgas uz šādām koncesijām:

i)

atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem visiem preču veidiem (tai skaitā kapitālieguldījumu preces, izejvielas un palīgmateriāli), kas nepieciešami to izgatavošanai, saražošanai vai pārstrādei vai saistībā ar to;

| ii) | atbrīvojumu no akcīzes nodokļa precēm, kuras tiek piegādātas no iekšzemes; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojumu no akcīzes nodokļa precēm, kuras tiek piegādātas no iekšzemes;

| iii) | atmaksātu centrālo tirdzniecības nodokli, kas samaksāts par precēm, kas piegādātas no vietējiem avotiem; |
| --- | --- |

iii)

atmaksātu centrālo tirdzniecības nodokli, kas samaksāts par precēm, kas piegādātas no vietējiem avotiem;

| iv) | iespējām pārdot produkcijas daļu vietējā tirgū, nomaksājot piemērojamos nodokļus par gatavo produkciju, kas ir izņēmums vispārējai prasībai par visu saražoto preču eksportu; |
| --- | --- |

iv)

iespējām pārdot produkcijas daļu vietējā tirgū, nomaksājot piemērojamos nodokļus par gatavo produkciju, kas ir izņēmums vispārējai prasībai par visu saražoto preču eksportu;

| v) | atbrīvojumu no ienākumu nodokļa, kas parasti jāmaksā par peļņu, kas gūta 10 gados pēc darījuma uzsākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu, realizējot eksporta pārdošanu saskaņā ar Ienākumu nodokļa likuma 10.A vai 10.B iedaļu; |
| --- | --- |

v)

atbrīvojumu no ienākumu nodokļa, kas parasti jāmaksā par peļņu, kas gūta 10 gados pēc darījuma uzsākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu, realizējot eksporta pārdošanu saskaņā ar Ienākumu nodokļa likuma 10.A vai 10.B iedaļu;

| vi) | iespēju iegūt īpašumā 100 % ārvalstu pašu kapitāla. |
| --- | --- |

vi)

iespēju iegūt īpašumā 100 % ārvalstu pašu kapitāla.

| (74) | Kaut gan koncesijas saskaņā ar abām shēmām ir lielā mērā saderīgas, tomēr pastāv dažas atšķirības. Piemēram, tikai saskaņā ar EOU var par 50 % samazināt maksājumus, kas jāmaksā, veicot pārdošanas apjomus vietējā tirgū (DTA pārdošana), savukārt saskaņā ar SEZ par šādu pārdošanu jāmaksā maksājumi 100 % apmērā. EOU struktūra var pārdot ne vairāk kā 50 % no sava apgrozījuma iekšzemē par šādu samazinātu likmi. |
| --- | --- |

(74)

Kaut gan koncesijas saskaņā ar abām shēmām ir lielā mērā saderīgas, tomēr pastāv dažas atšķirības. Piemēram, tikai saskaņā ar EOU var par 50 % samazināt maksājumus, kas jāmaksā, veicot pārdošanas apjomus vietējā tirgū (DTA pārdošana), savukārt saskaņā ar SEZ par šādu pārdošanu jāmaksā maksājumi 100 % apmērā. EOU struktūra var pārdot ne vairāk kā 50 % no sava apgrozījuma iekšzemē par šādu samazinātu likmi.

| (75) | Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šīm shēmām, tiek pakļautas muitas ierēdņu uzraudzībai saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu. |
| --- | --- |

(75)

Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šīm shēmām, tiek pakļautas muitas ierēdņu uzraudzībai saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu.

| (76) | Tām ir juridiskas saistības uzturēt attiecīgu īpašā formātā uzskaiti par visu importu, importēto materiālu un veiktā eksporta patēriņu un izmantošanu. Šie dokumenti par laikposmu iesniedz kompetentajām iestādēm pēc nepieciešamības (“ceturkšņa un gada progresa ziņojumi”). |
| --- | --- |

(76)

Tām ir juridiskas saistības uzturēt attiecīgu īpašā formātā uzskaiti par visu importu, importēto materiālu un veiktā eksporta patēriņu un izmantošanu. Šie dokumenti par laikposmu iesniedz kompetentajām iestādēm pēc nepieciešamības (“ceturkšņa un gada progresa ziņojumi”).

| (77) | Tomēr 14-I papildinājuma 10.2. punkts un PR I 02-07 13.2. punkts paredz, ka “nevienā brīdī [EOU vai SEZ struktūru] nevar lūgt saskaņot katru importa sūtījumu ar eksportu, pārvedumu uz citu struktūrvienību, pārdošanu DTA vai krājumos”. |
| --- | --- |

(77)

Tomēr 14-I papildinājuma 10.2. punkts un PR I 02-07 13.2. punkts paredz, ka “nevienā brīdī [EOU vai SEZ struktūru] nevar lūgt saskaņot katru importa sūtījumu ar eksportu, pārvedumu uz citu struktūrvienību, pārdošanu DTA vai krājumos”.

| (78) | Iekšzemē pārdodamās preces nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanu uzrauga muitas/akcīzes ierēdnis, kurš pastāvīgi strādā EOU. Uzņēmuma pienākums ir atmaksāt IV šāda pastāvīga ierēdņa algu. |
| --- | --- |

(78)

Iekšzemē pārdodamās preces nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanu uzrauga muitas/akcīzes ierēdnis, kurš pastāvīgi strādā EOU. Uzņēmuma pienākums ir atmaksāt IV šāda pastāvīga ierēdņa algu.

| (79) | PR I 02-07 14-II papildinājuma 29. punkts nosaka, ka “ja vien nav noteikts citādāk, visas SEZ struktūru darbības zonas teritorijā, tai skaitā preču eksports un atkārtots imports, notiek caur pašsertifikācijas procedūru”. Tādēļ muitas iestādes neveic eksporta sūtījumu rutīnas pārbaudes attiecībā uz SEZ struktūru. |
| --- | --- |

(79)

PR I 02-07 14-II papildinājuma 29. punkts nosaka, ka “ja vien nav noteikts citādāk, visas SEZ struktūru darbības zonas teritorijā, tai skaitā preču eksports un atkārtots imports, notiek caur pašsertifikācijas procedūru”. Tādēļ muitas iestādes neveic eksporta sūtījumu rutīnas pārbaudes attiecībā uz SEZ struktūru.

| (80) | Pašreizējā lietā viens no eksportētājiem, kas sadarbojas, izmantoja EOUS. Tā kā SEZS netika izmantots, nav jāanalizē šīs shēmas kompensējamība. Eksportētājs, kas sadarbojas, izmantojot EOUS, piemēroja šo shēmu, lai importētu izejmateriālus un kapitālieguldījumu preces bez ievedmuitas nodokļa, veiktu preču iekšzemes piegādi bez akcīzes nodokļa un turklāt atgūtu samaksāto pārdošanas nodokli un pārdotu daļu no saražotajām precēm iekšzemes tirgū. Tādējādi tas saņēma visus 73. apsvēruma i) līdz iv) apakšpunktā minētos labumus. Attiecīgais eksportētājs arī saņēma labumus, jo EOUS paredz atbrīvojumu no ienākumu nodokļa. Tomēr, tā kā minētais atbrīvojums no ienākumu nodokļa ietilpst plašāk pielietojamā ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēmā, analīze izklāstīta 117. un 118. apsvērumā. |
| --- | --- |

(80)

Pašreizējā lietā viens no eksportētājiem, kas sadarbojas, izmantoja EOUS. Tā kā SEZS netika izmantots, nav jāanalizē šīs shēmas kompensējamība. Eksportētājs, kas sadarbojas, izmantojot EOUS, piemēroja šo shēmu, lai importētu izejmateriālus un kapitālieguldījumu preces bez ievedmuitas nodokļa, veiktu preču iekšzemes piegādi bez akcīzes nodokļa un turklāt atgūtu samaksāto pārdošanas nodokli un pārdotu daļu no saražotajām precēm iekšzemes tirgū. Tādējādi tas saņēma visus 73. apsvēruma i) līdz iv) apakšpunktā minētos labumus. Attiecīgais eksportētājs arī saņēma labumus, jo EOUS paredz atbrīvojumu no ienākumu nodokļa. Tomēr, tā kā minētais atbrīvojums no ienākumu nodokļa ietilpst plašāk pielietojamā ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēmā, analīze izklāstīta 117. un 118. apsvērumā.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (81) | Pēc nodošanas atklātībā viens ražotājs eksportētājs iesniedza informāciju, ka EOUS, ja tās kompensē, jākompensē tikai par tādu summu, lai nodokļi, kas nomaksāti par pārdošanu iekšzemē, pilnībā nesegtu to ievedmuitas nodokļu apjomu, kas atbrīvots no izejvielām, kas izmantotas iekšzemē pārdoto preču ražošanai (“ievedmuitas pārsnieguma atmaksa”). Eksportētājs uzskata, ka attiecībā uz EOUS, kas jau šķietami atgādina EK ienākošo preču apstrādes sistēmu, pastāv pārbaudes sistēma, kas atbilst pamatregulas I, II un III pielikumam. Tādējādi eksportētājs apstrīd, ka Indijas iestādes patiesi neprasa sūtījuma korelāciju attiecībā uz izejvielām un eksporta galaproduktu (sk. 77. apsvērumu), jo tas nav obligāts saskaņā ar pamatregulu vai PTO Vienošanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”) atbilstošai pārbaudes sistēmai. Turklāt eksportētājs atsaucās uz uzņēmuma iekšējo preču partiju uzskaites sistēmu kā tādu, kas nodrošina saikni starp izejvielām un ražošanas apjomu. Eksportētājs arī norādīja, ka tas veicis iekšzemes pārdošanu, kuras apjoms veido mazāk par 5 % no tā pārdošanas IP laikā. Tas arī apgalvoja, ka IV regulārais novērtējums par ikmēneša tirdzniecības nodokļa peļņu būtu pietiekams un atbilstu pamatregulā noteiktajiem pārbaudes standartiem. |
| --- | --- |

(81)

Pēc nodošanas atklātībā viens ražotājs eksportētājs iesniedza informāciju, ka EOUS, ja tās kompensē, jākompensē tikai par tādu summu, lai nodokļi, kas nomaksāti par pārdošanu iekšzemē, pilnībā nesegtu to ievedmuitas nodokļu apjomu, kas atbrīvots no izejvielām, kas izmantotas iekšzemē pārdoto preču ražošanai (“ievedmuitas pārsnieguma atmaksa”). Eksportētājs uzskata, ka attiecībā uz EOUS, kas jau šķietami atgādina EK ienākošo preču apstrādes sistēmu, pastāv pārbaudes sistēma, kas atbilst pamatregulas I, II un III pielikumam. Tādējādi eksportētājs apstrīd, ka Indijas iestādes patiesi neprasa sūtījuma korelāciju attiecībā uz izejvielām un eksporta galaproduktu (sk. 77. apsvērumu), jo tas nav obligāts saskaņā ar pamatregulu vai PTO Vienošanos par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”) atbilstošai pārbaudes sistēmai. Turklāt eksportētājs atsaucās uz uzņēmuma iekšējo preču partiju uzskaites sistēmu kā tādu, kas nodrošina saikni starp izejvielām un ražošanas apjomu. Eksportētājs arī norādīja, ka tas veicis iekšzemes pārdošanu, kuras apjoms veido mazāk par 5 % no tā pārdošanas IP laikā. Tas arī apgalvoja, ka IV regulārais novērtējums par ikmēneša tirdzniecības nodokļa peļņu būtu pietiekams un atbilstu pamatregulā noteiktajiem pārbaudes standartiem.

| (82) | Bez tam eksportētājs apgalvoja, ka i) aprēķina nolūkiem jāņem nevis to izejvielu apjoms, kāds importēts pārskata izmeklēšanas periodā un noteikts šī EOU gada progresa pārskata 19. apsvērumā, bet gan šajā periodā patērēto izejmateriālu apjoms, kas minēts minētā pārskata 20. apsvērumā, un ii) piešķīruma laikposmam attiecībā uz maksājumiem, kas ietaupīti, importējot kapitālieguldījumu preces, jābalstās uz uzņēmumam raksturīgu nolietojuma laikposmu, nevis vidējo nolietojuma laikposmu visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojas. Turklāt tika paziņots, ka pievienotie procenti (komerclikme, kas Indijā bija noteicošā IP laikā) jāsamazina līdz vidējai svērtajai likmei par šā EOU izveidošanu pārskata izmeklēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(82)

Bez tam eksportētājs apgalvoja, ka i) aprēķina nolūkiem jāņem nevis to izejvielu apjoms, kāds importēts pārskata izmeklēšanas periodā un noteikts šī EOU gada progresa pārskata 19. apsvērumā, bet gan šajā periodā patērēto izejmateriālu apjoms, kas minēts minētā pārskata 20. apsvērumā, un ii) piešķīruma laikposmam attiecībā uz maksājumiem, kas ietaupīti, importējot kapitālieguldījumu preces, jābalstās uz uzņēmumam raksturīgu nolietojuma laikposmu, nevis vidējo nolietojuma laikposmu visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojas. Turklāt tika paziņots, ka pievienotie procenti (komerclikme, kas Indijā bija noteicošā IP laikā) jāsamazina līdz vidējai svērtajai likmei par šā EOU izveidošanu pārskata izmeklēšanas perioda laikā.

e)   Secinājumi par EOUS

| (83) | EOU atbrīvošana no diviem ievedmuitas nodokļiem (“muitas pamatnodoklis” un “muitas speciālie papildnodoklis”) un tirdzniecības nodokļa atmaksa ir IV finansu ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt labumus pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē saņem EOU, jo, nemaksājot parastos nodokļus un atgūstot tirdzniecības nodokli, tiek ietaupīta likviditāte. |
| --- | --- |

(83)

EOU atbrīvošana no diviem ievedmuitas nodokļiem (“muitas pamatnodoklis” un “muitas speciālie papildnodoklis”) un tirdzniecības nodokļa atmaksa ir IV finansu ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt labumus pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē saņem EOU, jo, nemaksājot parastos nodokļus un atgūstot tirdzniecības nodokli, tiek ietaupīta likviditāte.

| (84) | Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tās ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“muitas papildnodoklis”) tomēr nenoved pie tā, ka notiek atteikšanās no ieņēmumiem, kuri tiktu savādāk pieprasīti. Ja tiek maksāts akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis, tās var izmantot kā kredītu pašu nākotnes maksājumu saistībām (“CENVAT mehānisms”). Tādēļ šīs maksājums nav galīgs. Ar “CENVAT” kredīta palīdzību galīgais maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejvielām. |
| --- | --- |

(84)

Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tās ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“muitas papildnodoklis”) tomēr nenoved pie tā, ka notiek atteikšanās no ieņēmumiem, kuri tiktu savādāk pieprasīti. Ja tiek maksāts akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis, tās var izmantot kā kredītu pašu nākotnes maksājumu saistībām (“CENVAT mehānisms”). Tādēļ šīs maksājums nav galīgs. Ar “CENVAT” kredīta palīdzību galīgais maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejvielām.

| (85) | Tādējādi tikai atbrīvojums no muitas pamatnodokļa, muitas speciālā papildnodokļa un tirdzniecības nodokļa atmaksa veido subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, un tādēļ pamatregulas 3. panta 4. punkta nozīmē tās uzskata par īpašām un kompensējamām. Kā noteikts EXIM politikas 02-07 6.1. punktā, EOU eksporta mērķis ir conditio sine qua non stimulu iegūšanai. |
| --- | --- |

(85)

Tādējādi tikai atbrīvojums no muitas pamatnodokļa, muitas speciālā papildnodokļa un tirdzniecības nodokļa atmaksa veido subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, un tādēļ pamatregulas 3. panta 4. punkta nozīmē tās uzskata par īpašām un kompensējamām. Kā noteikts EXIM politikas 02-07 6.1. punktā, EOU eksporta mērķis ir conditio sine qua non stimulu iegūšanai.

| (86) | Turklāt atšķirībā no viena eksportētāja sniegtās informācijas šīs subsīdijas nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas minēti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojuma atmaksas definīcija un noteikumi). EOUS šķietamā saderība ar EK ienākošo preču apstrādes sistēmu šajā kontekstā nav svarīga, jo EK sistēma nav pašreizējās izmeklēšanas subjekts. |
| --- | --- |

(86)

Turklāt atšķirībā no viena eksportētāja sniegtās informācijas šīs subsīdijas nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas minēti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojuma atmaksas definīcija un noteikumi). EOUS šķietamā saderība ar EK ienākošo preču apstrādes sistēmu šajā kontekstā nav svarīga, jo EK sistēma nav pašreizējās izmeklēšanas subjekts.

| (87) | Kas attiecas uz tirdzniecības nodokļa atmaksas un atbrīvojuma no ievedmuitas izmantošanu kapitālieguldījumu preču pirkšanai, tie jau neatbilst atļautas nodokļu atmaksas sistēmas noteikumiem, jo šīs preces netiek patērētas ražošanas procesā, kā to prasa I pielikuma h) punkts (tirdzniecības nodokļa atmaksa) un i) punkts (ievedmuitas atmaksa). Eksportētājs iebilda pret šo analīzi un apstrīdēja, ka, tā kā kapitālieguldījumu preces ir nepieciešamas ražošanā, tās per se nevar izslēgt no kādas atļautas nodokļu atmaksas. Tomēr šāds pamatojums nav atspoguļots I pielikuma h) un i) punktu nepārprotamajā formulējumā, jo kapitālieguldījumu preces tiek izmantotas, nevis patērētas ražošanā. Tādēļ iebilde tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(87)

Kas attiecas uz tirdzniecības nodokļa atmaksas un atbrīvojuma no ievedmuitas izmantošanu kapitālieguldījumu preču pirkšanai, tie jau neatbilst atļautas nodokļu atmaksas sistēmas noteikumiem, jo šīs preces netiek patērētas ražošanas procesā, kā to prasa I pielikuma h) punkts (tirdzniecības nodokļa atmaksa) un i) punkts (ievedmuitas atmaksa). Eksportētājs iebilda pret šo analīzi un apstrīdēja, ka, tā kā kapitālieguldījumu preces ir nepieciešamas ražošanā, tās per se nevar izslēgt no kādas atļautas nodokļu atmaksas. Tomēr šāds pamatojums nav atspoguļots I pielikuma h) un i) punktu nepārprotamajā formulējumā, jo kapitālieguldījumu preces tiek izmantotas, nevis patērētas ražošanā. Tādēļ iebilde tiek noraidīta.

| (88) | Papildus un arī attiecībā uz citiem labumiem, kas pieejami saskaņā ar šo shēmu, pēc rūpīgas eksportētāja apsvērumu pārbaudes tika apstiprināts, ka IV nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā apjomā eksportētā produkta ražošanā tika patērētas bez ievedmuitas nodokļa un tirdzniecības nodokļa iepirktas izejvielas (pamatregulas II(II)(4) pielikums un pamatregulas III(II)(2) pielikums, ja runa ir par aizvietojuma atmaksas shēmām). |
| --- | --- |

(88)

Papildus un arī attiecībā uz citiem labumiem, kas pieejami saskaņā ar šo shēmu, pēc rūpīgas eksportētāja apsvērumu pārbaudes tika apstiprināts, ka IV nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā apjomā eksportētā produkta ražošanā tika patērētas bez ievedmuitas nodokļa un tirdzniecības nodokļa iepirktas izejvielas (pamatregulas II(II)(4) pielikums un pamatregulas III(II)(2) pielikums, ja runa ir par aizvietojuma atmaksas shēmām).

| (89) | Iekšzemes tirgū EOU var pārdot ievērojamu savas produkcijas daļu – līdz pat 50 % no gada apgrozījuma. Tādēļ nepastāv likumā noteikts pienākums eksportēt visu kopējo izgatavoto galaproduktu. Turklāt, pateicoties pašsertifikācijas procedūrai, amatpersonas neuzrauga un nekontrolē šādus iekšzemes darījumus. Tātad EOU muitas telpas vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai kontrolei. Tomēr tādējādi palielinās turpmāku pārbaudes elementu nozīme, sevišķi kontrole pār saikni starp beznodokļu izejvielām un eksporta galaproduktu, lai sistēmu varētu saukt par nodokļu atmaksas pārbaudes sistēmu. Uzskata, ka saskaņā ar pašreizējo izmeklēšanu EOU IP laikā nepārdeva iekšzemē 50 %, bet tikai aptuveni 5 % no gada apgrozījuma. Tomēr tas neietekmēja vispārīgāku pastāvošās pārbaudes sistēmas atbilstības novērtējumu. |
| --- | --- |

(89)

Iekšzemes tirgū EOU var pārdot ievērojamu savas produkcijas daļu – līdz pat 50 % no gada apgrozījuma. Tādēļ nepastāv likumā noteikts pienākums eksportēt visu kopējo izgatavoto galaproduktu. Turklāt, pateicoties pašsertifikācijas procedūrai, amatpersonas neuzrauga un nekontrolē šādus iekšzemes darījumus. Tātad EOU muitas telpas vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai kontrolei. Tomēr tādējādi palielinās turpmāku pārbaudes elementu nozīme, sevišķi kontrole pār saikni starp beznodokļu izejvielām un eksporta galaproduktu, lai sistēmu varētu saukt par nodokļu atmaksas pārbaudes sistēmu. Uzskata, ka saskaņā ar pašreizējo izmeklēšanu EOU IP laikā nepārdeva iekšzemē 50 %, bet tikai aptuveni 5 % no gada apgrozījuma. Tomēr tas neietekmēja vispārīgāku pastāvošās pārbaudes sistēmas atbilstības novērtējumu.

| (90) | Attiecībā uz turpmāk izveidotiem pārbaudes pasākumiem jāatceras, ka saskaņā ar 77. apsvērumu un eksportētāja sniegto informāciju EOU nevienā brīdī jau de jure nav saistoši katru importa sūtījumu sasaistīt ar attiecīgo galaprodukta pārvadājuma galamērķi. Tomēr tikai šādi kontrolējot sūtījumus, Indijas iestādes saņems pietiekamu informāciju par izejvielu galapunktu, lai pārliecinātos, ka ievedmuitas/tirdzniecības nodokļa atbrīvojums nepārsniedz izejvielu apjomu eksporta preču ražošanai. Ikmēneša nodokļu deklarācija iekšzemes tirdzniecībai, pamatojoties uz pašnovērtējumu, ko Indijas iestādes regulāri novērtē, ir nepietiekama. Uzņēmumu iekšējās sistēmas, kas tiek uzturētas bez juridiska pienākuma saskaņā ar EXIM-politiku, piemēram, preču partijas saraksta sistēma, nav pietiekama, lai aizstātu šādas pamatprasības arī nodokļu atmaksas pārbaudes sistēmai. Turklāt nodokļu atmaksas pārbaudes sistēma jāveido un jāīsteno valdībai, un to nevar atstāt katra atsevišķā uzņēmuma pārvaldes ziņā, kas veidos informācijas sistēmu. Indijas iestāžu revīzijas pārskati bija pieprasīti gan no uzņēmumiem, gan IV, bet, tā kā tie ne reizes netika iesniegti, tos uzskatīja par nepamatotiem. Tādēļ tas apstiprina, ka, tā kā EOU nepārprotami nelūdz, lai Indijas EXIM politika reģistrētu saikni starp izejvielām un galaproduktu, IV nav izveidojusi efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādas izejvielas un kādā apjomā tika patērētas eksporta ražošanai. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz turpmāk izveidotiem pārbaudes pasākumiem jāatceras, ka saskaņā ar 77. apsvērumu un eksportētāja sniegto informāciju EOU nevienā brīdī jau de jure nav saistoši katru importa sūtījumu sasaistīt ar attiecīgo galaprodukta pārvadājuma galamērķi. Tomēr tikai šādi kontrolējot sūtījumus, Indijas iestādes saņems pietiekamu informāciju par izejvielu galapunktu, lai pārliecinātos, ka ievedmuitas/tirdzniecības nodokļa atbrīvojums nepārsniedz izejvielu apjomu eksporta preču ražošanai. Ikmēneša nodokļu deklarācija iekšzemes tirdzniecībai, pamatojoties uz pašnovērtējumu, ko Indijas iestādes regulāri novērtē, ir nepietiekama. Uzņēmumu iekšējās sistēmas, kas tiek uzturētas bez juridiska pienākuma saskaņā ar EXIM-politiku, piemēram, preču partijas saraksta sistēma, nav pietiekama, lai aizstātu šādas pamatprasības arī nodokļu atmaksas pārbaudes sistēmai. Turklāt nodokļu atmaksas pārbaudes sistēma jāveido un jāīsteno valdībai, un to nevar atstāt katra atsevišķā uzņēmuma pārvaldes ziņā, kas veidos informācijas sistēmu. Indijas iestāžu revīzijas pārskati bija pieprasīti gan no uzņēmumiem, gan IV, bet, tā kā tie ne reizes netika iesniegti, tos uzskatīja par nepamatotiem. Tādēļ tas apstiprina, ka, tā kā EOU nepārprotami nelūdz, lai Indijas EXIM politika reģistrētu saikni starp izejvielām un galaproduktu, IV nav izveidojusi efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādas izejvielas un kādā apjomā tika patērētas eksporta ražošanai.

| (91) | Tāpat IV ne tikai nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajām patērētajām izejvielām, lai gan šāda pārbaude parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II(II)(5) un III(II)(3) pielikums), bet arī nav pierādījusi, ka notikusi ievedmuitas pārsnieguma atmaksa. Kā nosaka pamatregulas 11. panta 8. punkts un 26. panta 1. punkts, jāatceras, ka šāda turpmāka pārbaude principā jābeidz pirms pārbaudes apmeklējuma šādā izmeklēšanā, tā, lai pārbaude, ja to uzskata par nepieciešamu, var notikt, lai liktu pamatu šādai turpmākai pārbaudei. |
| --- | --- |

(91)

Tāpat IV ne tikai nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajām patērētajām izejvielām, lai gan šāda pārbaude parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II(II)(5) un III(II)(3) pielikums), bet arī nav pierādījusi, ka notikusi ievedmuitas pārsnieguma atmaksa. Kā nosaka pamatregulas 11. panta 8. punkts un 26. panta 1. punkts, jāatceras, ka šāda turpmāka pārbaude principā jābeidz pirms pārbaudes apmeklējuma šādā izmeklēšanā, tā, lai pārbaude, ja to uzskata par nepieciešamu, var notikt, lai liktu pamatu šādai turpmākai pārbaudei.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (92) | Ja nepastāv atļauta nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēma, kompensējamais labums ir atlaista kopējā ievedmuita (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis), ko parasti nomaksā pēc importēšanas, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksa, kas arī notiek pārskata izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(92)

Ja nepastāv atļauta nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēma, kompensējamais labums ir atlaista kopējā ievedmuita (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis), ko parasti nomaksā pēc importēšanas, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksa, kas arī notiek pārskata izmeklēšanas periodā.

| (93) | Tika noraidīta eksportētāja prasība ņemt vērā tikai to maksājumu un tirdzniecības nodokļa ietaupīto apjomu, kas bija saistīti ar pārskata izmeklēšanas periodā patērētajām izejvielām. Labumus pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē piešķir tikai pēc izejvielu piegādes bez ievedmuitas vai tirdzniecības nodokļa, jo šajā posmā ievedmuita parasti ir jāmaksā. |
| --- | --- |

(93)

Tika noraidīta eksportētāja prasība ņemt vērā tikai to maksājumu un tirdzniecības nodokļa ietaupīto apjomu, kas bija saistīti ar pārskata izmeklēšanas periodā patērētajām izejvielām. Labumus pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē piešķir tikai pēc izejvielu piegādes bez ievedmuitas vai tirdzniecības nodokļa, jo šajā posmā ievedmuita parasti ir jāmaksā.

i)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa (muitas pamatnodokļa un speciālā muitas papildnodokļa) un tirdzniecības nodokļa atmaksa izejvielām

| (94) | Subsīdijas apjomu eksportētājam, kas izmanto EOUS, aprēķina, pamatojoties uz ievedmuitu, no kuras atteicās (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis) attiecībā uz ražošanas nozarei importētajiem materiāliem, t.i., neiepakotām zālēm un starpproduktiem bez iesaiņojuma, un tirdzniecības nodokli, ko atmaksā šai nozarei, abiem attiecoties uz pārskata izmeklēšanas periodu. Nepieciešamās izmaksas subsīdiju iegūšanai atskaitīja no šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai iegūtu subsīdiju summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šādu subsīdiju summu sadalīja visam eksporta apgrozījumam, kuru radīja farmācijas nozares lielākā daļa (še turpmāk – “nozare”) pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgo denominatoru, jo subsīdiju nosaka pēc eksporta izpildes un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavoto, saražoto, eksportēto vai pārvadāto apjomu. Šādi iegūtu subsīdiju apmērs bija 29,6 %. |
| --- | --- |

(94)

Subsīdijas apjomu eksportētājam, kas izmanto EOUS, aprēķina, pamatojoties uz ievedmuitu, no kuras atteicās (muitas pamatnodoklis un speciālais muitas papildnodoklis) attiecībā uz ražošanas nozarei importētajiem materiāliem, t.i., neiepakotām zālēm un starpproduktiem bez iesaiņojuma, un tirdzniecības nodokli, ko atmaksā šai nozarei, abiem attiecoties uz pārskata izmeklēšanas periodu. Nepieciešamās izmaksas subsīdiju iegūšanai atskaitīja no šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai iegūtu subsīdiju summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šādu subsīdiju summu sadalīja visam eksporta apgrozījumam, kuru radīja farmācijas nozares lielākā daļa (še turpmāk – “nozare”) pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgo denominatoru, jo subsīdiju nosaka pēc eksporta izpildes un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavoto, saražoto, eksportēto vai pārvadāto apjomu. Šādi iegūtu subsīdiju apmērs bija 29,6 %.

ii)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa (muitas pamatnodoklis un speciālās muitas papildnodoklis) kapitālieguldījumu precēm

| (95) | Atšķirībā no izejvielām kapitālieguldījumu preces netiek fiziski iestrādātas pabeigtajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu labumu, ko gūst izmeklējamais uzņēmums, aprēķina, pamatojoties uz nenomaksāto ievedmuitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, ko sadala par laikposmu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma laikposmam konkrētajā ražošanas nozarē. Lai noteiktu šādu parasto nolietojuma laikposmu, aprēķina vidējo svērto lielumu no visiem nolietojuma laikposmiem, kurus izmanto visi eksportētāji, kas sadarbojas. Izmeklējamā EOU prasība izmantot uzņēmumam raksturīgo nolietojuma laikposmu jānoraida, jo jēdziens “parasts” nav sinonīms jēdzienam “individuāls”, bet jēdzienam “raksturīgais vidējais rādītājs”. Tādejādi aprēķināto apjomu, ko var attiecināt uz pārskata izmeklēšanas periodu, koriģē, pieskaitot procentus šajā periodā, kas atbilst labuma apjomam periodā un tādējādi piešķir visu šīs shēmas labumu saņēmējam. Pieskaitāmo procentu summas pamatā ir komerclikme pārskata izmeklēšanas periodā Indijā. Eksportētāja prasība izmantot zemāko vidējo likmi nemainīja iznākumu, t.i., subsīdijas apjoms nemainījās. Nepieciešamās izmaksas, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai iegūtu subsīdiju apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 7. panta 3. punktu šo subsīdijas summu sadalīja visam eksporta apgrozījumam, kuru radīja nozare pārskata izmeklēšanas laikā, kā atbilstīgo skaitītāju, jo subsīdiju nosaka pēc eksporta izpildes un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavoto, saražoto, eksportēto vai pārvadāto apjomu. Šādi iegūts subsīdijas apmērs bija 1,3 %. |
| --- | --- |

(95)

Atšķirībā no izejvielām kapitālieguldījumu preces netiek fiziski iestrādātas pabeigtajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu labumu, ko gūst izmeklējamais uzņēmums, aprēķina, pamatojoties uz nenomaksāto ievedmuitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, ko sadala par laikposmu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma laikposmam konkrētajā ražošanas nozarē. Lai noteiktu šādu parasto nolietojuma laikposmu, aprēķina vidējo svērto lielumu no visiem nolietojuma laikposmiem, kurus izmanto visi eksportētāji, kas sadarbojas. Izmeklējamā EOU prasība izmantot uzņēmumam raksturīgo nolietojuma laikposmu jānoraida, jo jēdziens “parasts” nav sinonīms jēdzienam “individuāls”, bet jēdzienam “raksturīgais vidējais rādītājs”. Tādejādi aprēķināto apjomu, ko var attiecināt uz pārskata izmeklēšanas periodu, koriģē, pieskaitot procentus šajā periodā, kas atbilst labuma apjomam periodā un tādējādi piešķir visu šīs shēmas labumu saņēmējam. Pieskaitāmo procentu summas pamatā ir komerclikme pārskata izmeklēšanas periodā Indijā. Eksportētāja prasība izmantot zemāko vidējo likmi nemainīja iznākumu, t.i., subsīdijas apjoms nemainījās. Nepieciešamās izmaksas, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no šīs summas saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai iegūtu subsīdiju apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 7. panta 3. punktu šo subsīdijas summu sadalīja visam eksporta apgrozījumam, kuru radīja nozare pārskata izmeklēšanas laikā, kā atbilstīgo skaitītāju, jo subsīdiju nosaka pēc eksporta izpildes un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavoto, saražoto, eksportēto vai pārvadāto apjomu. Šādi iegūts subsīdijas apmērs bija 1,3 %.

| (96) | Tādējādi kopējais subsīdiju apmērs saskaņā ar EOUS attiecīgajam uzņēmumam bija 30,9 %. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi kopējais subsīdiju apmērs saskaņā ar EOUS attiecīgajam uzņēmumam bija 30,9 %.

4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (še turpmāk “EPCG”)

a)   Juridiskais pamats

| (97) | EPCGS detalizētāks apraksts iekļauts EXIM-politikas 02-07 5. nodaļā un PR I 02-07 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(97)

EPCGS detalizētāks apraksts iekļauts EXIM-politikas 02-07 5. nodaļā un PR I 02-07 5. nodaļā.

b)   Atbilstība

| (98) | Ražotājs eksportētājs, tirgotājs eksportētājs, kurš ir “saistīts ar” atbalstu nodrošinošiem ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(98)

Ražotājs eksportētājs, tirgotājs eksportētājs, kurš ir “saistīts ar” atbalstu nodrošinošiem ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu.

c)   Praktiskā ieviešana

| (99) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmums var importēt kapitālieguldījumu preces (jaunas un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas kapitālieguldījumu preces, kas nav vecākas par 10 gadiem) par samazinātu nodokļa likmi. Šim nolūkam IV pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Kopš 2000. gada aprīļa shēma nodrošina samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas ir 5 % un kuru piemēro visām kapitālieguldījumu precēm, kas tiek importētas saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam tika piemērota spēkā esošā nodokļa likme, kas bija 11 % (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstas vērtības importa gadījumos tika piemērota nulles nodokļa likme. Lai pildītu pienākumu eksportēt, importētās kapitālieguldījumu preces vajadzēja izmantot, lai ražotu noteiktu daudzumu eksporta preču noteiktā laikposmā. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmums var importēt kapitālieguldījumu preces (jaunas un kopš 2003. gada aprīļa arī otrreizējas lietošanas kapitālieguldījumu preces, kas nav vecākas par 10 gadiem) par samazinātu nodokļa likmi. Šim nolūkam IV pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Kopš 2000. gada aprīļa shēma nodrošina samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi, kas ir 5 % un kuru piemēro visām kapitālieguldījumu precēm, kas tiek importētas saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam tika piemērota spēkā esošā nodokļa likme, kas bija 11 % (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstas vērtības importa gadījumos tika piemērota nulles nodokļa likme. Lai pildītu pienākumu eksportēt, importētās kapitālieguldījumu preces vajadzēja izmantot, lai ražotu noteiktu daudzumu eksporta preču noteiktā laikposmā.

| (100) | EPCGS licences turētājs var gūt kapitālieguldījumu preces arī iekšzemē. Šādā gadījumā kapitālieguldījumu preču iekšzemes ražotājs var izmantot labumus un importēt elementus bez muitas nodokļiem, kas tam nepieciešami šādu kapitālieguldījumu preču izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt labumus no nosacīta eksporta attiecībā uz kapitālieguldījumu preču piegādi EPCGS licences turētājam. |
| --- | --- |

(100)

EPCGS licences turētājs var gūt kapitālieguldījumu preces arī iekšzemē. Šādā gadījumā kapitālieguldījumu preču iekšzemes ražotājs var izmantot labumus un importēt elementus bez muitas nodokļiem, kas tam nepieciešami šādu kapitālieguldījumu preču izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt labumus no nosacīta eksporta attiecībā uz kapitālieguldījumu preču piegādi EPCGS licences turētājam.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (101) | Pēc nodošanas atklātībā IV un viens ražotājs eksportētājs norādīja uz to, ka i) nolietojuma laikposms, ko izmanto attiecībā uz kapitālieguldījumu precēm, esot neadekvāti norādīts ieinteresētajām personām un ka ii) nav pietiekami norādīts, kāpēc un kādā apjomā tika pieskaitīti procenti, lai aprēķinātu kompensējamo subsīdijas apjomu. |
| --- | --- |

(101)

Pēc nodošanas atklātībā IV un viens ražotājs eksportētājs norādīja uz to, ka i) nolietojuma laikposms, ko izmanto attiecībā uz kapitālieguldījumu precēm, esot neadekvāti norādīts ieinteresētajām personām un ka ii) nav pietiekami norādīts, kāpēc un kādā apjomā tika pieskaitīti procenti, lai aprēķinātu kompensējamo subsīdijas apjomu.

e)   Secinājumi par EPCG shēmu

| (102) | EPCGS sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir IV finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina IV nodokļu ieņēmumus, ko citādāk būtu jānomaksā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumus eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti pēc importēšanas, uzlabo likviditāti. |
| --- | --- |

(102)

EPCGS sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir IV finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina IV nodokļu ieņēmumus, ko citādāk būtu jānomaksā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumus eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti pēc importēšanas, uzlabo likviditāti.

| (103) | Bez tam EPCGS juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(103)

Bez tam EPCGS juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (104) | Beidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietojuma atmaksas shēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības joma nesedz kapitālieguldījumu preces, jo tās netiek patērētas eksportēto produktu ražošanā. |
| --- | --- |

(104)

Beidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietojuma atmaksas shēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības joma nesedz kapitālieguldījumu preces, jo tās netiek patērētas eksportēto produktu ražošanā.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (105) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apjomu aprēķina, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētām kapitālieguldījumu precēm, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma laikposmam antibiotiku nozarē. Saskaņā ar noteikto praksi tādéjādi aprēķināto apjomu, ko var attiecināt uz periodu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, sadala, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu labumu pilno vērtību laika gaitā. Uzskatīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Nepieciešamās izmaksas, lai iegūtu subsīdiju, tika atskaitītas no šī apjoma saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai saņemtu subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 7. panta 3. punktu šo subsīdiju sadalīja visam eksporta apgrozījumam pārskata izmeklēšanas periodā kā pareizo denominatoru, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta izpilde un to nepiešķir, balstoties uz izgatavoto, saražoto, eksportēto vai pārvadāto apjomu pamata. Četri uzņēmumi guva labumus no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā. Iegūtās subsīdijas bija nelielas. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apjomu aprēķina, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētām kapitālieguldījumu precēm, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma laikposmam antibiotiku nozarē. Saskaņā ar noteikto praksi tādéjādi aprēķināto apjomu, ko var attiecināt uz periodu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, sadala, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu labumu pilno vērtību laika gaitā. Uzskatīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Nepieciešamās izmaksas, lai iegūtu subsīdiju, tika atskaitītas no šī apjoma saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lai saņemtu subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un 7. panta 3. punktu šo subsīdiju sadalīja visam eksporta apgrozījumam pārskata izmeklēšanas periodā kā pareizo denominatoru, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta izpilde un to nepiešķir, balstoties uz izgatavoto, saražoto, eksportēto vai pārvadāto apjomu pamata. Četri uzņēmumi guva labumus no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā. Iegūtās subsīdijas bija nelielas.

| (106) | Tā kā EPCGS šajā gadījumā nebūs kompensējama, nav nepieciešams atbildēt uz atbilstošajiem komentāriem par nodošanu atklātībā. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā EPCGS šajā gadījumā nebūs kompensējama, nav nepieciešams atbildēt uz atbilstošajiem komentāriem par nodošanu atklātībā.

5.   Eksporta kredīta shēma (“ECS”)

a)   Juridiskais pamats

| (107) | Detalizēta informācija par shēmu sniegta “Master Circular IECD No. 5/04.02.02/2002-03” (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un “Master Circular IECD No. 4/04.02.02/2002-03” (Eksporta kredīts rūpijās), ko izdevusi Indijas Rezervju banka (“RBI”) un kas paredzēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(107)

Detalizēta informācija par shēmu sniegta “Master Circular IECD No. 5/04.02.02/2002-03” (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un “Master Circular IECD No. 4/04.02.02/2002-03” (Eksporta kredīts rūpijās), ko izdevusi Indijas Rezervju banka (“RBI”) un kas paredzēts visām Indijas komercbankām.

b)   Atbilstība

| (108) | Ražotāji eksportētājs un tirgotājs eksportētājs ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu. |
| --- | --- |

(108)

Ražotāji eksportētājs un tirgotājs eksportētājs ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu.

c)   Praktiskā ieviešana

| (109) | Saskaņā ar šo shēmu RBI obligāti nosaka maksimālās augstākās procentu likmes, kas jāpiemēro eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtās, un šīs likmes komercbankas var likt eksportētājam maksāt, “lai kredīts būtu pieejams eksportētājiem un likmes būtu starptautiski konkurētspējīgas”. ECS sastāv no divām apakšshēmām: viena ir pirmsnosūtīšanas eksporta kredīta shēma (“packing credit”), kas sedz eksportētājam sniegtos kredītus pirkuma finansēšanai, preču pārstrādei, izgatavošanai, iepakošanai un/vai nosūtīšanai pirms eksportēšanas, un otrā ir pēcnosūtīšanas eksporta kredīta shēma, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus ar mērķi finansēt eksporta debitoru parādus. RBI arī dod norādījumus bankām, ka kāda to tīro kredītu daļa jānodrošina eksporta finansēšanai. |
| --- | --- |

(109)

Saskaņā ar šo shēmu RBI obligāti nosaka maksimālās augstākās procentu likmes, kas jāpiemēro eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtās, un šīs likmes komercbankas var likt eksportētājam maksāt, “lai kredīts būtu pieejams eksportētājiem un likmes būtu starptautiski konkurētspējīgas”. ECS sastāv no divām apakšshēmām: viena ir pirmsnosūtīšanas eksporta kredīta shēma (“packing credit”), kas sedz eksportētājam sniegtos kredītus pirkuma finansēšanai, preču pārstrādei, izgatavošanai, iepakošanai un/vai nosūtīšanai pirms eksportēšanas, un otrā ir pēcnosūtīšanas eksporta kredīta shēma, kas nodrošina apgrozāmā kapitāla aizdevumus ar mērķi finansēt eksporta debitoru parādus. RBI arī dod norādījumus bankām, ka kāda to tīro kredītu daļa jānodrošina eksporta finansēšanai.

| (110) | Šo RBI ģenerālapkārtrakstu rezultātā eksportētāji var iegūt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm salīdzinājumā ar tām procentu likmēm, kas tiek piemērotas parastiem komerckredītiem (“cash credits”) un tiek noteiktas atbilstoši tirgus apstākļiem. Šai ziņā ģenerālapkārtraksts par rūpiju eksporta kredītu nosaka, ka “augstākās procentu likmes kredītiem, kas tiek piešķirti eksportētājiem saskaņā ar ģenerālapkārtrakstu, ir zemākas nekā maksimālās aizdevumu likmes, kādas parasti piešķir aizņēmējiem; šā iemesla dēļ tās šajā nozīmē ir kā atvieglojums”. Atšķirība starp likmēm var pazemināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un kredītus skaidrā naudā ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(110)

Šo RBI ģenerālapkārtrakstu rezultātā eksportētāji var iegūt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm salīdzinājumā ar tām procentu likmēm, kas tiek piemērotas parastiem komerckredītiem (“cash credits”) un tiek noteiktas atbilstoši tirgus apstākļiem. Šai ziņā ģenerālapkārtraksts par rūpiju eksporta kredītu nosaka, ka “augstākās procentu likmes kredītiem, kas tiek piešķirti eksportētājiem saskaņā ar ģenerālapkārtrakstu, ir zemākas nekā maksimālās aizdevumu likmes, kādas parasti piešķir aizņēmējiem; šā iemesla dēļ tās šajā nozīmē ir kā atvieglojums”. Atšķirība starp likmēm var pazemināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un kredītus skaidrā naudā ar vienādiem nosacījumiem.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (111) | Pēc informācijas sniegšanas divi eksportētāji, kas bija saņēmuši labumus saskaņā ar šo shēmu, apgalvoja, ka ECS ir nekompensējama subsīdija. Šai sakarā viņi paziņoja, ka i) lai subsīdija būtu kompensējama, nepieciešams valsts naudas līdzekļu pārvedums, ii) ECS likmes tiek noteiktas pēc tirgus apstākļiem, jo dažādas komercbankas piedāvā būtiski atšķirīgas procentu likmes, un iii) procentu likmes kredītiem skaidrā naudā ir augstākas nekā eksporta kredītiem, jo eksporta finansēšana nav tik riskanta (“self executing”) un ārvalstu valūtas eksporta kredītu gadījumā, pateicoties šķietami zemākai inflācijai brīvi konvertējamās ārvalstu valūtās salīdzinājumā ar Indijas rūpiju, tie uzskatīja, ka tā ietekmē procentu likmes. |
| --- | --- |

(111)

Pēc informācijas sniegšanas divi eksportētāji, kas bija saņēmuši labumus saskaņā ar šo shēmu, apgalvoja, ka ECS ir nekompensējama subsīdija. Šai sakarā viņi paziņoja, ka i) lai subsīdija būtu kompensējama, nepieciešams valsts naudas līdzekļu pārvedums, ii) ECS likmes tiek noteiktas pēc tirgus apstākļiem, jo dažādas komercbankas piedāvā būtiski atšķirīgas procentu likmes, un iii) procentu likmes kredītiem skaidrā naudā ir augstākas nekā eksporta kredītiem, jo eksporta finansēšana nav tik riskanta (“self executing”) un ārvalstu valūtas eksporta kredītu gadījumā, pateicoties šķietami zemākai inflācijai brīvi konvertējamās ārvalstu valūtās salīdzinājumā ar Indijas rūpiju, tie uzskatīja, ka tā ietekmē procentu likmes.

| (112) | Bez tam viens eksportētājs, nenorādot jaunu subsīdiju apmēra aprēķinu, apgalvoja, ka aprēķiniem jāizmanto citu tādu banku likmes, kas pārbaudes apmeklējuma laikā nav identificētas kā aizdevējbankas, un jebkurā gadījumā salīdzinājumam jāizmanto tikai zemākās likmes gan eksporta, gan kredītiem skaidrā naudā. Cits eksportētājs, nesniedzot pierādījumus, iebilda, ka aizdevuma apjoms jāsamazina par 25 %, kas šķietami ir pašu kapitāls, kaut gan grāmatojumos tiek identificēts kā ārvalstu kapitāls. |
| --- | --- |

(112)

Bez tam viens eksportētājs, nenorādot jaunu subsīdiju apmēra aprēķinu, apgalvoja, ka aprēķiniem jāizmanto citu tādu banku likmes, kas pārbaudes apmeklējuma laikā nav identificētas kā aizdevējbankas, un jebkurā gadījumā salīdzinājumam jāizmanto tikai zemākās likmes gan eksporta, gan kredītiem skaidrā naudā. Cits eksportētājs, nesniedzot pierādījumus, iebilda, ka aizdevuma apjoms jāsamazina par 25 %, kas šķietami ir pašu kapitāls, kaut gan grāmatojumos tiek identificēts kā ārvalstu kapitāls.

e)   Secinājumi par ECS

| (113) | Pirmkārt, ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 107. apsvērumā minētie RBI ģenerālapkārtraksti, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem un šai gadījumā labumi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirti šādam eksportētājam. Secināja, ka labums tiek piešķirts tikai tad, ja eksportētāji sadarbojas un pastāv atšķirīgas likmes. Pretēji iepriekš minētajai informācijas iesniegšanai šādas likmju atšķirības nevar skaidrot tikai ar komercbanku uzvedību tirgū. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir RBI metodoloģijas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt, ja nebūtu RBI ģenerālapkārtraksta, komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansēšanas aizdevējiem noteikt kādas varbūt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtās. Apkopojot atbildes uz šo iesniegto informāciju, jāatceras, ka RBI ģenerālapkārtraksta mērķis ir nodrošināt eksporta finansējumu ar “starptautiski konkurētspējīgām likmēm” un RBI pati uzskata, ka eksporta kredītu likmes ir “koncesīvas”. Otrkārt, lai gan preferenciālus kredītus saskaņā ar ECS piešķir komercbankas, šis labums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) daļa, ne ASCM neprasa maksu par publiskiem kontiem, piemēram, IV veiktu atmaksu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojumu veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta i), ii) vai iii) daļā minētās funkcijas. RBI ir valsts iestāde un uz to attiecas definīcija “valdība” saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punktu. Šī banka 100 % pieder valdībai, tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ IV. RBI dod norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši nosacījumi, piemēram, arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti RBI ģenerālapkārtrakstā un RBI nolikumos par to, ka komercbankām noteikta to tīro kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Šie norādījumi uzliek pienākumu komercbankām veikt savas funkcijas, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā attiecībā uz aizdevumiem preferenciāla eksporta finansēšanas veidā. Kā nosaka pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļa, šāda tiešu naudas līdzekļu nodošana aizdevumu veidā atbilstoši noteiktiem apstākļiem parasti tiek uzticēta valdībai, un prakse būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tādēļ ir atkarīgas no eksporta izpildes. |
| --- | --- |

(113)

Pirmkārt, ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 107. apsvērumā minētie RBI ģenerālapkārtraksti, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem un šai gadījumā labumi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirti šādam eksportētājam. Secināja, ka labums tiek piešķirts tikai tad, ja eksportētāji sadarbojas un pastāv atšķirīgas likmes. Pretēji iepriekš minētajai informācijas iesniegšanai šādas likmju atšķirības nevar skaidrot tikai ar komercbanku uzvedību tirgū. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir RBI metodoloģijas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt, ja nebūtu RBI ģenerālapkārtraksta, komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansēšanas aizdevējiem noteikt kādas varbūt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtās. Apkopojot atbildes uz šo iesniegto informāciju, jāatceras, ka RBI ģenerālapkārtraksta mērķis ir nodrošināt eksporta finansējumu ar “starptautiski konkurētspējīgām likmēm” un RBI pati uzskata, ka eksporta kredītu likmes ir “koncesīvas”. Otrkārt, lai gan preferenciālus kredītus saskaņā ar ECS piešķir komercbankas, šis labums ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) daļa, ne ASCM neprasa maksu par publiskiem kontiem, piemēram, IV veiktu atmaksu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojumu veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta i), ii) vai iii) daļā minētās funkcijas. RBI ir valsts iestāde un uz to attiecas definīcija “valdība” saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punktu. Šī banka 100 % pieder valdībai, tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ IV. RBI dod norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši nosacījumi, piemēram, arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti RBI ģenerālapkārtrakstā un RBI nolikumos par to, ka komercbankām noteikta to tīro kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Šie norādījumi uzliek pienākumu komercbankām veikt savas funkcijas, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā attiecībā uz aizdevumiem preferenciāla eksporta finansēšanas veidā. Kā nosaka pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļa, šāda tiešu naudas līdzekļu nodošana aizdevumu veidā atbilstoši noteiktiem apstākļiem parasti tiek uzticēta valdībai, un prakse būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tādēļ ir atkarīgas no eksporta izpildes.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (114) | Subsīdijas apjoms aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp procentu likmi, kas samaksāta par pārskata izmeklēšanas periodā izmantotu eksporta kredītu, un apjomu, kas būtu jāmaksā, ja tāda pati procentu likme tiktu piemērota kāda uzņēmuma izmantotiem parastiem komerckredītiem. Šīs subsīdijas apjoms (skaitītājs) sadalīts par visu eksporta apgrozījuma pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgais denominators saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta izpilde un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Novēlotā prasība, kuru izteica viens eksportētājs par to, ka kredīta summa, kas tika pārbaudīta apmeklējumā “uz vietas”, jāsamazina par 25 %, jo to šādā apmērā šķietami veido pašu kapitāls, kaut kas, kas netika minēts iepriekš vai pārbaudes laikā, netika pamatota un tādēļ to nevar pieņemt. Ciktāl runa ir par prasību, lai to izmantotu attiecībā uz aizdevējbanku jauno informāciju, nevis pārbaudes apmeklējuma laikā sniegto informāciju, arī tā jānoraida, jo šī informācija netika sniegta savlaicīgi un netika pārbaudīta. Jebkurā gadījumā šis eksportētājs nepamatoja savu prasību, ka eksporta finansējumu tas ieguva tikai no komercbankām ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem. Seši uzņēmumi izmantoja ECS labumus. Viņi ieguva subsīdijas gandrīz 2,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(114)

Subsīdijas apjoms aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp procentu likmi, kas samaksāta par pārskata izmeklēšanas periodā izmantotu eksporta kredītu, un apjomu, kas būtu jāmaksā, ja tāda pati procentu likme tiktu piemērota kāda uzņēmuma izmantotiem parastiem komerckredītiem. Šīs subsīdijas apjoms (skaitītājs) sadalīts par visu eksporta apgrozījuma pārskata izmeklēšanas periodā kā atbilstīgais denominators saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta izpilde un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Novēlotā prasība, kuru izteica viens eksportētājs par to, ka kredīta summa, kas tika pārbaudīta apmeklējumā “uz vietas”, jāsamazina par 25 %, jo to šādā apmērā šķietami veido pašu kapitāls, kaut kas, kas netika minēts iepriekš vai pārbaudes laikā, netika pamatota un tādēļ to nevar pieņemt. Ciktāl runa ir par prasību, lai to izmantotu attiecībā uz aizdevējbanku jauno informāciju, nevis pārbaudes apmeklējuma laikā sniegto informāciju, arī tā jānoraida, jo šī informācija netika sniegta savlaicīgi un netika pārbaudīta. Jebkurā gadījumā šis eksportētājs nepamatoja savu prasību, ka eksporta finansējumu tas ieguva tikai no komercbankām ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem. Seši uzņēmumi izmantoja ECS labumus. Viņi ieguva subsīdijas gandrīz 2,3 % apmērā.

6.   Ienākumu nodokļa shēmas

a)   Atbrīvojuma no eksporta ienākumu nodokļa shēma (“EITES”)

i)   1961. gada Ienākumu nodokļa akta (“ITA”) 80HHC iedaļa

| (115) | Tika noteikts, ka četri no izmeklēšanā iesaistītajiem eksportētājiem saņēma labumus, kas izpaudās kā daļējs atbrīvojums no ienākumu nodokļa par peļņu, kas gūta no eksporta pārdošanas pārskata izmeklēšanas periodā. Juridisko pamatu šim atbrīvojumam nosaka ITA 80HHC iedaļa. |
| --- | --- |

(115)

Tika noteikts, ka četri no izmeklēšanā iesaistītajiem eksportētājiem saņēma labumus, kas izpaudās kā daļējs atbrīvojums no ienākumu nodokļa par peļņu, kas gūta no eksporta pārdošanas pārskata izmeklēšanas periodā. Juridisko pamatu šim atbrīvojumam nosaka ITA 80HHC iedaļa.

| (116) | Šo ITA noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t.i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk. Tātad ITA 80HHC paredz, ka pēc 2004. gada 31. marta labums nav jāpiešķir pieteikuma iesniedzējam. Kaut gan četri no izmeklēšanā iesaistītajiem eksportētājiem guva labumus no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā, ņemot vērā, ka shēmu atcēla, tā nav jākompensē saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(116)

Šo ITA noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t.i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk. Tātad ITA 80HHC paredz, ka pēc 2004. gada 31. marta labums nav jāpiešķir pieteikuma iesniedzējam. Kaut gan četri no izmeklēšanā iesaistītajiem eksportētājiem guva labumus no šīs shēmas pārskata izmeklēšanas periodā, ņemot vērā, ka shēmu atcēla, tā nav jākompensē saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.

ii)   ITA 10.A un 10.B iedaļa

| (117) | Pilnīgs atbrīvojums no ienākumu nodokļa par peļņu, kas gūta no eksporta preču pārdošanas attiecībā uz jaunizveidotu uzņēmumu SEZ, brīvās tirdzniecības zonā, Elektroniskās aparatūras tehnoloģiju parkā vai Programmatūru tehnoloģiju parkā (ITA 10.A iedaļa) vai jaunizveidotā EOU (ITA 10.B iedaļa), pirmajos desmit ražošanas gados ir spēkā līdz 2010. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(117)

Pilnīgs atbrīvojums no ienākumu nodokļa par peļņu, kas gūta no eksporta preču pārdošanas attiecībā uz jaunizveidotu uzņēmumu SEZ, brīvās tirdzniecības zonā, Elektroniskās aparatūras tehnoloģiju parkā vai Programmatūru tehnoloģiju parkā (ITA 10.A iedaļa) vai jaunizveidotā EOU (ITA 10.B iedaļa), pirmajos desmit ražošanas gados ir spēkā līdz 2010. gada 31. martam.

| (118) | Kāds uzņēmums pēdējo desmit gadu laikā izmantoja labumus saskaņā ar ITA 10.B iedaļu kopš 1993./1994. finanšu gada. Šā iemesla dēļ uzņēmums vairs nav tiesīgs saņemt labumus saskaņā ar ITA 10.B iedaļu, sākot ar 2003./2004. finanšu gadu un turpmāk. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu šī shēma pašreizējā lietā netiek kompensēta. |
| --- | --- |

(118)

Kāds uzņēmums pēdējo desmit gadu laikā izmantoja labumus saskaņā ar ITA 10.B iedaļu kopš 1993./1994. finanšu gada. Šā iemesla dēļ uzņēmums vairs nav tiesīgs saņemt labumus saskaņā ar ITA 10.B iedaļu, sākot ar 2003./2004. finanšu gadu un turpmāk. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu šī shēma pašreizējā lietā netiek kompensēta.

b)   Ienākumu nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību (“ITIRAD”)

i)   Juridiskais pamats

| (119) | Detalizēts ITIRAD apraksts sniegts ITA 35(2AB) iedaļā. |
| --- | --- |

(119)

Detalizēts ITIRAD apraksts sniegts ITA 35(2AB) iedaļā.

ii)   Atbilstība

| (120) | Uzņēmumi, kas darbojas biotehnoloģiju jomā vai zāļu, farmācijas preču, ķīmijas preču, elektronikas iekārtu, datoru un datoru programmatūras, telekomunikācijas iekārtu, helikopteru, lidaparātu vai citu tādu lietu vai preču apstrādē, par kurām var paziņot, ir tiesīgi saņemt labumus saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

(120)

Uzņēmumi, kas darbojas biotehnoloģiju jomā vai zāļu, farmācijas preču, ķīmijas preču, elektronikas iekārtu, datoru un datoru programmatūras, telekomunikācijas iekārtu, helikopteru, lidaparātu vai citu tādu lietu vai preču apstrādē, par kurām var paziņot, ir tiesīgi saņemt labumus saskaņā ar šo shēmu.

iii)   Praktiskā ieviešana

| (121) | Saskaņā ar IV Zinātniskās un rūpnieciskās izpētes departamenta lēmumu, ikvienu izdevumu (kas nav izmaksas par zemi vai ēkām) vai izpētes un attīstības iespējām uzņēmumā ienākumu nodokļa nolūkā atļauts samazināt par summu, kas vienāda ar 150 % no de facto radītajām izmaksām. Tādējādi, par 50 % samazinot fiktīvus izdevumus (t.i., izdevumus, kas faktiski nav radušies), ienākumu nodokļa bāze un attiecīgi ienākumu nodokļa slogs mākslīgi samazinās. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar IV Zinātniskās un rūpnieciskās izpētes departamenta lēmumu, ikvienu izdevumu (kas nav izmaksas par zemi vai ēkām) vai izpētes un attīstības iespējām uzņēmumā ienākumu nodokļa nolūkā atļauts samazināt par summu, kas vienāda ar 150 % no de facto radītajām izmaksām. Tādējādi, par 50 % samazinot fiktīvus izdevumus (t.i., izdevumus, kas faktiski nav radušies), ienākumu nodokļa bāze un attiecīgi ienākumu nodokļa slogs mākslīgi samazinās.

iv)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (122) | Pēc nodošanas atklātībā viens eksportētājs, kurš saņēma labumus saskaņā ar šo shēmu, sniedza šādu informāciju. Šo shēmu nevajadzētu kompensēt, jo i) kaut gan ITIRAD ir patiešām ierobežots un attiecas uz dažām nozarēm, to neuzskata par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē, jo visi uzņēmumi šajās nozarēs ir atbilstīgi, un ii) izdevumi, kas radušies pēc 2005. gada 31. maija saskaņā ar ITA 35(2AB) iedaļas 5. apakšiedaļu negūst labumus saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

(122)

Pēc nodošanas atklātībā viens eksportētājs, kurš saņēma labumus saskaņā ar šo shēmu, sniedza šādu informāciju. Šo shēmu nevajadzētu kompensēt, jo i) kaut gan ITIRAD ir patiešām ierobežots un attiecas uz dažām nozarēm, to neuzskata par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē, jo visi uzņēmumi šajās nozarēs ir atbilstīgi, un ii) izdevumi, kas radušies pēc 2005. gada 31. maija saskaņā ar ITA 35(2AB) iedaļas 5. apakšiedaļu negūst labumus saskaņā ar šo shēmu.

v)   Secinājumi par ITIRAD

| (123) | ITIRAD sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Saskaņā ar ITA 35 (2AB) iedaļu mākslīgs ienākumu nodokļa bāzes samazinājums ITA 35(2AB) iedaļas nozīmē ir IV finansiāls ieguldījums, jo tas samazina IV ienākumu nodokļa ieņēmumus, ko citādāk saņemtu. Turklāt ienākumu nodokļa samazinājums dod labumus uzņēmumam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(123)

ITIRAD sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Saskaņā ar ITA 35 (2AB) iedaļu mākslīgs ienākumu nodokļa bāzes samazinājums ITA 35(2AB) iedaļas nozīmē ir IV finansiāls ieguldījums, jo tas samazina IV ienākumu nodokļa ieņēmumus, ko citādāk saņemtu. Turklāt ienākumu nodokļa samazinājums dod labumus uzņēmumam, jo uzlabo tā likviditāti.

| (124) | IV apgalvoja un pēc informācijas sniegšanas bez pamatojuma atkārtoja, ka tiesības saņemt ITIRAD pamatojas uz objektīviem kritērijiem un tādēļ shēma nav īpaša. Tomēr ITA 35(2AB) iedaļas skaidrais formulējums pierāda, ka ITIRAD de jure ir īpaša pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un tādēļ ir kompensējama. Objektīvi kritēriji neregulē tiesības uz šo shēmu, jo tie ir neitrāli pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Labumi saskaņā ar šo shēmu ir pieejami tikai dažām ražošanas nozarēm, kas nosauktas 120. apsvērumā; IV nav padarījusi šo shēmu pieejamu visām nozarēm. Pretēji informācijai, kuru sniedza viens eksportētājs, šādi ierobežojumi nozīmē specifiskumu, jo pamatregulas 3. panta 2. punktā noteiktā kategorija ”ražošanas nozaru grupa” sinonīmi apraksta nozaru ierobežojumus. Šis ierobežojums pēc būtības nav ekonomisks un horizontāls savā piemērojumā, kas attiecas uz, piemēram, darbinieku skaitu vai uzņēmuma lielumu. |
| --- | --- |

(124)

IV apgalvoja un pēc informācijas sniegšanas bez pamatojuma atkārtoja, ka tiesības saņemt ITIRAD pamatojas uz objektīviem kritērijiem un tādēļ shēma nav īpaša. Tomēr ITA 35(2AB) iedaļas skaidrais formulējums pierāda, ka ITIRAD de jure ir īpaša pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un tādēļ ir kompensējama. Objektīvi kritēriji neregulē tiesības uz šo shēmu, jo tie ir neitrāli pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Labumi saskaņā ar šo shēmu ir pieejami tikai dažām ražošanas nozarēm, kas nosauktas 120. apsvērumā; IV nav padarījusi šo shēmu pieejamu visām nozarēm. Pretēji informācijai, kuru sniedza viens eksportētājs, šādi ierobežojumi nozīmē specifiskumu, jo pamatregulas 3. panta 2. punktā noteiktā kategorija ”ražošanas nozaru grupa” sinonīmi apraksta nozaru ierobežojumus. Šis ierobežojums pēc būtības nav ekonomisks un horizontāls savā piemērojumā, kas attiecas uz, piemēram, darbinieku skaitu vai uzņēmuma lielumu.

| (125) | Turklāt prasība, ka izdevumi, kas radušies pēc 2005. gada 31. marta, ir atbrīvoti no shēmas, nenozīmē, ka shēma nav kompensējama pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē. Nav parādīts, ka šī shēma jau bija atcelta laikā, kad tika sagatavoti pārskata izmeklēšanas konstatējumi, ne arī tas, ka eksportētājs vairs nesaņems labumus saskaņā ar ITIRAD. Gluži otrādi, ITIRAD ir spēkā visu novērtēšanas gadu 2005./2006. gadā (t.i., 2004./2005 finanšu gadā), un tāpēc var gūt labumus arī turpmāk. Bez tam, eksportētājs nepamatoja savu prasību, ka IV neparedz pagarināt shēmu. Faktiski shēma jau iepriekš tikusi pagarināta (8). Nav norāžu par to, ka tā netiks pagarināta, pieņemot nākamo Finanšu likumu, jo īpaši tāpēc, ka IV ne konsultācijās, ne komentāros par nodošanu atklātībā nav norādījusi, ka pēc 2005. gada 31. marta shēma i) beigsies un ii) netiks aizvietota ar salīdzināmu ienākumu nodokļa atvieglojuma noteikumu. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt prasība, ka izdevumi, kas radušies pēc 2005. gada 31. marta, ir atbrīvoti no shēmas, nenozīmē, ka shēma nav kompensējama pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē. Nav parādīts, ka šī shēma jau bija atcelta laikā, kad tika sagatavoti pārskata izmeklēšanas konstatējumi, ne arī tas, ka eksportētājs vairs nesaņems labumus saskaņā ar ITIRAD. Gluži otrādi, ITIRAD ir spēkā visu novērtēšanas gadu 2005./2006. gadā (t.i., 2004./2005 finanšu gadā), un tāpēc var gūt labumus arī turpmāk. Bez tam, eksportētājs nepamatoja savu prasību, ka IV neparedz pagarināt shēmu. Faktiski shēma jau iepriekš tikusi pagarināta (8). Nav norāžu par to, ka tā netiks pagarināta, pieņemot nākamo Finanšu likumu, jo īpaši tāpēc, ka IV ne konsultācijās, ne komentāros par nodošanu atklātībā nav norādījusi, ka pēc 2005. gada 31. marta shēma i) beigsies un ii) netiks aizvietota ar salīdzināmu ienākumu nodokļa atvieglojuma noteikumu.

vi)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (126) | Subsīdijas apjoms aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp ienākumu nodokli, kas pienākas par pārskata izmeklēšanas periodu, gan piemērojot, gan nepiemērojot noteikumus, kas doti ITA 35(2AB) iedaļā. Šis subsīdijas apjoms (skaitītājs) sadalīts par visu kopējo apgrozījumu pārskata izmeklēšanas periodā kā pareizais denominators saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo šī subsīdija attiecas uz visa veida pārdošanu, gan iekšzemē, gan ārvalstīs, un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Subsīdiju apmērs 1,5 % tika noteikts vienam uzņēmumam, kas saņēma labumus saskaņā ar ITIRAD. |
| --- | --- |

(126)

Subsīdijas apjoms aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp ienākumu nodokli, kas pienākas par pārskata izmeklēšanas periodu, gan piemērojot, gan nepiemērojot noteikumus, kas doti ITA 35(2AB) iedaļā. Šis subsīdijas apjoms (skaitītājs) sadalīts par visu kopējo apgrozījumu pārskata izmeklēšanas periodā kā pareizais denominators saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo šī subsīdija attiecas uz visa veida pārdošanu, gan iekšzemē, gan ārvalstīs, un to nepiešķir, atsaucoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Subsīdiju apmērs 1,5 % tika noteikts vienam uzņēmumam, kas saņēma labumus saskaņā ar ITIRAD.

III.   Reģionālās shēmas

1.   Gujarat un Punjab valdību Ražošanas attīstības veicināšanas shēmas (“RVS”)

| (127) | Gujarat un Punjab štati veicina ražošanas attīstību ekonomiski atpalikušās vietās šo štatu teritorijās, piešķirot ražošanas uzņēmumiem pārdošanas un pirkšanas nodokļa (PVN) atlaides un/vai tā atvieglojumus. Tā kā šīs shēmas faktiski ir identiskas, tās tiek izvērtētas kopā. |
| --- | --- |

(127)

Gujarat un Punjab štati veicina ražošanas attīstību ekonomiski atpalikušās vietās šo štatu teritorijās, piešķirot ražošanas uzņēmumiem pārdošanas un pirkšanas nodokļa (PVN) atlaides un/vai tā atvieglojumus. Tā kā šīs shēmas faktiski ir identiskas, tās tiek izvērtētas kopā.

a)   Juridiskais pamats

| (128) | Shēmu piemērošanas detalizēts izklāsts noteikts attiecīgi Gujarat valdības (“GV”) 1990. gada 16. oktobra rezolūcijā Nr. INC-1090-1023-(2)-I(GR Nr. 2) un Punjab valdības (“PV”) 1996. gada 20. marta rezolūcijā Nr. 15/43/96-5IB/2238. |
| --- | --- |

(128)

Shēmu piemērošanas detalizēts izklāsts noteikts attiecīgi Gujarat valdības (“GV”) 1990. gada 16. oktobra rezolūcijā Nr. INC-1090-1023-(2)-I(GR Nr. 2) un Punjab valdības (“PV”) 1996. gada 20. marta rezolūcijā Nr. 15/43/96-5IB/2238.

b)   Atbilstība

| (129) | Tiesības izmantot šajās shēmās paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai strauji paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušajās teritorijās. Tomēr pastāv visaptveroši ražošanas nozaru saraksti, kuros noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesības saņemt shēmās paredzētos atvieglojumus. |
| --- | --- |

(129)

Tiesības izmantot šajās shēmās paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai strauji paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušajās teritorijās. Tomēr pastāv visaptveroši ražošanas nozaru saraksti, kuros noteiktās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesības saņemt shēmās paredzētos atvieglojumus.

c)   Praktiskā ieviešana

| (130) | Saskaņā ar šīm shēmām uzņēmumiem jāinvestē līdzekļi atpalikušās teritorijās. Vietas, kas noteiktas teritoriālas vienības šajos divos štatos, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet tajā pašā laikā ir vietas, kuras ir izslēgtas vai kurām “aizliegts” pieteikties uz veicināšanas shēmu atvieglojumiem. Galvenais kritērijs atvieglojumu noteikšanai ir investīciju apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums. |
| --- | --- |

(130)

Saskaņā ar šīm shēmām uzņēmumiem jāinvestē līdzekļi atpalikušās teritorijās. Vietas, kas noteiktas teritoriālas vienības šajos divos štatos, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet tajā pašā laikā ir vietas, kuras ir izslēgtas vai kurām “aizliegts” pieteikties uz veicināšanas shēmu atvieglojumiem. Galvenais kritērijs atvieglojumu noteikšanai ir investīciju apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.

| (131) | Atvieglojumus var piešķirt jebkurā laikā, jo nepastāv laika ierobežojumi ne attiecībā uz pieteikuma aizpildīšanu atvieglojumu saņemšanai, ne arī kvantitatīvo kritēriju izpildi. |
| --- | --- |

(131)

Atvieglojumus var piešķirt jebkurā laikā, jo nepastāv laika ierobežojumi ne attiecībā uz pieteikuma aizpildīšanu atvieglojumu saņemšanai, ne arī kvantitatīvo kritēriju izpildi.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (132) | Pēc atklājumu paziņošanas divi eksportētāji, kas saskaņā ar RVS shēmu saņēma atvieglojumus, apgalvoja, ka i) RVS nav izvedsubsīdija, ii) tā ir tikai kompensācija par papildu izdevumiem, kas radušies piemērotas infrastruktūras attiecīgajās atpalikušajās teritorijās nepieejamības rezultātā, un iii) viena eksportētāja gadījumā kopš 2003. gada 5. jūlija tas vairs nesaņem shēmā paredzētos atvieglojumus. |
| --- | --- |

(132)

Pēc atklājumu paziņošanas divi eksportētāji, kas saskaņā ar RVS shēmu saņēma atvieglojumus, apgalvoja, ka i) RVS nav izvedsubsīdija, ii) tā ir tikai kompensācija par papildu izdevumiem, kas radušies piemērotas infrastruktūras attiecīgajās atpalikušajās teritorijās nepieejamības rezultātā, un iii) viena eksportētāja gadījumā kopš 2003. gada 5. jūlija tas vairs nesaņem shēmā paredzētos atvieglojumus.

e)   Secinājumi par RVS

| (133) | Šīs shēmas sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Tās nozīmē attiecīgi GV un PV finanšu ieguldījumu, jo piešķirtie atvieglojumi, šajā gadījumā atbrīvojumi no pārdošanas un pirkšanas nodokļa, samazina nodokļu ieņēmumu, kurš citkārt būtu saņemams. Bez tam šie atvieglojumi ir labums uzņēmumam, jo tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, jo nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā. |
| --- | --- |

(133)

Šīs shēmas sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Tās nozīmē attiecīgi GV un PV finanšu ieguldījumu, jo piešķirtie atvieglojumi, šajā gadījumā atbrīvojumi no pārdošanas un pirkšanas nodokļa, samazina nodokļu ieņēmumu, kurš citkārt būtu saņemams. Bez tam šie atvieglojumi ir labums uzņēmumam, jo tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, jo nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā.

| (134) | Turklāt pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 3. panta 3. punkta nozīmē shēmas ir reģionāli īpašas, jo tās pieejamas tikai noteiktiem uzņēmumiem, kuri investējuši noteiktā ģeogrāfiskā vietā attiecīgo štatu jurisdikcijā. Tās nav pieejamas uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām un turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 3. panta 3. punkta nozīmē shēmas ir reģionāli īpašas, jo tās pieejamas tikai noteiktiem uzņēmumiem, kuri investējuši noteiktā ģeogrāfiskā vietā attiecīgo štatu jurisdikcijā. Tās nav pieejamas uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām un turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas.

| (135) | Indijas valdība nepiekrīt šādam vērtējumam. Pirmkārt, tā apgalvo, ka starptautiskā tirdzniecība pati par sevi nav pakļauta aplikšanai ar pārdošanas nodokli, kā tas jau ir noteikts Indijas Konstitūcijā. Tā rezultātā, turpina Indijas valdība, šādu shēmu rezultātā ienākumi, kas tiktu saņemti par eksporta transakcijām, netiek saņemti un līdz ar to nav kompensējami. Tomēr, pretēji informācijai, kuru šajā sakarā iesniedza divi eksportētāji, pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē shēma netiek vērtēta kā izvedsubsīdija ar tiešu uzsvaru uz attiecīgā produkta eksportu, bet kā citādi īpaša (skatīt 134. apsvērumu). Lai subsīdiju shēmu noteiktu par kompensējamo, netiek pieprasīta tieša saikne starp subsīdiju un eksportēto produktu. Saskaņā ar pamatregulas 1. panta 1. punktu ir pietiekami noteikt tiešu saikni starp subsīdiju un ražotājuzņēmumu. Ņemot vērā ”naudas atvietojamību”, katrs šādas iekšējās subsīdijas veids, caur zemākām cenām, tiks atspoguļots arī eksporta darījumos, jo šādas subsīdijas uzlabo vispārējo uzņēmuma likviditāti. Turklāt Indijas valdība nav sniegusi pierādījumu tam, ka vispārējā atbrīvošana no tirdzniecības nodokļa pārdošanai eksportā segtu arī izejvielu pirkšanas nodokļu saistības. Būtībā šajā gadījumā arī uzņēmumi ir izmantojuši RVS, lai izlīdzinātu pirkšanas nodokļu saistības. |
| --- | --- |

(135)

Indijas valdība nepiekrīt šādam vērtējumam. Pirmkārt, tā apgalvo, ka starptautiskā tirdzniecība pati par sevi nav pakļauta aplikšanai ar pārdošanas nodokli, kā tas jau ir noteikts Indijas Konstitūcijā. Tā rezultātā, turpina Indijas valdība, šādu shēmu rezultātā ienākumi, kas tiktu saņemti par eksporta transakcijām, netiek saņemti un līdz ar to nav kompensējami. Tomēr, pretēji informācijai, kuru šajā sakarā iesniedza divi eksportētāji, pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē shēma netiek vērtēta kā izvedsubsīdija ar tiešu uzsvaru uz attiecīgā produkta eksportu, bet kā citādi īpaša (skatīt 134. apsvērumu). Lai subsīdiju shēmu noteiktu par kompensējamo, netiek pieprasīta tieša saikne starp subsīdiju un eksportēto produktu. Saskaņā ar pamatregulas 1. panta 1. punktu ir pietiekami noteikt tiešu saikni starp subsīdiju un ražotājuzņēmumu. Ņemot vērā ”naudas atvietojamību”, katrs šādas iekšējās subsīdijas veids, caur zemākām cenām, tiks atspoguļots arī eksporta darījumos, jo šādas subsīdijas uzlabo vispārējo uzņēmuma likviditāti. Turklāt Indijas valdība nav sniegusi pierādījumu tam, ka vispārējā atbrīvošana no tirdzniecības nodokļa pārdošanai eksportā segtu arī izejvielu pirkšanas nodokļu saistības. Būtībā šajā gadījumā arī uzņēmumi ir izmantojuši RVS, lai izlīdzinātu pirkšanas nodokļu saistības.

| (136) | Tālāk Indijas valdība apgalvoja, ka RVS, lai arī ierobežotas pēc vispārējiem atzinumiem uz noteiktiem atpalikušiem reģioniem Punjab un Gujarat teritorijās, nav uzskatāmas par īpašām, jo tās nedod priekšroku noteiktiem uzņēmumiem šajos īpaši noteiktajos reģionos. Tomēr Indijas valdība atzina, ka ne visa veida ražošana šajās noteiktajās teritorijās var saņemt RVS noteiktos atvieglojumus. Būtībā valsts subsīdiju shēmu reģionāla ierobežošana attiecībā uz visiem uzņēmumiem īpaši noteiktās vietās tās teritorijās pašas par sevi norāda, ka tās ir īpašas. Šāda veida shēmas skaidri dod priekšroku vieniem uzņēmumiem pār citiem uzņēmumiem, jo uzņēmums, kas ir tiesīgs saņemt atvieglojumus var saņemt palīdzību, kamēr tā konkurents, kas atrodas reģionā, uz kuru neattiecas šī shēma, to nevar. Šāda diferencēšana nav objektīva saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu un tāpēc ir īpaša, jo shēmas netiek piemērotas horizontāli visas valsts teritorijā. |
| --- | --- |

(136)

Tālāk Indijas valdība apgalvoja, ka RVS, lai arī ierobežotas pēc vispārējiem atzinumiem uz noteiktiem atpalikušiem reģioniem Punjab un Gujarat teritorijās, nav uzskatāmas par īpašām, jo tās nedod priekšroku noteiktiem uzņēmumiem šajos īpaši noteiktajos reģionos. Tomēr Indijas valdība atzina, ka ne visa veida ražošana šajās noteiktajās teritorijās var saņemt RVS noteiktos atvieglojumus. Būtībā valsts subsīdiju shēmu reģionāla ierobežošana attiecībā uz visiem uzņēmumiem īpaši noteiktās vietās tās teritorijās pašas par sevi norāda, ka tās ir īpašas. Šāda veida shēmas skaidri dod priekšroku vieniem uzņēmumiem pār citiem uzņēmumiem, jo uzņēmums, kas ir tiesīgs saņemt atvieglojumus var saņemt palīdzību, kamēr tā konkurents, kas atrodas reģionā, uz kuru neattiecas šī shēma, to nevar. Šāda diferencēšana nav objektīva saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu un tāpēc ir īpaša, jo shēmas netiek piemērotas horizontāli visas valsts teritorijā.

| (137) | Šķietamā kompensācija, kuru saņem caur RVS par papildizmaksām, kuras radušās nepietiekamas infrastruktūras dēļ, pretēji viena eksportētāja iesniegumā sacītajam, nemaina kompensējamās subsīdijas vērtējumu. Šāda aizbildināšanās ar izmaksām nav pamatota. |
| --- | --- |

(137)

Šķietamā kompensācija, kuru saņem caur RVS par papildizmaksām, kuras radušās nepietiekamas infrastruktūras dēļ, pretēji viena eksportētāja iesniegumā sacītajam, nemaina kompensējamās subsīdijas vērtējumu. Šāda aizbildināšanās ar izmaksām nav pamatota.

| (138) | Eksportētājs, kurš sūdzējās, ka vairs nesaņem RVS atvieglojumus, nav pamatojis šo sūdzību, piemēram, nodrošinot GV apstiprinājumu. Tieši pretēji, tas savos vadības ziņojumos par 2002.–2003. gadu (t.i., izmeklēšanas pārskata periodu) norādījis, ka meklē pagarinājumu RVS atvieglojumu saņemšanai līdz 2012. gadam. Jāatzīmē, ka šāds pagarinājums ir iespējams Gujarat RVS. Uzņēmums nav uzrādījis pierādījumu, ka GV ir noraidījusi šādu pagarinājumu. |
| --- | --- |

(138)

Eksportētājs, kurš sūdzējās, ka vairs nesaņem RVS atvieglojumus, nav pamatojis šo sūdzību, piemēram, nodrošinot GV apstiprinājumu. Tieši pretēji, tas savos vadības ziņojumos par 2002.–2003. gadu (t.i., izmeklēšanas pārskata periodu) norādījis, ka meklē pagarinājumu RVS atvieglojumu saņemšanai līdz 2012. gadam. Jāatzīmē, ka šāds pagarinājums ir iespējams Gujarat RVS. Uzņēmums nav uzrādījis pierādījumu, ka GV ir noraidījusi šādu pagarinājumu.

| (139) | IV iebildumi un iesniegtā informācija tādējādi nav mainījuši vērtējumu, ka shēmas – atbrīvošana no pārdošanas un pirkšanas nodokļa – ir kompensējama. |
| --- | --- |

(139)

IV iebildumi un iesniegtā informācija tādējādi nav mainījuši vērtējumu, ka shēmas – atbrīvošana no pārdošanas un pirkšanas nodokļa – ir kompensējama.

f)   Subsīdijas apmēra aprēķins

| (140) | Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz parasti maksājamā pārdošanas un pirkšanas nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, bet kurš saskaņā ar šīm shēmām paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, šie subsīdiju apjomi (skaitītāji) piešķirti uz visu pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā kā piemērots vērtības rādītājs, jo subsīdija nav eksporta neparedzētais izdevums un to nepiešķir ar atsauci uz saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Šajā periodā trīs uzņēmumi saņēma šo shēmu atvieglojumus. Tie saņēma subsīdijas 2,4 % (2 uzņēmumi) un 3,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(140)

Subsīdijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz parasti maksājamā pārdošanas un pirkšanas nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, bet kurš saskaņā ar šīm shēmām paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, šie subsīdiju apjomi (skaitītāji) piešķirti uz visu pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā kā piemērots vērtības rādītājs, jo subsīdija nav eksporta neparedzētais izdevums un to nepiešķir ar atsauci uz saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem apjomiem. Šajā periodā trīs uzņēmumi saņēma šo shēmu atvieglojumus. Tie saņēma subsīdijas 2,4 % (2 uzņēmumi) un 3,1 % apmērā.

2.   Gujarat valdības Elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma (“ENA”)

| (141) | Gujarat štats rūpnieciskajiem uzņēmumiem piešķir atvieglojumus, atbrīvojot tos no elektrības nodokļu maksāšanas, lai veicinātu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās vietās šī štata teritorijā. |
| --- | --- |

(141)

Gujarat štats rūpnieciskajiem uzņēmumiem piešķir atvieglojumus, atbrīvojot tos no elektrības nodokļu maksāšanas, lai veicinātu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās vietās šī štata teritorijā.

a)   Juridiskais pamats

| (142) | Gujarat valdības (“GV”) īstenotās Elektrības nodokļa atbrīvojuma shēmas detalizēts izklāsts ir noteikts ar 1958. gada Bombejas Elektrības nodokļa likumu un precīzāk, šā likuma 3. panta 2. punkta vi) apakšpunktu un 3. panta 2. punkta vii) apakšpunkta a) un b) daļām, un pieņemti ar 1960. gada Gujarat rīkojumu par likumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(142)

Gujarat valdības (“GV”) īstenotās Elektrības nodokļa atbrīvojuma shēmas detalizēts izklāsts ir noteikts ar 1958. gada Bombejas Elektrības nodokļa likumu un precīzāk, šā likuma 3. panta 2. punkta vi) apakšpunktu un 3. panta 2. punkta vii) apakšpunkta a) un b) daļām, un pieņemti ar 1960. gada Gujarat rīkojumu par likumu piemērošanu.

b)   Tiesības izmantot atvieglojumus

| (143) | Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas investē atpalikušajās teritorijās, vai nu dibinot jaunus rūpniecības objektus, vai veicot liela mēroga kapitālieguldījumu esoša rūpnieciska ražošanas objekta paplašināšanā. |
| --- | --- |

(143)

Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas investē atpalikušajās teritorijās, vai nu dibinot jaunus rūpniecības objektus, vai veicot liela mēroga kapitālieguldījumu esoša rūpnieciska ražošanas objekta paplašināšanā.

c)   Praktiska ieviešana

| (144) | Shēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir investējuši noteiktās ģeogrāfiskās vietās Gujarat štata jurisdikcijā. Tā piešķir pilnvaras GV atbrīvot jebkuru vietu un jebkuru jaunu rūpniecības uzņēmumu no saistībām maksāt elektrības maksājumu. Bez tam jaunos rūpniecības uzņēmumus, kuri nodibināti īpašajās norādītajās vietās, uz piecu gadu laikposmu no ražošanas uzsākšanas vai nu atbrīvo no enerģijas nodokļa vai nodokļa apmērs tiek samazināts uz pusi no parastās likmes. |
| --- | --- |

(144)

Shēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir investējuši noteiktās ģeogrāfiskās vietās Gujarat štata jurisdikcijā. Tā piešķir pilnvaras GV atbrīvot jebkuru vietu un jebkuru jaunu rūpniecības uzņēmumu no saistībām maksāt elektrības maksājumu. Bez tam jaunos rūpniecības uzņēmumus, kuri nodibināti īpašajās norādītajās vietās, uz piecu gadu laikposmu no ražošanas uzsākšanas vai nu atbrīvo no enerģijas nodokļa vai nodokļa apmērs tiek samazināts uz pusi no parastās likmes.

d)   Komentāri par nodošanu atklātībā

| (145) | Pēc atklājumu paziņošanas viens eksportētājs, kurš saskaņā ar šo shēmu saņēma atvieglojumus, paziņoja, ka sākot ar 2004. gada 4. jūniju tas vairs nesaņem shēmas piedāvātos atvieglojumus. Bez tam, cits eksportētājs sūdzējās, ka nav izmantojis šo shēmu. Tomēr jāatzīmē, ka attiecībā uz pēdējo minēto eksportētāju šī shēma nav bijusi iekļauta, nosakot tam subsīdiju apjomu. |
| --- | --- |

(145)

Pēc atklājumu paziņošanas viens eksportētājs, kurš saskaņā ar šo shēmu saņēma atvieglojumus, paziņoja, ka sākot ar 2004. gada 4. jūniju tas vairs nesaņem shēmas piedāvātos atvieglojumus. Bez tam, cits eksportētājs sūdzējās, ka nav izmantojis šo shēmu. Tomēr jāatzīmē, ka attiecībā uz pēdējo minēto eksportētāju šī shēma nav bijusi iekļauta, nosakot tam subsīdiju apjomu.

e)   Secinājums par ENA

| (146) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un 2. panta 2. punktu šī shēma ir subsīdija. Tā atbilst GV finansu ieguldījumam, jo piešķirtie atvieglojumi samazina nodokļu ieņēmumu, kurš citkārt būtu saņemams. Bez tam, šie atvieglojumi ir labums saņēmējai kompānijai. Shēma ir arī reģionāli īpaša saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 3. punktu, jo tā ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kas investējuši noteiktā ģeogrāfiskā reģionā Gujarat štata jurisdikcijā. Turklāt ar likumu, noteikumiem vai kādu citu oficiālu dokumentu nav skaidri noteikti kritēriji un apstākļi, saskaņā ar kuriem tiek noteikts, kam ir tiesības izmantot šo veicināšanas pasākumu. Pārbaudes apmeklējumu laikā tika apstiprināts, ka viens uzņēmums ir izmantojis šo shēmu deviņus gadus. Kaut arī uzņēmumam tika pieprasīts, tas neiesniedza citu informāciju kā vien pašu Bombejas Elektrības nodokļa likumu, kas varētu izmainīt šīs analīzes rezultātu. |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un 2. panta 2. punktu šī shēma ir subsīdija. Tā atbilst GV finansu ieguldījumam, jo piešķirtie atvieglojumi samazina nodokļu ieņēmumu, kurš citkārt būtu saņemams. Bez tam, šie atvieglojumi ir labums saņēmējai kompānijai. Shēma ir arī reģionāli īpaša saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 3. punktu, jo tā ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kas investējuši noteiktā ģeogrāfiskā reģionā Gujarat štata jurisdikcijā. Turklāt ar likumu, noteikumiem vai kādu citu oficiālu dokumentu nav skaidri noteikti kritēriji un apstākļi, saskaņā ar kuriem tiek noteikts, kam ir tiesības izmantot šo veicināšanas pasākumu. Pārbaudes apmeklējumu laikā tika apstiprināts, ka viens uzņēmums ir izmantojis šo shēmu deviņus gadus. Kaut arī uzņēmumam tika pieprasīts, tas neiesniedza citu informāciju kā vien pašu Bombejas Elektrības nodokļa likumu, kas varētu izmainīt šīs analīzes rezultātu.

| (147) | IV pauda viedokli, ka, tā kā shēma nav tikusi kompensēta citā gadījumā 1999. gadā, jo to uzskatīja par horizontālu, piemērojot visā štatā, tā tagad nebūtu jākompensē. Šim nolūkam ir sniegts MV valdības Maharashtra štata rūpniecības, enerģijas un darba departamenta atzinums attiecībā uz 1958. gada Bombejas Elektrības nodokļa likumu. Tomēr šī informācija neattiecas uz Gujarat štatu. Bez tam jāatzīmē, ka saskaņā ar šo paziņojumu, ENA veicināšanas pasākumi acīmredzot nav pieejami visos Maharashtra rajonos, tādējādi šī shēma joprojām uzskatāma par reģionāli īpašu. Tika noskaidrots, ka viens apskatītais eksportētājs, kurš atrodas Gujarat, izmantoja šo shēmu pārskata izmeklēšanas periodā. Līdz ar to tiek secināts, ka šī shēma ir kompensējama attiecībā uz šo eksportētāju iepriekšējā apsvērumā uzskaitīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(147)

IV pauda viedokli, ka, tā kā shēma nav tikusi kompensēta citā gadījumā 1999. gadā, jo to uzskatīja par horizontālu, piemērojot visā štatā, tā tagad nebūtu jākompensē. Šim nolūkam ir sniegts MV valdības Maharashtra štata rūpniecības, enerģijas un darba departamenta atzinums attiecībā uz 1958. gada Bombejas Elektrības nodokļa likumu. Tomēr šī informācija neattiecas uz Gujarat štatu. Bez tam jāatzīmē, ka saskaņā ar šo paziņojumu, ENA veicināšanas pasākumi acīmredzot nav pieejami visos Maharashtra rajonos, tādējādi šī shēma joprojām uzskatāma par reģionāli īpašu. Tika noskaidrots, ka viens apskatītais eksportētājs, kurš atrodas Gujarat, izmantoja šo shēmu pārskata izmeklēšanas periodā. Līdz ar to tiek secināts, ka šī shēma ir kompensējama attiecībā uz šo eksportētāju iepriekšējā apsvērumā uzskaitīto iemeslu dēļ.

| (148) | Eksportētājs, kurš sūdzējās, ka vairāk nav tiesīgs saņemt ENA paredzētos atvieglojumus, nav pamatojis šo apgalvojumu, piemēram, sniedzot GV apstiprinājumu. Tieši pretēji, tas savā vadības ziņojumā par 2002./2003. gadu (t.i., pārskata izmeklēšanas periodu) paziņojis, ka iesniedzis pieteikumu ENA atvieglojumu saņemšanas pagarinājumam līdz 2012. gadam, kuru tas jau pietiekoši bija saņēmis iepriekš, kopā deviņu gadu garumā, par spīti faktam, ka saskaņā ar attiecīgo likumdošanu ENA shēmā paredzētais atbrīvošanas laikposms ir tikai pieci gadi. Ir jāatzīmē, ka Gujarat RVS šāds pagarinājums ir iespējams. Uzņēmums nav uzrādījis nevienu pierādījumu, ka GV ir noraidījusi pieprasīto pagarinājumu. |
| --- | --- |

(148)

Eksportētājs, kurš sūdzējās, ka vairāk nav tiesīgs saņemt ENA paredzētos atvieglojumus, nav pamatojis šo apgalvojumu, piemēram, sniedzot GV apstiprinājumu. Tieši pretēji, tas savā vadības ziņojumā par 2002./2003. gadu (t.i., pārskata izmeklēšanas periodu) paziņojis, ka iesniedzis pieteikumu ENA atvieglojumu saņemšanas pagarinājumam līdz 2012. gadam, kuru tas jau pietiekoši bija saņēmis iepriekš, kopā deviņu gadu garumā, par spīti faktam, ka saskaņā ar attiecīgo likumdošanu ENA shēmā paredzētais atbrīvošanas laikposms ir tikai pieci gadi. Ir jāatzīmē, ka Gujarat RVS šāds pagarinājums ir iespējams. Uzņēmums nav uzrādījis nevienu pierādījumu, ka GV ir noraidījusi pieprasīto pagarinājumu.

f)   Subsīdijas apjoma aprēķins

| (149) | Atvieglojums ražotājam eksportētājam aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamās elektrības nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, kurš, piemērojot šo shēmu, palicis nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, tad tiek piešķirtas subsīdijas (skaitītājs) par kopējo pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā, jo tās ir saistītas ar visu pārdoto apjomu, iekšzemes un eksportēto, un tās nav piešķirtas saistībā ar saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. Vienam uzņēmumam, kurš saskaņā ar ENA saņēma atvieglojumus, tika noteikts subsīdiju apmērs 0,2 %. |
| --- | --- |

(149)

Atvieglojums ražotājam eksportētājam aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamās elektrības nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, kurš, piemērojot šo shēmu, palicis nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, tad tiek piešķirtas subsīdijas (skaitītājs) par kopējo pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā, jo tās ir saistītas ar visu pārdoto apjomu, iekšzemes un eksportēto, un tās nav piešķirtas saistībā ar saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. Vienam uzņēmumam, kurš saskaņā ar ENA saņēma atvieglojumus, tika noteikts subsīdiju apmērs 0,2 %.

3.   Maharashtra valdības (“MV”) veicināšanas pasākumu kopuma shēma (“VPK”)

| (150) | Tika konstatēts, ka ražotāji eksportētāji saskaņā ar VPK atvieglojumus nesaņem. |
| --- | --- |

(150)

Tika konstatēts, ka ražotāji eksportētāji saskaņā ar VPK atvieglojumus nesaņem.

IV.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

| (151) | Nosakot subsīdiju likmi, pastāv konsekventa prakse uzskatīt saistītus uzņēmumus par vienu struktūru. Tas ir tāpēc, ka atsevišķu subsīdiju likmju aprēķināšana varētu veicināt kompensācijas pasākumu apiešanu, padarot tos neefektīvus, kas veicinātu saistītos ražotājus novirzīt to eksportu uz Kopienu caur uzņēmumu ar viszemāko atsevišķo likmi. Lai izvairītos no šādas situācijas, vispirms tiek aprēķināta katras shēmas atsevišķa subsīdiju likme katram saistītajam uzņēmumam un tad, novērtējot šo subsīdiju apmēru, nosaka to vidējo lielumu, kuru piešķir katram no saistītajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(151)

Nosakot subsīdiju likmi, pastāv konsekventa prakse uzskatīt saistītus uzņēmumus par vienu struktūru. Tas ir tāpēc, ka atsevišķu subsīdiju likmju aprēķināšana varētu veicināt kompensācijas pasākumu apiešanu, padarot tos neefektīvus, kas veicinātu saistītos ražotājus novirzīt to eksportu uz Kopienu caur uzņēmumu ar viszemāko atsevišķo likmi. Lai izvairītos no šādas situācijas, vispirms tiek aprēķināta katras shēmas atsevišķa subsīdiju likme katram saistītajam uzņēmumam un tad, novērtējot šo subsīdiju apmēru, nosaka to vidējo lielumu, kuru piešķir katram no saistītajiem uzņēmumiem.

| (152) | Divi eksportētāji ražotāji tika uzskatīti par saistītiem uzņēmumiem un uz tiem tika attiecināta viena vienota subsīdiju likme, jo katrs no tiem ar savu darbību var ierobežot otru uzņēmumu. Saskaņā ar to gada pārskatiem, galvenās amatpersonas abos uzņēmumos ir radinieki un ir spējīgi “ievērojami ietekmēt” viens otra uzņēmumu. Saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem ievērojami ietekmēt nozīmē dalību uzņēmuma finansiālo un/vai darbības lēmumu pieņemšanā. Šāda ietekme saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nozīmē, ka uzņēmumi tiek kvalificēti kā saistīti. Turklāt saskaņā ar Eiropas Muitas likumu, puses tiek uzskatītas par saistītām, ja tās kontrolē viena otru vai ir vienas ģimenes locekļi (9). |
| --- | --- |

(152)

Divi eksportētāji ražotāji tika uzskatīti par saistītiem uzņēmumiem un uz tiem tika attiecināta viena vienota subsīdiju likme, jo katrs no tiem ar savu darbību var ierobežot otru uzņēmumu. Saskaņā ar to gada pārskatiem, galvenās amatpersonas abos uzņēmumos ir radinieki un ir spējīgi “ievērojami ietekmēt” viens otra uzņēmumu. Saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem ievērojami ietekmēt nozīmē dalību uzņēmuma finansiālo un/vai darbības lēmumu pieņemšanā. Šāda ietekme saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nozīmē, ka uzņēmumi tiek kvalificēti kā saistīti. Turklāt saskaņā ar Eiropas Muitas likumu, puses tiek uzskatītas par saistītām, ja tās kontrolē viena otru vai ir vienas ģimenes locekļi (9).

| (153) | Pēc informācijas atklāšanas viens no šiem ražotājiem eksportētājiem iebilda pret aprakstīto saistītās puses analīzi. Nesniedzot pierādījumus, tas apgalvoja, ka starp apskatītajiem uzņēmumiem nepastāv darījumu saistības. Tomēr šis ražotājs ne apstrīdēja, ne arī pamatoja faktisko 152. apsvērumā iekļauto, kāpēc, par spīti šiem faktiem, abi uzņēmumi nebūtu uzskatāmi par saistītām pusēm. Līdz ar to iebildums nav vērā ņemams.
  Kompensējamo subsīdiju apmērs saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, kas izteikti atbilstoši preces vērtībai, apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem svārstās no 25,3 % līdz 35,1 %. |
| --- | --- |

(153)

Pēc informācijas atklāšanas viens no šiem ražotājiem eksportētājiem iebilda pret aprakstīto saistītās puses analīzi. Nesniedzot pierādījumus, tas apgalvoja, ka starp apskatītajiem uzņēmumiem nepastāv darījumu saistības. Tomēr šis ražotājs ne apstrīdēja, ne arī pamatoja faktisko 152. apsvērumā iekļauto, kāpēc, par spīti šiem faktiem, abi uzņēmumi nebūtu uzskatāmi par saistītām pusēm. Līdz ar to iebildums nav vērā ņemams.

Kompensējamo subsīdiju apmērs saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, kas izteikti atbilstoši preces vērtībai, apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem svārstās no 25,3 % līdz 35,1 %.

| (154) | Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, subsīdiju likme visiem uzņēmumiem, kas nesadarbojas, ir noteikta tādā līmenī, kā uzņēmumam ar visaugstāko atsevišķo likmi, t.i., 35,1 %.
















  SHĒMA → | ALS | DEPBS | EOUS | EPCGS | ECS | ITIRAD | PSI | GIIS | PIIS | EDE | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UZŅĒMUMS ↓ | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| KDL Biotech Ltd. | 22,8 | 4,6 | nulle | Nenoz. | 1,0 | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | 28,4 |
| Nectar Lifesciences Ltd. | 25,8 | 3,2 | nulle | Nenoz. | 2,3 | nulle | nulle | nulle | 2,4 | nulle | 33,7 |
| Nestor Pharmaceuticals Ltd. | 22,0 | 3,3 | nulle | nulle | Nenoz. | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | 25,3 |
| Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd. | nulle | nulle | 30,9 | nulle | 1,1 | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | 32,0 |
| Ranbaxy Laboratories Ltd. | 25,6 | 8,0 | nulle | Nenoz. | Nenoz. | 1,5 | nulle | nulle | nulle | nulle | 35,1 |
| Surya Pharmaceutical Ltd. | 25,8 | 3,2 | nulle | Nenoz. | 2,3 | nulle | nulle | nulle | 2,4 | nulle | 33,7 |
| Torrent Gujarat Biotech Ltd. | 24,8 | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | nulle | 3,1 | nulle | 0,2 | 28,1 |

(154)

Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, subsīdiju likme visiem uzņēmumiem, kas nesadarbojas, ir noteikta tādā līmenī, kā uzņēmumam ar visaugstāko atsevišķo likmi, t.i., 35,1 %.

SHĒMA →

ALS

DEPBS

EOUS

EPCGS

ECS

ITIRAD

PSI

GIIS

PIIS

EDE

Kopā

UZŅĒMUMS ↓

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

KDL Biotech Ltd.

22,8

4,6

nulle

Nenoz.

1,0

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

28,4

Nectar Lifesciences Ltd.

25,8

3,2

nulle

Nenoz.

2,3

nulle

nulle

nulle

2,4

nulle

33,7

Nestor Pharmaceuticals Ltd.

22,0

3,3

nulle

nulle

Nenoz.

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

25,3

Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd.

nulle

nulle

30,9

nulle

1,1

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

32,0

Ranbaxy Laboratories Ltd.

25,6

8,0

nulle

Nenoz.

Nenoz.

1,5

nulle

nulle

nulle

nulle

35,1

Surya Pharmaceutical Ltd.

25,8

3,2

nulle

Nenoz.

2,3

nulle

nulle

nulle

2,4

nulle

33,7

Torrent Gujarat Biotech Ltd.

24,8

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

nulle

3,1

nulle

0,2

28,1

D.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANAS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (155) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā subsidēšana turpinātos vai atkārtotos. |
| --- | --- |

(155)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā subsidēšana turpinātos vai atkārtotos.

| (156) | Kā noteikts 21. līdz 153. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskata izmeklēšanas periodā attiecīgā produkta Indijas eksportētāji turpināja saņemt Indijas varas iestāžu kompensējamās subsidēšanas piedāvātos labumus. Faktiski subsīdiju apmērs, kas tika atklāts pārskatā, ir augstāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā, un kas svārstījās no 0 % līdz 15,3 % (Padomes Regulas (EK) Nr. 2164/980 43. apsvērums). Pārtraukta tikusi tikai iepriekš 115. un 116. apsvērumā minētā shēma (80 HHC ITA), bet dažos citos gadījumos daži uzņēmumi zaudējuši tiesības saņemt noteiktās shēmās paredzētos atvieglojumus. Tas jau atspoguļots subsīdiju likmju aprēķinā. Atlikušās apskatītās subsīdiju shēmas piešķīra atkārtotus labumus un nepastāv norādes, ka šīs programmas paredzamā nākotnē varētu tikt pārtrauktas vai mainītas. Neveicot šādas darbības, attiecīgie preču eksportētāji turpinās saņemt kompensējamās subsīdijas. Katrs eksportētājs ir tiesīgs piedalīties vairākās subsīdiju programmās. Šādos apstākļos tika uzskatīts par pamatotu secināt, ka subsidēšana iespējams turpināsies arī nākotnē. |
| --- | --- |

(156)

Kā noteikts 21. līdz 153. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskata izmeklēšanas periodā attiecīgā produkta Indijas eksportētāji turpināja saņemt Indijas varas iestāžu kompensējamās subsidēšanas piedāvātos labumus. Faktiski subsīdiju apmērs, kas tika atklāts pārskatā, ir augstāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā, un kas svārstījās no 0 % līdz 15,3 % (Padomes Regulas (EK) Nr. 2164/980 43. apsvērums). Pārtraukta tikusi tikai iepriekš 115. un 116. apsvērumā minētā shēma (80 HHC ITA), bet dažos citos gadījumos daži uzņēmumi zaudējuši tiesības saņemt noteiktās shēmās paredzētos atvieglojumus. Tas jau atspoguļots subsīdiju likmju aprēķinā. Atlikušās apskatītās subsīdiju shēmas piešķīra atkārtotus labumus un nepastāv norādes, ka šīs programmas paredzamā nākotnē varētu tikt pārtrauktas vai mainītas. Neveicot šādas darbības, attiecīgie preču eksportētāji turpinās saņemt kompensējamās subsīdijas. Katrs eksportētājs ir tiesīgs piedalīties vairākās subsīdiju programmās. Šādos apstākļos tika uzskatīts par pamatotu secināt, ka subsidēšana iespējams turpināsies arī nākotnē.

| (157) | Tā kā tika parādīts, ka subsidēšana turpinās pārskata laikā un, iespējams, turpināsies arī nākotnē, jautājums par atkārtotas subsidēšanas atkārtošanās iespējamību ir nebūtisks. |
| --- | --- |

(157)

Tā kā tika parādīts, ka subsidēšana turpinās pārskata laikā un, iespējams, turpināsies arī nākotnē, jautājums par atkārtotas subsidēšanas atkārtošanās iespējamību ir nebūtisks.

E.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

I.   Kopienas ražošana

| (158) | Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgo produktu Kopienā ražoja šādi Kopienas ražotāji: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA un Antibioticos S.A. Sandoz pieprasīja apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu par spēkā esošajiem antisubsidēšanas pasākumiem. DSM atbalstīja šo prasību. Sandoz un DSM pilnīgi sadarbojās pārskata izmeklēšanā. Citi Kopienas ražotāji nedz sadarbojās, nedz iebilda pret apvienota termiņa beigu un starpposma pārskata ierosināšanu. |
| --- | --- |

(158)

Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgo produktu Kopienā ražoja šādi Kopienas ražotāji: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA un Antibioticos S.A. Sandoz pieprasīja apvienotu termiņa beigu un starpposma pārskatu par spēkā esošajiem antisubsidēšanas pasākumiem. DSM atbalstīja šo prasību. Sandoz un DSM pilnīgi sadarbojās pārskata izmeklēšanā. Citi Kopienas ražotāji nedz sadarbojās, nedz iebilda pret apvienota termiņa beigu un starpposma pārskata ierosināšanu.

| (159) | Viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, noteiktajā laikposmā importēja divu veidu apskatāmos produktus no Indijas, kā arī no citām trešajām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu šī darbība neizmaina ražotāja kvalifikāciju. Salīdzinot ar ražotāja Kopienā ražoto līdzīgo produkciju, no Indijas importētie apjomi pārskata izmeklēšanas periodā bija tikai relatīvi neliela daļa, t.i., mazāk nekā 10 %. Turklāt ražotāja veiktais produkta imports no Indijas ir tikai pagaidu rakstura, jo tas pārstrukturē savu ražotni Kopienā un ir uzsācis ražot līdzīga veida produktu, kuru tas tika importējis cita starpā no Indijas. |
| --- | --- |

(159)

Viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, noteiktajā laikposmā importēja divu veidu apskatāmos produktus no Indijas, kā arī no citām trešajām valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu šī darbība neizmaina ražotāja kvalifikāciju. Salīdzinot ar ražotāja Kopienā ražoto līdzīgo produkciju, no Indijas importētie apjomi pārskata izmeklēšanas periodā bija tikai relatīvi neliela daļa, t.i., mazāk nekā 10 %. Turklāt ražotāja veiktais produkta imports no Indijas ir tikai pagaidu rakstura, jo tas pārstrukturē savu ražotni Kopienā un ir uzsācis ražot līdzīga veida produktu, kuru tas tika importējis cita starpā no Indijas.

II.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (160) | Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgā produkta kopējā izlaide, kuru saražoja Kopienas uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja 70,5 % no kopējā šādu ražojumu produkcijas Kopienā. Tādējādi šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu atbilst Kopienas ražošanas nozares definīcijai. Turpmāk tekstā tie ir “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(160)

Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgā produkta kopējā izlaide, kuru saražoja Kopienas uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja 70,5 % no kopējā šādu ražojumu produkcijas Kopienā. Tādējādi šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu atbilst Kopienas ražošanas nozares definīcijai. Turpmāk tekstā tie ir “Kopienas ražošanas nozare”.

F.   KOPIENAS TIRGUS SITUĀCIJAS ANALĪZE

I.   Ievads

| (161) | Lai izvērtētu apjomu un cenu tendences, tika izmantota Eiropas statistikas biroja atbilstoša statistika par TARIC kodiem 2941101010, 2941102010 un 2941900030 kopā ar datiem, kas iegūti Kopienas ražošanas nozares pārbaudes aptauju rezultātā. |
| --- | --- |

(161)

Lai izvērtētu apjomu un cenu tendences, tika izmantota Eiropas statistikas biroja atbilstoša statistika par TARIC kodiem 2941101010, 2941102010 un 2941900030 kopā ar datiem, kas iegūti Kopienas ražošanas nozares pārbaudes aptauju rezultātā.

| (162) | Kopienas ražošanas nozares dati tika iegūti pārbaudes aptauju rezultātā no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas. |
| --- | --- |

(162)

Kopienas ražošanas nozares dati tika iegūti pārbaudes aptauju rezultātā no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas.

| (163) | Nepieciešamības gadījumā, lai saglabātu konfidencialitāti, rādītāji izmantoti, lai parādītu attīstības tendences. |
| --- | --- |

(163)

Nepieciešamības gadījumā, lai saglabātu konfidencialitāti, rādītāji izmantoti, lai parādītu attīstības tendences.

| (164) | Pēc atklājumu paziņošanas, viens eksportētājs uzstāja, ka radīto zaudējumu kaitējuma analīzi vajadzēja veikt pamatojoties uz informāciju, kas sniegta Kopienas tirgum pēc paplašināšanās 2004. gada 1. maijā, t.i., ietverot 10 jaunās dalībvalstis. |
| --- | --- |

(164)

Pēc atklājumu paziņošanas, viens eksportētājs uzstāja, ka radīto zaudējumu kaitējuma analīzi vajadzēja veikt pamatojoties uz informāciju, kas sniegta Kopienas tirgum pēc paplašināšanās 2004. gada 1. maijā, t.i., ietverot 10 jaunās dalībvalstis.

| (165) | Tā kā pamatregulas 11. panta 1. punkts nosaka, ka informācija, kas attiecas uz laikposmu pēc IP, parasti nav ņemama vērā, un tā kā paplašināšanās notika pēc IP, šis iesniegums ir noraidāms. Jebkurā gadījumā, pieejamā informācija norāda, ka 10 jaunajās dalībvalstīs nenotiek līdzīgā produkta ražošana, kas varētu mainīt Kopienas ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(165)

Tā kā pamatregulas 11. panta 1. punkts nosaka, ka informācija, kas attiecas uz laikposmu pēc IP, parasti nav ņemama vērā, un tā kā paplašināšanās notika pēc IP, šis iesniegums ir noraidāms. Jebkurā gadījumā, pieejamā informācija norāda, ka 10 jaunajās dalībvalstīs nenotiek līdzīgā produkta ražošana, kas varētu mainīt Kopienas ražošanas nozares situāciju.

| (166) | Bez tam, viens no eksportētājiem kā vispārīgu komentāru bez turpmāka pamatojuma bija iesniedzis paziņojumu, ka atklātā radīto zaudējumu kaitējuma analīze neapskata visus faktorus, kuri noteikti ar pamatregulas 8. pantu un nav balstīta uz pozitīviem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(166)

Bez tam, viens no eksportētājiem kā vispārīgu komentāru bez turpmāka pamatojuma bija iesniedzis paziņojumu, ka atklātā radīto zaudējumu kaitējuma analīze neapskata visus faktorus, kuri noteikti ar pamatregulas 8. pantu un nav balstīta uz pozitīviem pierādījumiem.

| (167) | Konkrēti iebildumi attiecībā uz īpašiem radīto zaudējumu kaitējuma analīzes aspektiem tiks apskatītas attiecīgās analīzes daļas kontekstā. Tomēr atbildot uz vispārējo komentāru, ir jāatzīmē, ka i) radītā kaitējuma analīzes pamatā bija ar pierādījumiem apstiprināti fakti, un ii) tika izvērtēti visi pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktie faktori, kas attiecas uz importu, visi 17. pamatregulas 8. panta 5. punktā noteiktie indikatori, kas attiecas uz situāciju Kopienas ražošanas nozarē un visi zināmie faktori, kas atšķirīgi no pamatregulas 8. panta 7. punktā noteiktā subsidētā importa. |
| --- | --- |

(167)

Konkrēti iebildumi attiecībā uz īpašiem radīto zaudējumu kaitējuma analīzes aspektiem tiks apskatītas attiecīgās analīzes daļas kontekstā. Tomēr atbildot uz vispārējo komentāru, ir jāatzīmē, ka i) radītā kaitējuma analīzes pamatā bija ar pierādījumiem apstiprināti fakti, un ii) tika izvērtēti visi pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktie faktori, kas attiecas uz importu, visi 17. pamatregulas 8. panta 5. punktā noteiktie indikatori, kas attiecas uz situāciju Kopienas ražošanas nozarē un visi zināmie faktori, kas atšķirīgi no pamatregulas 8. panta 7. punktā noteiktā subsidētā importa.

II.   Attiecīga Kopienas tirgus noteikšana

| (168) | Lai noteiktu, vai Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no kaitējuma, un noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos indikatorus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares situāciju, tika pētīts, vai un kādā mērā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā produkta ražošanas lietojums bija jāņem vērā, veicot analīzi. |
| --- | --- |

(168)

Lai noteiktu, vai Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no kaitējuma, un noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos indikatorus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares situāciju, tika pētīts, vai un kādā mērā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā produkta ražošanas lietojums bija jāņem vērā, veicot analīzi.

| (169) | Patiešām, līdzīgo produktu Kopienas ražošanas nozare pārdod gan i) nesaistītajiem klientiem, gan ii) turpmākai pārstrādei medikamentu ražošanas tehnoloģijās tajā pašā uzņēmumu grupā (“saistītie uzņēmumi”). Tika uzskatīts, ka pārdošana nesaistītajiem uzņēmumiem veido “brīvo tirgu”. Pārdošana saistītajiem uzņēmumiem turpmākai pārstrādei tika uzskatīta par turpmāku apstrādi, jo tādā gadījumā nav iespējams brīvi izvēlēties piegādātāju. |
| --- | --- |

(169)

Patiešām, līdzīgo produktu Kopienas ražošanas nozare pārdod gan i) nesaistītajiem klientiem, gan ii) turpmākai pārstrādei medikamentu ražošanas tehnoloģijās tajā pašā uzņēmumu grupā (“saistītie uzņēmumi”). Tika uzskatīts, ka pārdošana nesaistītajiem uzņēmumiem veido “brīvo tirgu”. Pārdošana saistītajiem uzņēmumiem turpmākai pārstrādei tika uzskatīta par turpmāku apstrādi, jo tādā gadījumā nav iespējams brīvi izvēlēties piegādātāju.

| (170) | Lai pētītu Kopienas ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika atklāts, ka būtiskai analīzei un izvērtējumam jākoncentrējas uz situāciju, kas dominē brīvajā tirgū: pārdošanas apjoms un pārdošanas cena Kopienas tirgū, tirgus daļa, pieaugums, rentabilitāte, eksporta apjoms un cenas. Kur iespējams un piemērojams, šie konstatējumi tika attiecīgi salīdzināti ar datiem par ierobežoto tirgu, lai nodrošinātu pilnīgu Kopienas ražošanas nozares situācijas redzējumu. |
| --- | --- |

(170)

Lai pētītu Kopienas ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika atklāts, ka būtiskai analīzei un izvērtējumam jākoncentrējas uz situāciju, kas dominē brīvajā tirgū: pārdošanas apjoms un pārdošanas cena Kopienas tirgū, tirgus daļa, pieaugums, rentabilitāte, eksporta apjoms un cenas. Kur iespējams un piemērojams, šie konstatējumi tika attiecīgi salīdzināti ar datiem par ierobežoto tirgu, lai nodrošinātu pilnīgu Kopienas ražošanas nozares situācijas redzējumu.

| (171) | Attiecībā uz citiem ekonomiskajiem rādītājiem, pamatojoties uz izmeklēšanu tomēr tika atklāts, ka tos var saprātīgi izpētīt tikai atsaucoties uz visu darbību. Patiešām, ražošana (gan ierobežotajam tirgum, gan brīvajam tirgum), ražošanas jauda, tirgus ietilpības izmantošana, investīcijas, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas, un spēja piesaistīt kapitālu ir atkarīgi no visa darbību kopuma, neatkarīgi no tā, vai ražošana ir paredzēta ierobežotajam tirgum vai pārdošanai brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz citiem ekonomiskajiem rādītājiem, pamatojoties uz izmeklēšanu tomēr tika atklāts, ka tos var saprātīgi izpētīt tikai atsaucoties uz visu darbību. Patiešām, ražošana (gan ierobežotajam tirgum, gan brīvajam tirgum), ražošanas jauda, tirgus ietilpības izmantošana, investīcijas, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas, un spēja piesaistīt kapitālu ir atkarīgi no visa darbību kopuma, neatkarīgi no tā, vai ražošana ir paredzēta ierobežotajam tirgum vai pārdošanai brīvajā tirgū.

| (172) | Divi eksportētāji apstrīdēja analīzi attiecībā uz brīvo tirgu un turpmākas apstrādes tirgu. Viņi uzskatīja, ka tā nav bijusi objektīva pamatregulas 8. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(172)

Divi eksportētāji apstrīdēja analīzi attiecībā uz brīvo tirgu un turpmākas apstrādes tirgu. Viņi uzskatīja, ka tā nav bijusi objektīva pamatregulas 8. panta 2. punkta nozīmē.

| (173) | Tomēr tiek uzskatīts, ka pašreizējā izpēte parādīja skaidru dalījumu starp brīvo un turpmākas apstrādes tirgu. Faktiski turpmākas apstrādes pircējam nebija izvēles, kā tikai iegādāties no sava turpmākas apstrādes piegādātāja. Šādos apstākļos analīzei vispirms bija jāvērš uzmanība uz brīvo tirgu, jo pārdošana turpmākas apstrādes tirgū nav pakļauta konkurencei ar produkciju, kas tiek pārdota brīvajā tirgū, un tāpēc to neietekmē subsidētais imports. Tālāk tiek norādīts, ka kaitējuma analīze, par spīti šim skaidrajam dalījumam, nav ignorējusi turpmākas apstrādes tirgu. Tieši pretēji – situācija abos tirgos ir tikusi pretstatīta, kā norādīts turpmāk, lai sasniegtu objektīvu galīgo secinājumu par Kopienas ražošanas nozares stāvokli kopumā. Līdz ar to iebildums ir noraidāms. |
| --- | --- |

(173)

Tomēr tiek uzskatīts, ka pašreizējā izpēte parādīja skaidru dalījumu starp brīvo un turpmākas apstrādes tirgu. Faktiski turpmākas apstrādes pircējam nebija izvēles, kā tikai iegādāties no sava turpmākas apstrādes piegādātāja. Šādos apstākļos analīzei vispirms bija jāvērš uzmanība uz brīvo tirgu, jo pārdošana turpmākas apstrādes tirgū nav pakļauta konkurencei ar produkciju, kas tiek pārdota brīvajā tirgū, un tāpēc to neietekmē subsidētais imports. Tālāk tiek norādīts, ka kaitējuma analīze, par spīti šim skaidrajam dalījumam, nav ignorējusi turpmākas apstrādes tirgu. Tieši pretēji – situācija abos tirgos ir tikusi pretstatīta, kā norādīts turpmāk, lai sasniegtu objektīvu galīgo secinājumu par Kopienas ražošanas nozares stāvokli kopumā. Līdz ar to iebildums ir noraidāms.

III.   Kopienas patēriņš

| (174) | Aprēķinot acīmredzamo attiecīgā un līdzīgā produkta patēriņu Kopienā, Komisija pievienoja:






  — | apskatāmā un līdzīgā produkta kopējo importa apjomu Kopienā, saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem, |
| --- | --- | --- |

(174)

Aprēķinot acīmredzamo attiecīgā un līdzīgā produkta patēriņu Kopienā, Komisija pievienoja:

—

apskatāmā un līdzīgā produkta kopējo importa apjomu Kopienā, saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem,

| — | Kopienas ražošanas nozarē ražotā līdzīgā produkta Kopienā pārdotos apjomus, |
| --- | --- |

—

Kopienas ražošanas nozarē ražotā līdzīgā produkta Kopienā pārdotos apjomus,

| — | Kopienas ražošanas nozares līdzīgā produkta turpmākas apstrādes apjomus, |
| --- | --- |

—

Kopienas ražošanas nozares līdzīgā produkta turpmākas apstrādes apjomus,

| — | un, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pārskata pieprasījumā, līdzīgā produkta citu zināmu Kopienas ražotāju pārdošanas novērtētos apjomus Kopienā. |
| --- | --- |

—

un, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta pārskata pieprasījumā, līdzīgā produkta citu zināmu Kopienas ražotāju pārdošanas novērtētos apjomus Kopienā.

Kā parādīts klātpievienotajā tabulā, attiecīgā produkta un līdzīgā produkta patēriņš Kopienā attiecīgajā laikposmā pieaudzis par 51 %.

| Patēriņš
  (kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgais ražojums un līdzīgais produkts | 2 482 053 | 3 240 481 | 3 254 464 | 3 801 666 | 3 745 549 |
| Rādītājs | 100 | 131 | 131 | 153 | 151 |

Patēriņš

(kg)

1999

2000

2001

2002

IP

Attiecīgais ražojums un līdzīgais produkts

2 482 053

3 240 481

3 254 464

3 801 666

3 745 549

Rādītājs

100

131

131

153

151

| (175) | IV un viens eksportētājs izteica viedokli, ka iepriekš norādītā patēriņa informācija būtu jāatspoguļo sīkāk, izdalot pa Kopienas ražotājiem un izdalot brīvo un turpmākas apstrādes patēriņu. Turklāt, tika argumentēts, ka datu ticamība attiecībā uz Kopienas ražotājiem, kas ir atšķirīgi no Kopienas ražošanas nozares, nav pārbaudīta. |
| --- | --- |

(175)

IV un viens eksportētājs izteica viedokli, ka iepriekš norādītā patēriņa informācija būtu jāatspoguļo sīkāk, izdalot pa Kopienas ražotājiem un izdalot brīvo un turpmākas apstrādes patēriņu. Turklāt, tika argumentēts, ka datu ticamība attiecībā uz Kopienas ražotājiem, kas ir atšķirīgi no Kopienas ražošanas nozares, nav pārbaudīta.

| (176) | Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare sastāv tikai no divām pusēm, no kurām tikai viena darbojas turpmākas apstrādes tirgū. Tādēļ, ņemot vērā pamatregulas 29. pantu (“konfidencialitāte”), nav iespējams turpmāks sīkākas informācijas izklāsts. Attiecībā uz datiem par Kopienas ražotājiem, kas ir atšķirīgi no Kopienas ražošanas nozares, ir jāatceras, ka šie ražotāji nesadarbojās ar izmeklēšanu. Tā kā nebija pieejama nekāda cita informācija par viņu devumu Kopienas patēriņā, tika izmantoti pārskata pieprasījumā sniegtie dati. Turklāt neviena no pusēm nesniedza pretēju informāciju vai pierādījumus, kas radītu šaubas par to ticamību. |
| --- | --- |

(176)

Jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozare sastāv tikai no divām pusēm, no kurām tikai viena darbojas turpmākas apstrādes tirgū. Tādēļ, ņemot vērā pamatregulas 29. pantu (“konfidencialitāte”), nav iespējams turpmāks sīkākas informācijas izklāsts. Attiecībā uz datiem par Kopienas ražotājiem, kas ir atšķirīgi no Kopienas ražošanas nozares, ir jāatceras, ka šie ražotāji nesadarbojās ar izmeklēšanu. Tā kā nebija pieejama nekāda cita informācija par viņu devumu Kopienas patēriņā, tika izmantoti pārskata pieprasījumā sniegtie dati. Turklāt neviena no pusēm nesniedza pretēju informāciju vai pierādījumus, kas radītu šaubas par to ticamību.

IV.   Attiecīgā produkta imports Kopienā

1.   Apjoms, cena un importa no Indijas tirgus daļa

Imports

| Imports
  (kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgais produkts | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 |
| Rādītājs | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 |

(kg)

1999

2000

2001

2002

IP

Attiecīgais produkts

36 800

47 400

72 100

101 800

95 200

Rādītājs

100

129

196

277

259

| (177) | Attiecīgā produkta importa apjoms attiecīgajā laikposmā ievērojami pieaudzis. Imports pārskata izmeklēšanas periodā bija par 159 % lielāks nekā 1999. gadā. Importa apjoms pieaudzis daudz straujāk nekā vispārējā patēriņa pieaugums, kurš veidoja 51 %, importa pieaugums no trešajām valstīm, kuras nav Indija, kurš veidoja 13 %, un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms tajā pašā laikposmā – 80 %. Attiecībā uz Indijas attīstības valsts statusu un pamatregulas 14. panta 4. punktu tika atklāts, ka importa no Indijas apjoms pārskata izmeklēšanas periodā bija daudz vairāk nekā 4 % no kopējā līdzīgā produkta importa apjoma Kopienā.










  Vidējā importa cena par kg, EUR | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgais produkts | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 |
| Rādītājs | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 |

(177)

Attiecīgā produkta importa apjoms attiecīgajā laikposmā ievērojami pieaudzis. Imports pārskata izmeklēšanas periodā bija par 159 % lielāks nekā 1999. gadā. Importa apjoms pieaudzis daudz straujāk nekā vispārējā patēriņa pieaugums, kurš veidoja 51 %, importa pieaugums no trešajām valstīm, kuras nav Indija, kurš veidoja 13 %, un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms tajā pašā laikposmā – 80 %. Attiecībā uz Indijas attīstības valsts statusu un pamatregulas 14. panta 4. punktu tika atklāts, ka importa no Indijas apjoms pārskata izmeklēšanas periodā bija daudz vairāk nekā 4 % no kopējā līdzīgā produkta importa apjoma Kopienā.

Vidējā importa cena par kg, EUR

1999

2000

2001

2002

IP

Attiecīgais produkts

34,66

33,94

35,51

36,57

35,34

Rādītājs

100

98

102

106

102

| (178) | Apskatāmā produkta vidējā cena ir nedaudz pieaugusi, sasniedzot augstāko punktu 2002. gadā un pēc tam nokritusi atpakaļ 2001. gada līmenī.










  ES tirgus daļa | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgais produkts | 1,5 % | 1,5 % | 2,2 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Rādītājs | 100 | 99 | 149 | 181 | 171 |

(178)

Apskatāmā produkta vidējā cena ir nedaudz pieaugusi, sasniedzot augstāko punktu 2002. gadā un pēc tam nokritusi atpakaļ 2001. gada līmenī.

ES tirgus daļa

1999

2000

2001

2002

IP

Attiecīgais produkts

1,5 %

1,5 %

2,2 %

2,7 %

2,5 %

Rādītājs

100

99

149

181

171

| (179) | Indijas importa tirgus daļa Kopienas tirgū attiecīgā laikposma laikā palielinājies par 71 %. Tika izteikts viedoklis, ka rādītāju pieaugumam būtu jābūt tikai 66 % uzrādītā 71 % vietā. Ņemot par pamatu uz leju noapaļotās tirgus daļas apjomu procentos, šis viedoklis aritmētiski ir pieņemams. Tomēr iepriekš minētais rādītājs ir aprēķināts pareizi. Lai precīzi indeksētu tirgus daļu, procentu punkti nav noapaļoti. To var redzēt, salīdzinot rādītājus skaitļos un procentos par 1999. un 2000. gadu. Turklāt šī metodika piemērota visās šīs regulas tabulās. |
| --- | --- |

(179)

Indijas importa tirgus daļa Kopienas tirgū attiecīgā laikposma laikā palielinājies par 71 %. Tika izteikts viedoklis, ka rādītāju pieaugumam būtu jābūt tikai 66 % uzrādītā 71 % vietā. Ņemot par pamatu uz leju noapaļotās tirgus daļas apjomu procentos, šis viedoklis aritmētiski ir pieņemams. Tomēr iepriekš minētais rādītājs ir aprēķināts pareizi. Lai precīzi indeksētu tirgus daļu, procentu punkti nav noapaļoti. To var redzēt, salīdzinot rādītājus skaitļos un procentos par 1999. un 2000. gadu. Turklāt šī metodika piemērota visās šīs regulas tabulās.

2.   Cenu samazinājums

| (180) | Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika analizēti dati par cenām pārskata izmeklēšanas periodā. Šim nolūkam tika salīdzinātas Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas tās pirmajiem nesaistītajiem klientiem uz ražotāja noteiktās cenas pamata ar Indijas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām to pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Kopienā uz CIF importa cenas pamata, abos gadījumos pēc atlaidēm, rabatiem un komisijas naudas. |
| --- | --- |

(180)

Lai noteiktu cenu samazinājumu, tika analizēti dati par cenām pārskata izmeklēšanas periodā. Šim nolūkam tika salīdzinātas Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas tās pirmajiem nesaistītajiem klientiem uz ražotāja noteiktās cenas pamata ar Indijas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām to pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Kopienā uz CIF importa cenas pamata, abos gadījumos pēc atlaidēm, rabatiem un komisijas naudas.

| (181) | Pamatojoties uz aptaujas atbildēm, lai salīdzinātu, var noteikt dažādus attiecīgā ražojuma un līdzīgā produkta veidus uz produkta veidu pamata (t.i., amoksicilīna trihidrāts, ampicilīna trihidrāts un cefaleksīns) un tā variantus (t.i., pulverveida vai presēts). |
| --- | --- |

(181)

Pamatojoties uz aptaujas atbildēm, lai salīdzinātu, var noteikt dažādus attiecīgā ražojuma un līdzīgā produkta veidus uz produkta veidu pamata (t.i., amoksicilīna trihidrāts, ampicilīna trihidrāts un cefaleksīns) un tā variantus (t.i., pulverveida vai presēts).

| (182) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena un ražotāju eksportētāju CIF importa cenas tika salīdzinātas vienādā tirdzniecības līmenī, t.i., ražotāji/izplatītāji Kopienas tirgū, pamatojoties uz svērtajām vidējām cenām pa produktu paveidiem. Pārskata izmeklēšanas periodā praktiski visa ražotāju eksportētāju tirdzniecība Kopienā notika caur tirgotājiem/izplatītājiem. |
| --- | --- |

(182)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena un ražotāju eksportētāju CIF importa cenas tika salīdzinātas vienādā tirdzniecības līmenī, t.i., ražotāji/izplatītāji Kopienas tirgū, pamatojoties uz svērtajām vidējām cenām pa produktu paveidiem. Pārskata izmeklēšanas periodā praktiski visa ražotāju eksportētāju tirdzniecība Kopienā notika caur tirgotājiem/izplatītājiem.

| (183) | Salīdzināšanas rezultāti, izteikti procentos no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas pārskata izmeklēšanas periodā, parādīja ievērojamu cenu dempinga starpību. Salīdzinot ražotājus eksportētājus, šī starpība svārstījās no 11,5 % līdz 17,1 %. Līdz ar to šīs cenu dempinga starpības norāda, ka par spīti pastāvošajiem pasākumiem, Indijas imports izdara nepārtrauktu cenu spiedienu uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(183)

Salīdzināšanas rezultāti, izteikti procentos no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas pārskata izmeklēšanas periodā, parādīja ievērojamu cenu dempinga starpību. Salīdzinot ražotājus eksportētājus, šī starpība svārstījās no 11,5 % līdz 17,1 %. Līdz ar to šīs cenu dempinga starpības norāda, ka par spīti pastāvošajiem pasākumiem, Indijas imports izdara nepārtrauktu cenu spiedienu uz Kopienas tirgu.

V.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija

1.   Ražošana, ražošanas jauda un tirgus ietilpības izmantošana

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas rādītājs | 100 | 121 | 127 | 154 | 160 |
| Ražošanas jaudas rādītājs | 100 | 117 | 123 | 148 | 157 |
| Jaudas izmantošanas rādītājs | 100 | 103 | 103 | 104 | 102 |

1999

2000

2001

2002

IP

Ražošanas rādītājs

100

121

127

154

160

Ražošanas jaudas rādītājs

100

117

123

148

157

Jaudas izmantošanas rādītājs

100

103

103

104

102

| (184) | Vienmērīgi pieaugošā Kopienas patēriņa rezultātā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā produkta ražošana attiecīgajā periodā turpināja pieaugt. Šī pozitīvā tendence kļuva izteiktāka pārskata izmeklēšanas periodā, kad viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, uzsāka viena veida līdzīgā produkta ražošanu Kopienā, kuru tas iepriekš tika tikai importējis. |
| --- | --- |

(184)

Vienmērīgi pieaugošā Kopienas patēriņa rezultātā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā produkta ražošana attiecīgajā periodā turpināja pieaugt. Šī pozitīvā tendence kļuva izteiktāka pārskata izmeklēšanas periodā, kad viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, uzsāka viena veida līdzīgā produkta ražošanu Kopienā, kuru tas iepriekš tika tikai importējis.

| (185) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda parādīja to pašu pozitīvo tendenci, kā tās ražošana. Daļēji tas ir tādēļ, ka viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, pārskata izmeklēšanas perioda laikā investēja jaunās ražošanas rūpnīcās izveidē. |
| --- | --- |

(185)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda parādīja to pašu pozitīvo tendenci, kā tās ražošana. Daļēji tas ir tādēļ, ka viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, pārskata izmeklēšanas perioda laikā investēja jaunās ražošanas rūpnīcās izveidē.

| (186) | Jaudas izmantošanas rādītājs ir bijis stabils relatīvi augstā līmenī visā attiecīgajā periodā. Tik augsts izmantošanas rādītājs ir parasts šā veida ražošanā nepārtrauktā pasūtījumu procesa dēļ, ko izmanto līdzīgo produktu izgatavošanai, un Kopienas ražošanas nozarē turklāt sakarā ar izmantošanu pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(186)

Jaudas izmantošanas rādītājs ir bijis stabils relatīvi augstā līmenī visā attiecīgajā periodā. Tik augsts izmantošanas rādītājs ir parasts šā veida ražošanā nepārtrauktā pasūtījumu procesa dēļ, ko izmanto līdzīgo produktu izgatavošanai, un Kopienas ražošanas nozarē turklāt sakarā ar izmantošanu pašu vajadzībām.

| (187) | Pēc informācijas atklāšanas trīs eksportētāji izteica viedokli, ka šo faktoru attīstība neatspoguļo radītā kaitējuma pazīmes. Tomēr jāatzīmē, ka secinājumi par kaitējumu netika balstīti uz šiem faktoriem. |
| --- | --- |

(187)

Pēc informācijas atklāšanas trīs eksportētāji izteica viedokli, ka šo faktoru attīstība neatspoguļo radītā kaitējuma pazīmes. Tomēr jāatzīmē, ka secinājumi par kaitējumu netika balstīti uz šiem faktoriem.

2.   Pārdošanas apjomi, pārdošanas cena, tirgus daļa un pieaugums

a)   Pārdošana brīvajā tirgū

Pārdošana brīvajā tirgū Kopienā

| Pārdošana brīvajā tirgū Kopienā | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoma rādītājs | 100 | 170 | 162 | 192 | 180 |
| Vidējās pārdošanas cenas rādītājs | 100 | 94 | 94 | 94 | 95 |
| Tirgus daļas rādītājs | 100 | 130 | 123 | 125 | 120 |

1999

2000

2001

2002

IP

Apjoma rādītājs

100

170

162

192

180

Vidējās pārdošanas cenas rādītājs

100

94

94

94

95

Tirgus daļas rādītājs

100

130

123

125

120

| (188) | Pamatojoties uz Kopienas patēriņa pozitīvo attīstību, Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdoto preču apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies. Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdoto preču apjoms parādījis lielāku pieaugumu nekā Kopienas patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā. Tomēr laika posmā starp 2000. gadu un pārskata izmeklēšanas periodu Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdotās produkcijas apjoma pieaugums bija mazāks nekā Kopienas patēriņa pieaugums. Lielais Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdotās produkcijas apjoma pieaugums laika posmā no 1999. līdz 2000. gadam galvenokārt izskaidrojams ar to, ka Kopienas nozare pārņēma citus Kopienas ražotājus. Tomēr Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū Kopienā pārdotās produkcijas apjoma 80 % pieaugums attiecīgajā periodā bija mazāk izteikts nekā 159 % attiecīgā produkta importa pieaugums tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(188)

Pamatojoties uz Kopienas patēriņa pozitīvo attīstību, Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdoto preču apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies. Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdoto preču apjoms parādījis lielāku pieaugumu nekā Kopienas patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā. Tomēr laika posmā starp 2000. gadu un pārskata izmeklēšanas periodu Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdotās produkcijas apjoma pieaugums bija mazāks nekā Kopienas patēriņa pieaugums. Lielais Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū pārdotās produkcijas apjoma pieaugums laika posmā no 1999. līdz 2000. gadam galvenokārt izskaidrojams ar to, ka Kopienas nozare pārņēma citus Kopienas ražotājus. Tomēr Kopienas ražošanas nozares brīvajā tirgū Kopienā pārdotās produkcijas apjoma 80 % pieaugums attiecīgajā periodā bija mazāk izteikts nekā 159 % attiecīgā produkta importa pieaugums tajā pašā periodā.

| (189) | IV un četri eksportētāji norādīja uz vispārējo Kopienas ražošanas nozares pārdotā apjoma pieaugumu kā pozitīvu zīmi un apgalvoja, ka līdz ar to neapstiprinās radītā kaitējuma konstatējums. Bez tam viņi izteica viedokli, ka Kopienas ražošanas nozares snieguma salīdzinājums ar viena no Indijas eksportētāju sniegumu relatīvos skaitļos būs maldinošs, jo konkurentu lielums ievērojami atšķiras. |
| --- | --- |

(189)

IV un četri eksportētāji norādīja uz vispārējo Kopienas ražošanas nozares pārdotā apjoma pieaugumu kā pozitīvu zīmi un apgalvoja, ka līdz ar to neapstiprinās radītā kaitējuma konstatējums. Bez tam viņi izteica viedokli, ka Kopienas ražošanas nozares snieguma salīdzinājums ar viena no Indijas eksportētāju sniegumu relatīvos skaitļos būs maldinošs, jo konkurentu lielums ievērojami atšķiras.

| (190) | Atbildot uz šiem viedokļiem, jāatzīmē, ka pārdošanas apjoma attīstība šajā gadījumā netika uzskatīta par galveno faktoru, kas norādītu uz radīto kaitējumu apmēru. Tomēr tā kā pārdošanas apjomu pieaugums Kopienas ražošanas nozarei lielā mērā ir attiecināms uz uzņēmumu pārņemšanu 2000. gadā, t.i., iepriekšējo konkurentu pārdošanas apjomu pārņemšanu pretēji jaunai tirdzniecībai, to tomēr nevar uztvert par rādītāju, kas norādītu, ka kaitējums nepastāv. Turklāt 2001. gadā un IP laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū ir samazinājies. |
| --- | --- |

(190)

Atbildot uz šiem viedokļiem, jāatzīmē, ka pārdošanas apjoma attīstība šajā gadījumā netika uzskatīta par galveno faktoru, kas norādītu uz radīto kaitējumu apmēru. Tomēr tā kā pārdošanas apjomu pieaugums Kopienas ražošanas nozarei lielā mērā ir attiecināms uz uzņēmumu pārņemšanu 2000. gadā, t.i., iepriekšējo konkurentu pārdošanas apjomu pārņemšanu pretēji jaunai tirdzniecībai, to tomēr nevar uztvert par rādītāju, kas norādītu, ka kaitējums nepastāv. Turklāt 2001. gadā un IP laikā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū ir samazinājies.

| (191) | Par spīti pieaugušajam pieprasījumam, uz kuru norāda Kopienas patēriņš, Kopienas ražošanas nozares vidējā brīvā tirgus pārdošanas cena laika posmā no 1999. līdz 2000. gadam samazinājās. Tas norāda uz konkurentu īstenotu cenu spiedienu. Cenas palika praktiski stabilas zemākajā līmenī līdz pat pārskata izmeklēšanas perioda beigām, kaut arī pieprasījums turpināja pieaugt. |
| --- | --- |

(191)

Par spīti pieaugušajam pieprasījumam, uz kuru norāda Kopienas patēriņš, Kopienas ražošanas nozares vidējā brīvā tirgus pārdošanas cena laika posmā no 1999. līdz 2000. gadam samazinājās. Tas norāda uz konkurentu īstenotu cenu spiedienu. Cenas palika praktiski stabilas zemākajā līmenī līdz pat pārskata izmeklēšanas perioda beigām, kaut arī pieprasījums turpināja pieaugt.

| (192) | IV un trīs eksportētāji izteica viedokli, ka cenu attīstība uzskatāma par pozitīvu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(192)

IV un trīs eksportētāji izteica viedokli, ka cenu attīstība uzskatāma par pozitīvu Kopienas ražošanas nozarei.

| (193) | Šo viedokli nevar pieņemt. Patiesībā attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare nevienā brīdī nevarēja sasniegt tai nekaitējošu cenu līmeni. |
| --- | --- |

(193)

Šo viedokli nevar pieņemt. Patiesībā attiecīgajā laikposmā Kopienas ražošanas nozare nevienā brīdī nevarēja sasniegt tai nekaitējošu cenu līmeni.

| (194) | Kopienas ražošanas nozare palielināja tās tirgus daļu par 30 % laika posmā no 1999. līdz 2000. gadam, kaitējot citu Kopienas ražotāju un eksportētāju no trešajām valstīm, kas nav Indija, tirgus daļām. Tomēr Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās laika posmā no 2000. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, kad tā sasniedza tās zemāko līmeni kopš 1999. gada. Šis periods sakrita ar spēcīgo Indijas importa daļas pieaugumu. |
| --- | --- |

(194)

Kopienas ražošanas nozare palielināja tās tirgus daļu par 30 % laika posmā no 1999. līdz 2000. gadam, kaitējot citu Kopienas ražotāju un eksportētāju no trešajām valstīm, kas nav Indija, tirgus daļām. Tomēr Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās laika posmā no 2000. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, kad tā sasniedza tās zemāko līmeni kopš 1999. gada. Šis periods sakrita ar spēcīgo Indijas importa daļas pieaugumu.

| (195) | Viens eksportētājs iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās 2001. gadā un IP ir nenozīmīga, ja ņemtu vērā tās pieaugumu 2000. gadā, un norādīja uz vispārējo pieaugumu tirgus daļā visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(195)

Viens eksportētājs iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās 2001. gadā un IP ir nenozīmīga, ja ņemtu vērā tās pieaugumu 2000. gadā, un norādīja uz vispārējo pieaugumu tirgus daļā visā attiecīgajā periodā.

| (196) | Tomēr, šo viedokli nevar pieņemt, jo tas balstīts uz atsevišķu 1999. gada salīdzinājumu ar IP, kurš bez tam arī neņem vērā 2000. gada pieauguma izņēmuma raksturu. Nav saņemts izskaidrojums no šī eksportētāja par to, kāpēc šī acīmredzami regresīvā Kopienas ražošanas nozares brīvās tirgus daļas attīstība pēc 2000. gada nav uzskatāma par negatīvu. |
| --- | --- |

(196)

Tomēr, šo viedokli nevar pieņemt, jo tas balstīts uz atsevišķu 1999. gada salīdzinājumu ar IP, kurš bez tam arī neņem vērā 2000. gada pieauguma izņēmuma raksturu. Nav saņemts izskaidrojums no šī eksportētāja par to, kāpēc šī acīmredzami regresīvā Kopienas ražošanas nozares brīvās tirgus daļas attīstība pēc 2000. gada nav uzskatāma par negatīvu.

| (197) | Šajā kontekstā divi citi eksportētāji iebilda: ja ierobežota tirgus attīstība būtu pozitīvāka, tā būtu apzināta Kopienas ražošanas nozares izvēle izvēlēties rentablāku medikamentu ražošanas tehnoloģiju tirgu. |
| --- | --- |

(197)

Šajā kontekstā divi citi eksportētāji iebilda: ja ierobežota tirgus attīstība būtu pozitīvāka, tā būtu apzināta Kopienas ražošanas nozares izvēle izvēlēties rentablāku medikamentu ražošanas tehnoloģiju tirgu.

| (198) | Šo iebildumu nevar pieņemt, jo tas ignorē palielinātos krājumus, kas varētu būt pārdoti brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(198)

Šo iebildumu nevar pieņemt, jo tas ignorē palielinātos krājumus, kas varētu būt pārdoti brīvajā tirgū.

b)   Pārdošana ierobežotajā tirgū

Pārdošana ierobežotajā tirgū Kopienā

| Pārdošana ierobežotajā tirgū Kopienā | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs Apjoms | 100 | 88 | 124 | 180 | 189 |
| Rādītājs Vidējā pārdošanas cena | 100 | 102 | 104 | 102 | 99 |
| Rādītājs Tirgus daļa | 100 | 67 | 95 | 117 | 125 |

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs Apjoms

100

88

124

180

189

Rādītājs Vidējā pārdošanas cena

100

102

104

102

99

Rādītājs Tirgus daļa

100

67

95

117

125

| (199) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū pieauga par 80 %, bet pārdošana ierobežotajā tirgū pieauga par 89 %. Īpaši kopš 2001. gada ir novērojama Kopienas ražošanas nozares ierobežotā tirgus palielināšanās, kamēr tās situācija brīvajā tirgū palikusi praktiski nemainīga. Tas sakrīt ar lielo Indijas importa pieaugumu brīvajā tirgū, kas norāda, ka Kopienas ražošanas nozare izmantoja tās izvēli vismaz zināmā mērā nomainīt tirgus, lai izvairītos no tiešas konkurences ar attiecīgā produkta subsidēto importu par zemām cenām. |
| --- | --- |

(199)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū pieauga par 80 %, bet pārdošana ierobežotajā tirgū pieauga par 89 %. Īpaši kopš 2001. gada ir novērojama Kopienas ražošanas nozares ierobežotā tirgus palielināšanās, kamēr tās situācija brīvajā tirgū palikusi praktiski nemainīga. Tas sakrīt ar lielo Indijas importa pieaugumu brīvajā tirgū, kas norāda, ka Kopienas ražošanas nozare izmantoja tās izvēli vismaz zināmā mērā nomainīt tirgus, lai izvairītos no tiešas konkurences ar attiecīgā produkta subsidēto importu par zemām cenām.

| (200) | Līdzīga sistēma novērojama salīdzinoši izvērtējot tendences Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumā brīvajā un ierobežotajā tirgū. Tas atkārtoti norāda uz Kopienas ražošanas nozares ierobežotā tirgus pieaugušo stratēģisko nozīmi kopš 2001. gada. |
| --- | --- |

(200)

Līdzīga sistēma novērojama salīdzinoši izvērtējot tendences Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas pieaugumā brīvajā un ierobežotajā tirgū. Tas atkārtoti norāda uz Kopienas ražošanas nozares ierobežotā tirgus pieaugušo stratēģisko nozīmi kopš 2001. gada.

| (201) | Ņemot vērā to, ka cenas brīvajā tirgū sāka samazināties jau 2000. gadā, transfertcenas ierobežotā tirgu turpināja mēreni pieaugt līdz 2001. gadam. Tomēr runa bija par aizkavēšanos, jo kopš 2002. gada arī ierobežotajā tirgū cenas kritās. To varētu izskaidrot ar faktu, ka transfertcenas parasti netiek tik ātri pielāgotas, jo tās neietekmē tiešā konkurence. Tiek atzīmēts, ka vispārējā cenu attīstība brīvajā tirgū un specializēta pārdošana laikposmā ir vienādas. |
| --- | --- |

(201)

Ņemot vērā to, ka cenas brīvajā tirgū sāka samazināties jau 2000. gadā, transfertcenas ierobežotā tirgu turpināja mēreni pieaugt līdz 2001. gadam. Tomēr runa bija par aizkavēšanos, jo kopš 2002. gada arī ierobežotajā tirgū cenas kritās. To varētu izskaidrot ar faktu, ka transfertcenas parasti netiek tik ātri pielāgotas, jo tās neietekmē tiešā konkurence. Tiek atzīmēts, ka vispārējā cenu attīstība brīvajā tirgū un specializēta pārdošana laikposmā ir vienādas.

3.   Krājumi

Krājumi

| Krājumi | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs | 100 | 74 | 100 | 141 | 161 |

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs

100

74

100

141

161

| (202) | Kopienas ražošanas nozares gada noslēguma krājumu līmenis attiecībā uz ražošanu nokritās par 26 % no 1999. gada līdz 2000. gadam, bet pēc tam strauji pieauga par vairāk nekā 115 % uz pārskata izmeklēšanas perioda beigām. Šis pieaugums laikā sakrīt ar laikposmu, kurā divkāršojās imports no Indijas. |
| --- | --- |

(202)

Kopienas ražošanas nozares gada noslēguma krājumu līmenis attiecībā uz ražošanu nokritās par 26 % no 1999. gada līdz 2000. gadam, bet pēc tam strauji pieauga par vairāk nekā 115 % uz pārskata izmeklēšanas perioda beigām. Šis pieaugums laikā sakrīt ar laikposmu, kurā divkāršojās imports no Indijas.

| (203) | IV un četri eksportētāji apgalvoja, ka krājumu pieaugums nav bijis nenormāli augsts, tādējādi tas nepierāda radīto zaudējumu kaitējumu. Turklāt tika apstrīdēta gada noslēguma krājumu līmeņu metodes izmantošana. Tā vietā kā piemērotākus rādītājus ieteica izmantot tādas metodes kā vidējā krājumu lielumu noteikšanu pārdošanas dienu skaita izteiksmē. |
| --- | --- |

(203)

IV un četri eksportētāji apgalvoja, ka krājumu pieaugums nav bijis nenormāli augsts, tādējādi tas nepierāda radīto zaudējumu kaitējumu. Turklāt tika apstrīdēta gada noslēguma krājumu līmeņu metodes izmantošana. Tā vietā kā piemērotākus rādītājus ieteica izmantot tādas metodes kā vidējā krājumu lielumu noteikšanu pārdošanas dienu skaita izteiksmē.

| (204) | Atbildot uz šo iebildumu, jāatzīmē, ka krājumu līmeņu daudzuma noteikšanai tika izmantota Kopienas standarta metode. Līdz ar to pieeja ir objektīva un saskaņā ar PTO noteikto. Prasība izmantot citu metodiku nav pamatota. Tādējādi ir noraidīts ieteikums izvēlēties alternatīvu metodi. Otrkārt, balstoties uz pārbaudītiem faktiem, nevar noliegt, ka krājumu līmenis ir strauji pieaudzis. |
| --- | --- |

(204)

Atbildot uz šo iebildumu, jāatzīmē, ka krājumu līmeņu daudzuma noteikšanai tika izmantota Kopienas standarta metode. Līdz ar to pieeja ir objektīva un saskaņā ar PTO noteikto. Prasība izmantot citu metodiku nav pamatota. Tādējādi ir noraidīts ieteikums izvēlēties alternatīvu metodi. Otrkārt, balstoties uz pārbaudītiem faktiem, nevar noliegt, ka krājumu līmenis ir strauji pieaudzis.

4.   Rentabilitāte

a)   Pārdošana brīvajā tirgū

Rentabilitāte (Pārdošana brīvajā tirgū Kopienā)

| Rentabilitāte (Pārdošana brīvajā tirgū Kopienā) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs | – 100 | 113 | 239 | 146 | 87 |

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs

– 100

113

239

146

87

| (205) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, kas izteikta ieņēmumos no tīrās pārdošanas, brīvajā tirgū ievērojami uzlabojās no zaudējumus radošās situācijas. Pēc 1999. gadā pastāvošo pasākumu 1998. gadā, rentabilitāte pieauga līdz pat 2001. gadam, bet tad strauji pasliktinājās virzienā uz pārskata izmeklēšanas periodu. Bez tam, pierādījies, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevienu brīdi nevarēja sasniegt pat pusi no peļņas procentiem, kurus saskaņā ar sākotnējās izmeklēšanas secinājumiem tā būtu varējusi iegūt, ja vien nepastāvētu subsidētais imports, t.i., 15 %. Rentabilitātes attīstība un īpaši tās samazināšanās kopš 2002. gada tiek uzskatīta par svarīgu, jo tā ietekmē Kopienas ražošanas nozarei pieejamos finansu līdzekļus investēšanai izpētē un attīstībā, kas ir nepieciešams turpmākai esošo produktu ražošanas procesu uzlabošanai un jaunu produktu izveidei. |
| --- | --- |

(205)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, kas izteikta ieņēmumos no tīrās pārdošanas, brīvajā tirgū ievērojami uzlabojās no zaudējumus radošās situācijas. Pēc 1999. gadā pastāvošo pasākumu 1998. gadā, rentabilitāte pieauga līdz pat 2001. gadam, bet tad strauji pasliktinājās virzienā uz pārskata izmeklēšanas periodu. Bez tam, pierādījies, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevienu brīdi nevarēja sasniegt pat pusi no peļņas procentiem, kurus saskaņā ar sākotnējās izmeklēšanas secinājumiem tā būtu varējusi iegūt, ja vien nepastāvētu subsidētais imports, t.i., 15 %. Rentabilitātes attīstība un īpaši tās samazināšanās kopš 2002. gada tiek uzskatīta par svarīgu, jo tā ietekmē Kopienas ražošanas nozarei pieejamos finansu līdzekļus investēšanai izpētē un attīstībā, kas ir nepieciešams turpmākai esošo produktu ražošanas procesu uzlabošanai un jaunu produktu izveidei.

| (206) | IV un četri eksportētāji iesniedza komentārus par rentabilitātes analīzi. Tika izteikts viedoklis, ka i) Kopienas ražošanas nozare ir sasniegusi pieņemamu rentabilitātes līmeni, ii) ka kaitējumu neradošs rentabilitātes procents 10 % apmērā (sk. 260. apsvērumu) būtu pārāk augsts un tā vietā 5 % ir pietiekoši, iii) rentabilitātes kritums patiesībā varētu būt saistāms ar Kopienas ražošanas nozares investīciju politiku, iv) vienas puses sākuma fāzes darbības uzskatāmas par sev radītu zaudējumu un v) ka rentabilitātes attīstība būtu jāparāda par katru Kopienas ražotāju. |
| --- | --- |

(206)

IV un četri eksportētāji iesniedza komentārus par rentabilitātes analīzi. Tika izteikts viedoklis, ka i) Kopienas ražošanas nozare ir sasniegusi pieņemamu rentabilitātes līmeni, ii) ka kaitējumu neradošs rentabilitātes procents 10 % apmērā (sk. 260. apsvērumu) būtu pārāk augsts un tā vietā 5 % ir pietiekoši, iii) rentabilitātes kritums patiesībā varētu būt saistāms ar Kopienas ražošanas nozares investīciju politiku, iv) vienas puses sākuma fāzes darbības uzskatāmas par sev radītu zaudējumu un v) ka rentabilitātes attīstība būtu jāparāda par katru Kopienas ražotāju.

| (207) | Vairākkārtīgi atkārtots, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevienu brīdi nevarēja sasniegt pieņemamu peļņas procentu, kā norādīts iepriekš. Tādējādi pasliktināšanās kopš 2002. gada tikai pasliktināja jau tā neapmierinošo situāciju. Turklāt, ņemot vērā īpašos farmaceitiskās nozares apstākļus, peļņas norma 5 % netiek uzskatīts par pietiekošu. Kopienas ražošanas nozare ir nodrošinājusi pierādījumu, ka tā var sasniegt salīdzināmo nefasēto medikamentu tirdzniecības peļņas līmeni virs 10 %. Šāds peļņas līmenis nepieciešams, lai nodrošinātu farmācijas nozares atbalstu ar nepieciešamajiem finansu resursiem, lai turpinātu jauninājumus farmācijas nozarē ar tai raksturīgo augsto ekonomisko risku. Turklāt Kopienas ražošanas nozares samērīgas peļņas procenta neesamību nevar vienkārši skaidrot ar tās investīciju politiku. Tikai viens Kopienas ražotājs attiecīgā perioda laikā atradās sākuma fāzē, bet neviena puse nesasniedza pietiekamu peļņas procentu. Visbeidzot, ņemot vērā pamatregulas 29. pantu (“konfidencialitāte”), nav iespējams turpmāks detalizētas informācijas izklāsts. |
| --- | --- |

(207)

Vairākkārtīgi atkārtots, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevienu brīdi nevarēja sasniegt pieņemamu peļņas procentu, kā norādīts iepriekš. Tādējādi pasliktināšanās kopš 2002. gada tikai pasliktināja jau tā neapmierinošo situāciju. Turklāt, ņemot vērā īpašos farmaceitiskās nozares apstākļus, peļņas norma 5 % netiek uzskatīts par pietiekošu. Kopienas ražošanas nozare ir nodrošinājusi pierādījumu, ka tā var sasniegt salīdzināmo nefasēto medikamentu tirdzniecības peļņas līmeni virs 10 %. Šāds peļņas līmenis nepieciešams, lai nodrošinātu farmācijas nozares atbalstu ar nepieciešamajiem finansu resursiem, lai turpinātu jauninājumus farmācijas nozarē ar tai raksturīgo augsto ekonomisko risku. Turklāt Kopienas ražošanas nozares samērīgas peļņas procenta neesamību nevar vienkārši skaidrot ar tās investīciju politiku. Tikai viens Kopienas ražotājs attiecīgā perioda laikā atradās sākuma fāzē, bet neviena puse nesasniedza pietiekamu peļņas procentu. Visbeidzot, ņemot vērā pamatregulas 29. pantu (“konfidencialitāte”), nav iespējams turpmāks detalizētas informācijas izklāsts.

b)   Pārdošana ierobežotajā tirgū

Rentabilitāte

| Rentabilitāte
  (pārdošana ierobežotajā tirgū Kopienā) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs | 100 | 482 | 564 | 431 | 325 |

(pārdošana ierobežotajā tirgū Kopienā)

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs

100

482

564

431

325

| (208) | Pārdošanas ierobežotajā tirgū rentabilitātes tendences ir tādas pašas, kaut arī augstākā līmenī, t.i., tās palielinājās līdz 2001. gadam un pēc tam samazinājās. Starpību rentabilitātes līmeņos var galvenokārt saistīt ar faktiem, ka i) tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“SGA”) ir zemākas, jo nav nepieciešamas marketinga izmaksas, un ii) augstākas transfertcenas, ja salīdzina ar cenām brīvajā tirgū. Ja nebūtu augstāka līmeņa peļņas, kas sasniegta no pārdošanas ierobežotajā tirgū, ražošanas nozare būtu vēl sliktākā vispārējā finansu situācijā. |
| --- | --- |

(208)

Pārdošanas ierobežotajā tirgū rentabilitātes tendences ir tādas pašas, kaut arī augstākā līmenī, t.i., tās palielinājās līdz 2001. gadam un pēc tam samazinājās. Starpību rentabilitātes līmeņos var galvenokārt saistīt ar faktiem, ka i) tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“SGA”) ir zemākas, jo nav nepieciešamas marketinga izmaksas, un ii) augstākas transfertcenas, ja salīdzina ar cenām brīvajā tirgū. Ja nebūtu augstāka līmeņa peļņas, kas sasniegta no pārdošanas ierobežotajā tirgū, ražošanas nozare būtu vēl sliktākā vispārējā finansu situācijā.

5.   Ieguldījumi, ieguldījumu rentabilitāte, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs Ieguldījumi | 0 | 100 | 300 | 1 123 | 351 |
| Rādītājs Peļņa no kapitāla ieguldījuma | – 100 | 160 | 286 | 161 | 91 |
| Rādītājs Naudas plūsma | 100 | 186 | 71 | 160 | 33 |

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs Ieguldījumi

0

100

300

1 123

351

Rādītājs Peļņa no kapitāla ieguldījuma

– 100

160

286

161

91

Rādītājs Naudas plūsma

100

186

71

160

33

| (209) | Pēc 1999. gada Kopienas ražošanas nozare nepārtraukti investēja līdzīgā produkta ražošanā. 2002. gadā tā investēja jaunā ražošanas tehnikā, lai paliktu konkurētspējīga, uzlabotu vides un drošības standartus un palielinātu ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(209)

Pēc 1999. gada Kopienas ražošanas nozare nepārtraukti investēja līdzīgā produkta ražošanā. 2002. gadā tā investēja jaunā ražošanas tehnikā, lai paliktu konkurētspējīga, uzlabotu vides un drošības standartus un palielinātu ražošanas jaudu.

| (210) | Laika posmā no 1999. līdz 2001. gadam, t.i., pēc pasākumu ieviešanas, peļņa no kapitāla ieguldījuma palielinājās. Tomēr kopš tā laika tā ievērojami samazinājās. Kaut arī to var daļēji saistīt ar vienas jaunas ražotnes izveidošanas sākumposmu, šo situāciju ir ietekmējusi neapmierinošā rentabilitātes situācija, kuru izraisījis konkurentu cenu spiediens. |
| --- | --- |

(210)

Laika posmā no 1999. līdz 2001. gadam, t.i., pēc pasākumu ieviešanas, peļņa no kapitāla ieguldījuma palielinājās. Tomēr kopš tā laika tā ievērojami samazinājās. Kaut arī to var daļēji saistīt ar vienas jaunas ražotnes izveidošanas sākumposmu, šo situāciju ir ietekmējusi neapmierinošā rentabilitātes situācija, kuru izraisījis konkurentu cenu spiediens.

| (211) | Attiecīgā periodā naudas plūsmas svārstības, kas radušās līdzīga produkta pārdošanas rezultātā, zināmā mērā ir Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu politikas sekas. Tomēr naudas plūsmas kraso samazināšanos laika posmā starp 2002. gadu un pārskata izmeklēšanas periodu var izskaidrot tikai ar šo faktoru. Arī cenu spiediens, kuru īstenoja konkurenti, neapmierinoši ietekmēja naudas plūsmas attīstību. |
| --- | --- |

(211)

Attiecīgā periodā naudas plūsmas svārstības, kas radušās līdzīga produkta pārdošanas rezultātā, zināmā mērā ir Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu politikas sekas. Tomēr naudas plūsmas kraso samazināšanos laika posmā starp 2002. gadu un pārskata izmeklēšanas periodu var izskaidrot tikai ar šo faktoru. Arī cenu spiediens, kuru īstenoja konkurenti, neapmierinoši ietekmēja naudas plūsmas attīstību.

| (212) | Kopienas ražošanas nozarei nav bijušas ievērojamas grūtības palielināt kapitālu. |
| --- | --- |

(212)

Kopienas ražošanas nozarei nav bijušas ievērojamas grūtības palielināt kapitālu.

| (213) | Pēc atklājumu paziņošanas IV un eksportētāji izteica viedokli, ka i) iepriekš minētie dati jāatšifrē par katru Kopienas ražotāju atsevišķi, ii) spēja vairot kapitālu neapstiprina radītā kaitējuma konstatējumu, iii) uz naudas plūsmu šķietami nevar attiecināt tādas pašas tendences kā uz ieguldījumu rentabilitāti un rentabilitāti un tāpēc tā jāpārvērtē un iv) bez turpmāka pamatojuma analīze ir nepietiekama. |
| --- | --- |

(213)

Pēc atklājumu paziņošanas IV un eksportētāji izteica viedokli, ka i) iepriekš minētie dati jāatšifrē par katru Kopienas ražotāju atsevišķi, ii) spēja vairot kapitālu neapstiprina radītā kaitējuma konstatējumu, iii) uz naudas plūsmu šķietami nevar attiecināt tādas pašas tendences kā uz ieguldījumu rentabilitāti un rentabilitāti un tāpēc tā jāpārvērtē un iv) bez turpmāka pamatojuma analīze ir nepietiekama.

| (214) | Atbildot uz šiem iebildumiem, jāatceras, ka saskaņā ar pamatregulas 29. pantu (“konfidencialitāte”) nav iespējams atklāt informāciju par katru Kopienas ražotāju atsevišķi. Runājot par spēju vairot kapitālu, nav izdarīts negatīvs secinājums attiecībā uz radīto kaitējumu. Attiecībā uz iebildumu par naudas plūsmu, pēc rūpīgas attiecīgā rādītāja atkārtotas izmeklēšanas ir apstiprinājies jau iepriekš minētais. Attiecībā uz iebildumu par vispārīgu nepietiekamu analīzi, jāņem vērā, ka i) radītā kaitējuma konstatējums būtībā nav balstīts uz šiem rādītājiem un ii) ka iebildumos nav pamatots, kāpēc turpmāka detalizēta izpēte varētu mainīt vispārējo spriedumu. |
| --- | --- |

(214)

Atbildot uz šiem iebildumiem, jāatceras, ka saskaņā ar pamatregulas 29. pantu (“konfidencialitāte”) nav iespējams atklāt informāciju par katru Kopienas ražotāju atsevišķi. Runājot par spēju vairot kapitālu, nav izdarīts negatīvs secinājums attiecībā uz radīto kaitējumu. Attiecībā uz iebildumu par naudas plūsmu, pēc rūpīgas attiecīgā rādītāja atkārtotas izmeklēšanas ir apstiprinājies jau iepriekš minētais. Attiecībā uz iebildumu par vispārīgu nepietiekamu analīzi, jāņem vērā, ka i) radītā kaitējuma konstatējums būtībā nav balstīts uz šiem rādītājiem un ii) ka iebildumos nav pamatots, kāpēc turpmāka detalizēta izpēte varētu mainīt vispārējo spriedumu.

6.   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs Nodarbinātība | 100 | 101 | 101 | 187 | 185 |
| Rādītājs Ražīgums | 100 | 120 | 127 | 83 | 86 |
| Rādītājs Algas | 100 | 103 | 106 | 185 | 178 |

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs Nodarbinātība

100

101

101

187

185

Rādītājs Ražīgums

100

120

127

83

86

Rādītājs Algas

100

103

106

185

178

| (215) | Nodarbinātība līdzīgā produkta ražošanai bija stabila līdz 2001. gadam, bet ievērojami pieauga 2002. gadā, jo Kopienā viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, izveidoja jaunu ražotni. Šī pati tendence bija vērojama arī kopējās algu izmaksās. Tomēr rādītājs ražīgums uz strādājošo, kaut arī bija audzis līdz 2001. gadam, 2002. gadā samazinājās. Šo tendenci skaidri var attiecināt uz jaunās ražotnes sākuma fāzi. Izmeklēšanas laikā netika atklāti pierādījumi tam, ka būtu samazinājies darba ražīgums. |
| --- | --- |

(215)

Nodarbinātība līdzīgā produkta ražošanai bija stabila līdz 2001. gadam, bet ievērojami pieauga 2002. gadā, jo Kopienā viens no Kopienas ražotājiem, kas sadarbojas, izveidoja jaunu ražotni. Šī pati tendence bija vērojama arī kopējās algu izmaksās. Tomēr rādītājs ražīgums uz strādājošo, kaut arī bija audzis līdz 2001. gadam, 2002. gadā samazinājās. Šo tendenci skaidri var attiecināt uz jaunās ražotnes sākuma fāzi. Izmeklēšanas laikā netika atklāti pierādījumi tam, ka būtu samazinājies darba ražīgums.

| (216) | IV un četri eksportētāji apgalvoja, ka nodarbinātības, ražīguma un algu tendences nav atbalsta punkts, lai atklātu radīto materiālo zaudējumu šajā lietā. |
| --- | --- |

(216)

IV un četri eksportētāji apgalvoja, ka nodarbinātības, ražīguma un algu tendences nav atbalsta punkts, lai atklātu radīto materiālo zaudējumu šajā lietā.

| (217) | Tomēr jāatzīmē, ka šāds secinājums nav izdarīts par nodarbinātību un ražīgumu. Attiecībā uz algām, ir pieaudzis tikai kopējais algu apmērs. Vidēji uz strādājošo algas pat ir nedaudz samazinājušās (sk. tabulu tālāk). Tā parāda, ka i) nav notikusi pozitīva attīstība uz strādājošo, un ii) Kopienas ražošanas nozares apņemšanos būt rentablai. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rādītājs Alga uz vienu darbinieku | 100 | 103 | 105 | 99 | 96 |

(217)

Tomēr jāatzīmē, ka šāds secinājums nav izdarīts par nodarbinātību un ražīgumu. Attiecībā uz algām, ir pieaudzis tikai kopējais algu apmērs. Vidēji uz strādājošo algas pat ir nedaudz samazinājušās (sk. tabulu tālāk). Tā parāda, ka i) nav notikusi pozitīva attīstība uz strādājošo, un ii) Kopienas ražošanas nozares apņemšanos būt rentablai.

1999

2000

2001

2002

IP

Rādītājs Alga uz vienu darbinieku

100

103

105

99

96

7.   Subsīdiju svarīgums un atgūšanās no subsidēšanas

| (218) | Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu un it īpaši tā cenas, faktiskās subsidēšanas ietekmi, kas ir ievērojama, nevar uzskatīt par vērā neņemamu. |
| --- | --- |

(218)

Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu un it īpaši tā cenas, faktiskās subsidēšanas ietekmi, kas ir ievērojama, nevar uzskatīt par vērā neņemamu.

| (219) | Šajā kontekstā IV un trīs eksportētāji apgalvoja, ka subsīdiju starpība ir pārspīlēta. |
| --- | --- |

(219)

Šajā kontekstā IV un trīs eksportētāji apgalvoja, ka subsīdiju starpība ir pārspīlēta.

| (220) | Tomēr, kā iepriekš norādīts 153. un 154. apsvērumā, izmeklēšana parādījusi, ka kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstoši preces vērtībai, apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem svārstās starp 25,3 % un 35,1 %. Tas skaidri norāda uz ievērojama apmēra subsidēšanu. |
| --- | --- |

(220)

Tomēr, kā iepriekš norādīts 153. un 154. apsvērumā, izmeklēšana parādījusi, ka kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstoši preces vērtībai, apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem svārstās starp 25,3 % un 35,1 %. Tas skaidri norāda uz ievērojama apmēra subsidēšanu.

| (221) | Apskatāmajā periodā Kopienas ražošanas nozares situācija uzlabojās. Tomēr tā pilnībā neatguvās no pagātnes subsidēšanas un turpina būt vāja. |
| --- | --- |

(221)

Apskatāmajā periodā Kopienas ražošanas nozares situācija uzlabojās. Tomēr tā pilnībā neatguvās no pagātnes subsidēšanas un turpina būt vāja.

VI.   Secinājums par Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju

| (222) | Laikposmā starp 1999. gadu un pārskata izmeklēšanas periodu, apskatāmā produkta subsidētā importa apjoms palielinājās ievērojami, t.i., par 159 % un tā tirgus daļa Kopienas tirgū pieauga par 70 %. Šī attīstība kontrastē ar eksportētāju no citām valstīm un Kopienas ražošanas nozares daudz nelabvēlīgāku attīstību. Imports no citām valstīm Kopienas tirgū attiecīgajā laikposmā pieauga tikai par 7 %, un to tirgus daļa pat samazinājās par 29 %. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi pieauga par 80 % un tā tirgus daļa par 20 %. Tomēr šo pozitīvo attīstību var pamatā saistīt ar to, ka Kopienas ražošanas nozare 2000. gadā pārņēma citus Kopienas ražotājus. Kopš 2001. gada Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas attīstības tendence ir pat regresīva. Sevišķi var novērot, ka kopš 2000. gada Kopienas ražošanas nozare relatīvos rādītājos neiet kopsolī ar Kopienas patēriņa pieaugumu, un vērojama tās Indijas konkurentu spēcīgā izaugsme Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(222)

Laikposmā starp 1999. gadu un pārskata izmeklēšanas periodu, apskatāmā produkta subsidētā importa apjoms palielinājās ievērojami, t.i., par 159 % un tā tirgus daļa Kopienas tirgū pieauga par 70 %. Šī attīstība kontrastē ar eksportētāju no citām valstīm un Kopienas ražošanas nozares daudz nelabvēlīgāku attīstību. Imports no citām valstīm Kopienas tirgū attiecīgajā laikposmā pieauga tikai par 7 %, un to tirgus daļa pat samazinājās par 29 %. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi pieauga par 80 % un tā tirgus daļa par 20 %. Tomēr šo pozitīvo attīstību var pamatā saistīt ar to, ka Kopienas ražošanas nozare 2000. gadā pārņēma citus Kopienas ražotājus. Kopš 2001. gada Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas attīstības tendence ir pat regresīva. Sevišķi var novērot, ka kopš 2000. gada Kopienas ražošanas nozare relatīvos rādītājos neiet kopsolī ar Kopienas patēriņa pieaugumu, un vērojama tās Indijas konkurentu spēcīgā izaugsme Kopienas tirgū.

| (223) | Šajā kontekstā tiek atzīmēts, ka attiecīgajā periodā no Indijas subsidētā importa vidējās cenas ir bijušas ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt pārskata izmeklēšanas periodā apskatāmās valsts importa cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Izvērtējot vidējās cenas, cenu dempings pārskata izmeklēšanas periodā svārstījās starp 11,5 % un 17,1 %. |
| --- | --- |

(223)

Šajā kontekstā tiek atzīmēts, ka attiecīgajā periodā no Indijas subsidētā importa vidējās cenas ir bijušas ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt pārskata izmeklēšanas periodā apskatāmās valsts importa cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Izvērtējot vidējās cenas, cenu dempings pārskata izmeklēšanas periodā svārstījās starp 11,5 % un 17,1 %.

| (224) | Šī Indijas importa īstenotā cenu spiediena sekas ir tādas, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevienu brīdi nevarēja sasniegt zaudējumu neradošu cenu līmeni. Kaut arī Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pēc pasākumu īstenošanas sākotnēji uzlabojās, kopš 2001. gada tā ir pasliktinājusies un tās faktiskais līmenis ir zem tā, ko tā spētu sasniegt, ja nebūtu subsidētā importa, t.i., 10 % no apgrozījuma (sk. 260. apsvērumu). Tomēr tikai pieņemams rentabilitātes līmenis ļaus Kopienas ražošanas nozarei palikt dzīvotspējīgai ilgstoši. |
| --- | --- |

(224)

Šī Indijas importa īstenotā cenu spiediena sekas ir tādas, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevienu brīdi nevarēja sasniegt zaudējumu neradošu cenu līmeni. Kaut arī Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pēc pasākumu īstenošanas sākotnēji uzlabojās, kopš 2001. gada tā ir pasliktinājusies un tās faktiskais līmenis ir zem tā, ko tā spētu sasniegt, ja nebūtu subsidētā importa, t.i., 10 % no apgrozījuma (sk. 260. apsvērumu). Tomēr tikai pieņemams rentabilitātes līmenis ļaus Kopienas ražošanas nozarei palikt dzīvotspējīgai ilgstoši.

| (225) | Šī Kopienas ražošanas nozares negatīvā tendence atspoguļota tabulā, kurā atsevišķi atspoguļotas ieguldījumu rentabilitāte un naudas plūsmas tendences. |
| --- | --- |

(225)

Šī Kopienas ražošanas nozares negatīvā tendence atspoguļota tabulā, kurā atsevišķi atspoguļotas ieguldījumu rentabilitāte un naudas plūsmas tendences.

| (226) | Attiecībā uz pārdošanu ierobežotajā tirgū Kopienas ražošanas nozares izvēle pārdot daļu tās produkcijas ierobežotajā tirgū nodrošināja tai iespēju uzturēt tirgus ietilpības izmantošanas līmeni. Ievērojama tirgus ietilpības izmantošana samazina ražošanas izmaksas sakarā ar apjomradītiem ietaupījumiem. Turklāt, kā minēts iepriekš, pārdošanas apjomu, cenu un tirgus daļas starp brīvo un ierobežoto tirgu tendences ievērojami neatšķīrās. Ja ražošanas nozare nesaņemtu augstāku peļņu no specializētas pārdošanas, tā būtu vēl sliktākā finansiālā situācijā. Tādējādi izmantošana pašu vajadzībām neveicināja stāvokli, kas nodara kaitējumu. Tieši otrādi – ja nepastāvētu ierobežots tirgus, Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu vēl lielāks. |
| --- | --- |

(226)

Attiecībā uz pārdošanu ierobežotajā tirgū Kopienas ražošanas nozares izvēle pārdot daļu tās produkcijas ierobežotajā tirgū nodrošināja tai iespēju uzturēt tirgus ietilpības izmantošanas līmeni. Ievērojama tirgus ietilpības izmantošana samazina ražošanas izmaksas sakarā ar apjomradītiem ietaupījumiem. Turklāt, kā minēts iepriekš, pārdošanas apjomu, cenu un tirgus daļas starp brīvo un ierobežoto tirgu tendences ievērojami neatšķīrās. Ja ražošanas nozare nesaņemtu augstāku peļņu no specializētas pārdošanas, tā būtu vēl sliktākā finansiālā situācijā. Tādējādi izmantošana pašu vajadzībām neveicināja stāvokli, kas nodara kaitējumu. Tieši otrādi – ja nepastāvētu ierobežots tirgus, Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu vēl lielāks.

| (227) | Divi eksportētāji apgalvoja, ka nevar secināt, ka ierobežotā tirgus pārdošana neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo specializētās pārdošanas cenas nav ticamas, t.i., pārdošanas ierobežotajā tirgū rentabilitāte tiktu mākslīgi paaugstināta. |
| --- | --- |

(227)

Divi eksportētāji apgalvoja, ka nevar secināt, ka ierobežotā tirgus pārdošana neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo specializētās pārdošanas cenas nav ticamas, t.i., pārdošanas ierobežotajā tirgū rentabilitāte tiktu mākslīgi paaugstināta.

| (228) | Tomēr ierobežota tirgus augstāku rentabilitāti neizraisīja galvenokārt augstākas transfertcenas, tas īpaši ir saistīts ar zemākām SGA (sk. 208. apsvērumu). Turklāt šajā iebildumā netiek ņemta vērā apjomradīto ietaupījumu ietekme. Tādējādi tas nevar mainīt secinājumu, ka pārdošana ierobežotajā tirgū nenodara kaitējumu. |
| --- | --- |

(228)

Tomēr ierobežota tirgus augstāku rentabilitāti neizraisīja galvenokārt augstākas transfertcenas, tas īpaši ir saistīts ar zemākām SGA (sk. 208. apsvērumu). Turklāt šajā iebildumā netiek ņemta vērā apjomradīto ietaupījumu ietekme. Tādējādi tas nevar mainīt secinājumu, ka pārdošana ierobežotajā tirgū nenodara kaitējumu.

| (229) | Rezultātā tika apstiprināts, ka pamatregulas 8. panta 1. punkta nozīmē kopumā Kopienas ražošanas nozare ir cietusi materiālus zaudējumus. Jāatgādina, ka pamatregulas 8. panta 5. punkts nepieļauj Kopienas ražošanas nozares visiem ekonomiskajiem rādītājiem būt negatīviem, lai radītu materiālu zaudējumu kaitējumu. Turklāt visiem ekonomiskajiem rādītājiem nav vienāda nozīme. Tomēr rentabilitāte ir viena no galvenajiem ekonomiskajiem rādītājiem, jo tā ir ikviena saimnieciska uzņēmuma galvenais mērķis. Šajā gadījumā radās nepietiekams rentabilitātes līmenis. Vēl viens svarīgs radītā kaitējuma rādītājs, kas ļoti ietekmē rentabilitāti, ir cenu līmenis. Kopienas ražošanas nozare nevienu brīdi attiecīgajā periodā nevarēja sasniegt kaitējumu neradošu cenu līmeni brīvajā tirgū, jo pastāvēja ārējs, galvenokārt ievērojami subsidētā Indijas importa radīts, cenu spiediens. |
| --- | --- |

(229)

Rezultātā tika apstiprināts, ka pamatregulas 8. panta 1. punkta nozīmē kopumā Kopienas ražošanas nozare ir cietusi materiālus zaudējumus. Jāatgādina, ka pamatregulas 8. panta 5. punkts nepieļauj Kopienas ražošanas nozares visiem ekonomiskajiem rādītājiem būt negatīviem, lai radītu materiālu zaudējumu kaitējumu. Turklāt visiem ekonomiskajiem rādītājiem nav vienāda nozīme. Tomēr rentabilitāte ir viena no galvenajiem ekonomiskajiem rādītājiem, jo tā ir ikviena saimnieciska uzņēmuma galvenais mērķis. Šajā gadījumā radās nepietiekams rentabilitātes līmenis. Vēl viens svarīgs radītā kaitējuma rādītājs, kas ļoti ietekmē rentabilitāti, ir cenu līmenis. Kopienas ražošanas nozare nevienu brīdi attiecīgajā periodā nevarēja sasniegt kaitējumu neradošu cenu līmeni brīvajā tirgū, jo pastāvēja ārējs, galvenokārt ievērojami subsidētā Indijas importa radīts, cenu spiediens.

VII.   Subsidētā importa ietekme

| (230) | 2000. gadā, ļoti iespējams, piemēroto pasākumu dēļ Indija zaudēja tās otrā lielākā eksportētāja Kopienas tirgū pozīcijas starpposma periodā, turpretim eksportētāji no Omānas ieguva tirgus daļu. Tomēr kopš tā laika Indijas eksportētāji ne tikai atguvuši savas pozīcijas, bet pārskata izmeklēšanas periodā pat ir ieņēmuši vadošo vietu, kļūstot par lielāko eksportētāju uz Kopienas tirgu. |
| --- | --- |

(230)

2000. gadā, ļoti iespējams, piemēroto pasākumu dēļ Indija zaudēja tās otrā lielākā eksportētāja Kopienas tirgū pozīcijas starpposma periodā, turpretim eksportētāji no Omānas ieguva tirgus daļu. Tomēr kopš tā laika Indijas eksportētāji ne tikai atguvuši savas pozīcijas, bet pārskata izmeklēšanas periodā pat ir ieņēmuši vadošo vietu, kļūstot par lielāko eksportētāju uz Kopienas tirgu.

| (231) | Subsidētā importa no Indijas apjomu pieaugums, īpaši kopš 2002. gada, sakrita ar faktu, ka 2002. gadā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte salīdzinājumā ar 2001. gadu samazinājās par apmēram 36 %. Tika atklāts, ka šajā laikā viens no Kopienas ražotājiem izveidoja jaunu ražotni un atradās sākuma fāzē, un tas šajā laikā varēja ietekmēt tā rentabilitāti. Tomēr tika atklāts arī tas, ka citam Kopienas ražotājam, kurš neatradās sākuma fāzē, arī ievērojami samazinājās rentabilitāte, t.i., par apmēram 17 % salīdzinājumā ar 2001. gadu, kas vēl vairāk pasliktinājās pārskata izmeklēšanas periodā. Turklāt, kā norādīts 207. apsvērumā, nevienu brīdi Kopienas ražošanas nozare nevarēja sasniegt kaitējumu neradošu cenu līmeni. Tieši pretēji, sākot ar 2002. gadu Kopienas ražošanas nozare no jauna bija spiesta pazemināt cenas, lai noturētu tās tirgus daļu. |
| --- | --- |

(231)

Subsidētā importa no Indijas apjomu pieaugums, īpaši kopš 2002. gada, sakrita ar faktu, ka 2002. gadā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte salīdzinājumā ar 2001. gadu samazinājās par apmēram 36 %. Tika atklāts, ka šajā laikā viens no Kopienas ražotājiem izveidoja jaunu ražotni un atradās sākuma fāzē, un tas šajā laikā varēja ietekmēt tā rentabilitāti. Tomēr tika atklāts arī tas, ka citam Kopienas ražotājam, kurš neatradās sākuma fāzē, arī ievērojami samazinājās rentabilitāte, t.i., par apmēram 17 % salīdzinājumā ar 2001. gadu, kas vēl vairāk pasliktinājās pārskata izmeklēšanas periodā. Turklāt, kā norādīts 207. apsvērumā, nevienu brīdi Kopienas ražošanas nozare nevarēja sasniegt kaitējumu neradošu cenu līmeni. Tieši pretēji, sākot ar 2002. gadu Kopienas ražošanas nozare no jauna bija spiesta pazemināt cenas, lai noturētu tās tirgus daļu.

| (232) | Pēc atklājumu paziņošanas trīs eksportētāji apgalvoja, ka Indijas importa daļa Kopienas tirgū, kas IP laikā bija 2,5 %, un tā apjoms attiecībā pret kopējo importu 8,4 % izmeklēšanas periodā, pie tam abi rādītāji nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2002. gadu, ir pārāk maza, lai nodarītu kaitējumu, it īpaši attiecībā uz lielāko tirgus daļu, kura ir Kopienas ražošanas nozares pārziņā. Turklāt tika apgalvots, ka analīze, kas izteikta relatīvos lielumos ir maldinoša, jo Indija 1999. gadā sāka ar ļoti nelielu, t.i., 1,5 % tirgus daļu un 3,7 % importa apjomu. |
| --- | --- |

(232)

Pēc atklājumu paziņošanas trīs eksportētāji apgalvoja, ka Indijas importa daļa Kopienas tirgū, kas IP laikā bija 2,5 %, un tā apjoms attiecībā pret kopējo importu 8,4 % izmeklēšanas periodā, pie tam abi rādītāji nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2002. gadu, ir pārāk maza, lai nodarītu kaitējumu, it īpaši attiecībā uz lielāko tirgus daļu, kura ir Kopienas ražošanas nozares pārziņā. Turklāt tika apgalvots, ka analīze, kas izteikta relatīvos lielumos ir maldinoša, jo Indija 1999. gadā sāka ar ļoti nelielu, t.i., 1,5 % tirgus daļu un 3,7 % importa apjomu.

| (233) | Atbildot uz šo iebildumu, ir jāņem vērā, ka gan Indijas tirgus daļa, gan tās importa apjoms IP laikā, ievērojami pārsniedz minimālo slieksni, kas noteikts pamatregulas 10. panta 11. punktā un 14. panta 4. punktā, tādējādi tie var būt kaitējuma cēlonis. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu, uz kaitējuma cēloni var norādīt vai nu importa apjoms, vai subsidētā importa cenu līmenis. Šajā gadījumā skaidri novērojama šāda cenu līmeņa ietekme. Kā jau noteikts sākotnējās izmeklēšanas gaitā, apskatāmais produkts, lielapjoma prece, ir jutīgs pret cenu izmaiņām un ātri reaģē uz jebkādu cenu pazeminošu spiedienu. Šādos gadījumos mazi apjomi var ietekmēt produkta cenu tirgū. Būtībā šajā gadījumā attiecīgajā periodā Indijas cenas noteica vidējo cenu spiedienu. |
| --- | --- |

(233)

Atbildot uz šo iebildumu, ir jāņem vērā, ka gan Indijas tirgus daļa, gan tās importa apjoms IP laikā, ievērojami pārsniedz minimālo slieksni, kas noteikts pamatregulas 10. panta 11. punktā un 14. panta 4. punktā, tādējādi tie var būt kaitējuma cēlonis. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu, uz kaitējuma cēloni var norādīt vai nu importa apjoms, vai subsidētā importa cenu līmenis. Šajā gadījumā skaidri novērojama šāda cenu līmeņa ietekme. Kā jau noteikts sākotnējās izmeklēšanas gaitā, apskatāmais produkts, lielapjoma prece, ir jutīgs pret cenu izmaiņām un ātri reaģē uz jebkādu cenu pazeminošu spiedienu. Šādos gadījumos mazi apjomi var ietekmēt produkta cenu tirgū. Būtībā šajā gadījumā attiecīgajā periodā Indijas cenas noteica vidējo cenu spiedienu.

| (234) | Tāpēc tika apstiprināts, ka subsidētais imports no Indijas zināmā mērā negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju attiecīgajā periodā, īpaši attiecībā uz rentabilitāti. |
| --- | --- |

(234)

Tāpēc tika apstiprināts, ka subsidētais imports no Indijas zināmā mērā negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju attiecīgajā periodā, īpaši attiecībā uz rentabilitāti.

VIII.   Citu faktoru ietekme

1.   Imports no citām trešām valstīm

Trešo valstu imports

| Trešo valstu imports | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (kg) |
| Indija | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 |
| Rādītājs | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 |
| Omāna | 77 400 | 119 700 | 85 100 | 88 400 | 93 500 |
| Rādītājs | 100 | 155 | 110 | 114 | 121 |
| ASV | 11 100 | 2 800 | 16 600 | 106 300 | 70 000 |
| Rādītājs | 100 | 25 | 149 | 932 | 631 |
| Ķīna | 0 | 3 900 | 21 800 | 75 600 | 63 000 |
| Rādītājs | 0 | 100 | 559 | 1 938 | 1 615 |
| Dienvidkoreja | 19 800 | 75 300 | 40 200 | 54 500 | 45 000 |
| Rādītājs | 100 | 380 | 203 | 275 | 227 |
| Singapūra | 0 | 4 600 | 128 300 | 62 700 | 37 700 |
| Rādītājs | 0 | 100 | 2 789 | 1 363 | 820 |
| vidējā importa cena par kg (EUR) |
| Indija | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 |
| Rādītājs | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 |
| Omāna | 36,10 | 36,21 | 39,30 | 39,15 | 38,34 |
| Rādītājs | 100 | 100 | 109 | 108 | 106 |
| ASV | 74,87 | 115,35 | 108,90 | 101,40 | 48,74 |
| Rādītājs | 100 | 154 | 145 | 135 | 65 |
| Ķīna | 0,00 | 188,97 | 116,06 | 68,22 | 58,59 |
| Rādītājs | 0 | 100 | 61 | 36 | 31 |
| Dienvidkoreja | 34,84 | 37,52 | 37,66 | 45,59 | 48,06 |
| Rādītājs | 100 | 108 | 108 | 131 | 138 |
| Singapūra | 0,00 | 76,88 | 57,47 | 57,47 | 51,28 |
| Rādītājs | 0 | 100 | 75 | 75 | 67 |

1999

2000

2001

2002

IP

Apjoms (kg)

Indija

36 800

47 400

72 100

101 800

95 200

Rādītājs

100

129

196

277

259

Omāna

77 400

119 700

85 100

88 400

93 500

Rādītājs

100

155

110

114

121

ASV

11 100

2 800

16 600

106 300

70 000

Rādītājs

100

25

149

932

631

Ķīna

0

3 900

21 800

75 600

63 000

Rādītājs

0

100

559

1 938

1 615

Dienvidkoreja

19 800

75 300

40 200

54 500

45 000

Rādītājs

100

380

203

275

227

Singapūra

0

4 600

128 300

62 700

37 700

Rādītājs

0

100

2 789

1 363

820

vidējā importa cena par kg (EUR)

Indija

34,66

33,94

35,51

36,57

35,34

Rādītājs

100

98

102

106

102

Omāna

36,10

36,21

39,30

39,15

38,34

Rādītājs

100

100

109

108

106

ASV

74,87

115,35

108,90

101,40

48,74

Rādītājs

100

154

145

135

65

Ķīna

0,00

188,97

116,06

68,22

58,59

Rādītājs

0

100

61

36

31

Dienvidkoreja

34,84

37,52

37,66

45,59

48,06

Rādītājs

100

108

108

131

138

Singapūra

0,00

76,88

57,47

57,47

51,28

Rādītājs

0

100

75

75

67

| (235) | Attiecīgā produkta imports no citām valstīm, kas nav Indija, kopš 1999. gada un pārskata izmeklēšanas periodā ir palielinājies tikai par 7 %, t.i., ievērojami zem Kopienas patēriņa pieauguma līmeņa. Starp šīm valstīm galvenie piegādātāji Kopienas tirgum ir Omāna, ASV, Ķīna, Dienvidkoreja un Singapūra. Tomēr to vidējās importa cenas bija ievērojami augstākas nekā Indijas importa cenas un, izņemot Omānas importa cenas, augstākas arī nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Importa cenas no Omānas ir līdzīgā līmenī ar Kopienas ražošanas nozares cenām, bet Omānas tirgus daļas pieaugums attiecīgajā periodā bija mazāk izteikts nekā citu trešo valstu tirgus daļu pieaugums. |
| --- | --- |

(235)

Attiecīgā produkta imports no citām valstīm, kas nav Indija, kopš 1999. gada un pārskata izmeklēšanas periodā ir palielinājies tikai par 7 %, t.i., ievērojami zem Kopienas patēriņa pieauguma līmeņa. Starp šīm valstīm galvenie piegādātāji Kopienas tirgum ir Omāna, ASV, Ķīna, Dienvidkoreja un Singapūra. Tomēr to vidējās importa cenas bija ievērojami augstākas nekā Indijas importa cenas un, izņemot Omānas importa cenas, augstākas arī nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Importa cenas no Omānas ir līdzīgā līmenī ar Kopienas ražošanas nozares cenām, bet Omānas tirgus daļas pieaugums attiecīgajā periodā bija mazāk izteikts nekā citu trešo valstu tirgus daļu pieaugums.

| (236) | Pēc atklājumu paziņošanas IV un divi eksportētāji izteica viedokli, ka, salīdzinot vidējās pārdošanas cenas, būtu jāņem vērā spēkā esošās kompensācijas maksājumi Indijas importam. Tas radītu gandrīz vienādu Indijas un Omānas cenu līmeni. Bez tam tika atzīmēts, ka vidējās cenas no dažām trešajām valstīm, piemērām, ASV un Ķīnas, ir ievērojami samazinājušās attiecīgajā periodā, turpretim cita starpā Indijas cenas palielinājās. Turklāt cits eksportētājs apgalvoja, ka veicot analīzi nav tikusi ņemta vērā Indijas importa apjomu samazināšanās laika posmā no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, un tas, ka citas trešās valstis bija galvenie piegādātāji un ka vidējās cenas no Dienvidkorejas un Indijas laika posmā no1999. līdz 2001. gadam bija vienādas. |
| --- | --- |

(236)

Pēc atklājumu paziņošanas IV un divi eksportētāji izteica viedokli, ka, salīdzinot vidējās pārdošanas cenas, būtu jāņem vērā spēkā esošās kompensācijas maksājumi Indijas importam. Tas radītu gandrīz vienādu Indijas un Omānas cenu līmeni. Bez tam tika atzīmēts, ka vidējās cenas no dažām trešajām valstīm, piemērām, ASV un Ķīnas, ir ievērojami samazinājušās attiecīgajā periodā, turpretim cita starpā Indijas cenas palielinājās. Turklāt cits eksportētājs apgalvoja, ka veicot analīzi nav tikusi ņemta vērā Indijas importa apjomu samazināšanās laika posmā no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, un tas, ka citas trešās valstis bija galvenie piegādātāji un ka vidējās cenas no Dienvidkorejas un Indijas laika posmā no1999. līdz 2001. gadam bija vienādas.

| (237) | Attiecībā uz spēkā esošo sākotnējo kompensācijas maksājumu, ir jāatzīmē, ka lielam importa apjomam no Indijas bija uzlikta nulles nodokļa likme vai likme, kura joprojām ir iemesls zemākai vidējai piegādes cenai par vidējo Omānas cenu līmeni. Tādējādi vidēji Omānas imports neradīja tā paša līmeņa cenu spiedienu. Bez tam attiecīgajā periodā importa cenas no visām citām trešajām valstīm arī bija vidēji augstākas nekā Indijas cenu līmenis, līdz ar to atkal ir skaidra norāde uz Indiju kā galveno cenu spiediena avotu. Apjoma ziņā novērojums ir pareizs – Indija tiešām nebija vienīgais ievērojama importa avots visā attiecīgajā laika periodā. Tomēr tiek atgādināts, ka Indija ir vienīgā valsts, pret kuru tiek īstenoti šie pasākumi. Tas, protams, ietekmēja apskatāmā produkta tirdzniecības plūsmu. Bez tam, par spīti pasākumiem, Indijas importa apjoms ievērojami palielinājās kopš 2001. gada, un Indija atguva tās pozīciju kā lielākā eksportētāja 2002. gadā, lai IP laikā pat kļūtu par pašu lielāko eksportētāju. Tāpēc neliels Indijas izcelsmes preču importa samazinājums laika posmā starp 2002. gadu un IP neietekmēja tirgu, kas visbeidzot atalgoja Indijas cenu veidošanas politiku. Līdz ar to iepriekš minētie iebildumi nav pieņemami. Tāpēc tika apstiprināts, ka imports no trešām valstīm nebūtu nodarījis zaudējumu radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, kas mainītu cēloņsakarību starp Indijas izcelsmes subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(237)

Attiecībā uz spēkā esošo sākotnējo kompensācijas maksājumu, ir jāatzīmē, ka lielam importa apjomam no Indijas bija uzlikta nulles nodokļa likme vai likme, kura joprojām ir iemesls zemākai vidējai piegādes cenai par vidējo Omānas cenu līmeni. Tādējādi vidēji Omānas imports neradīja tā paša līmeņa cenu spiedienu. Bez tam attiecīgajā periodā importa cenas no visām citām trešajām valstīm arī bija vidēji augstākas nekā Indijas cenu līmenis, līdz ar to atkal ir skaidra norāde uz Indiju kā galveno cenu spiediena avotu. Apjoma ziņā novērojums ir pareizs – Indija tiešām nebija vienīgais ievērojama importa avots visā attiecīgajā laika periodā. Tomēr tiek atgādināts, ka Indija ir vienīgā valsts, pret kuru tiek īstenoti šie pasākumi. Tas, protams, ietekmēja apskatāmā produkta tirdzniecības plūsmu. Bez tam, par spīti pasākumiem, Indijas importa apjoms ievērojami palielinājās kopš 2001. gada, un Indija atguva tās pozīciju kā lielākā eksportētāja 2002. gadā, lai IP laikā pat kļūtu par pašu lielāko eksportētāju. Tāpēc neliels Indijas izcelsmes preču importa samazinājums laika posmā starp 2002. gadu un IP neietekmēja tirgu, kas visbeidzot atalgoja Indijas cenu veidošanas politiku. Līdz ar to iepriekš minētie iebildumi nav pieņemami. Tāpēc tika apstiprināts, ka imports no trešām valstīm nebūtu nodarījis zaudējumu radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, kas mainītu cēloņsakarību starp Indijas izcelsmes subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

2.   Kopienas tirgus patēriņa attīstība

| (238) | Attiecīgā produkta patēriņš Kopienas tirgū attiecīgajā periodā ir palielinājies par 51 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu nevar saistīt ar pieprasījuma samazināšanos Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(238)

Attiecīgā produkta patēriņš Kopienas tirgū attiecīgajā periodā ir palielinājies par 51 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu nevar saistīt ar pieprasījuma samazināšanos Kopienas tirgū.

3.   Kopienas ražošanas nozares eksports

| (239) | Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji attiecīgajā periodā pieauga par 16 %. Kopienas ražošanas nozares eksporta cenas vidēji bija par 10 % līdz 15 % augstākas nekā pārdošanas cenas Kopienā. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares eksports nevairo tās kaitējumu radošo situāciju. |
| --- | --- |

(239)

Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītāji attiecīgajā periodā pieauga par 16 %. Kopienas ražošanas nozares eksporta cenas vidēji bija par 10 % līdz 15 % augstākas nekā pārdošanas cenas Kopienā. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares eksports nevairo tās kaitējumu radošo situāciju.

| (240) | Šajā kontekstā IV un viens eksportētājs iebilda, ka Kopienas ražošanas nozare viņu aptaujā sniegtajā atbildē min spēcīgu Indijas konkurentu konkurenci trešo valstu tirgos, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozarei ir zemas cenas un tā zaudē savu tirgus daļu trešo valstu tirgos, kuras, no pirmā acu skatiena, ir pretrunā ar iepriekšminētajiem konstatējumiem. Tādējādi, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares izvērtējumu, Kopienas tirgum nevarētu būt nodarīts kaitējums vai veidota cēloņsakarība ar Indijas izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(240)

Šajā kontekstā IV un viens eksportētājs iebilda, ka Kopienas ražošanas nozare viņu aptaujā sniegtajā atbildē min spēcīgu Indijas konkurentu konkurenci trešo valstu tirgos, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozarei ir zemas cenas un tā zaudē savu tirgus daļu trešo valstu tirgos, kuras, no pirmā acu skatiena, ir pretrunā ar iepriekšminētajiem konstatējumiem. Tādējādi, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares izvērtējumu, Kopienas tirgum nevarētu būt nodarīts kaitējums vai veidota cēloņsakarība ar Indijas izcelsmes importu.

| (241) | Šai ziņā tiek atzīmēts, ka, pieņemot, ka šādu produktu noieta tirgus pieaug visā pasaulē, nepastāv pretruna starp eksporta cenu samazināšanos un Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu trešajās pasaules valstīs un faktu, ka šāda eksporta apjoms ir palielinājies un ka tā cenas ir augstākas nekā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Kopienā. Tāpēc, lai gan Kopienas ražošanas nozares eksports varētu bijis labāks bez zemo cenu subsidētā Indijas izcelsmes eksporta konkurences trešo valstu tirgos, nepastāv norāde, ka eksporta dēļ Kopienas ražošanas nozare nebūtu pakļauta kaitējumu radošajai cenu konkurencei Kopienas tirgū, kuru būtībā radīja zemo cenu subsidētais imports no Indijas. Tādējādi arguments ir noraidāms. |
| --- | --- |

(241)

Šai ziņā tiek atzīmēts, ka, pieņemot, ka šādu produktu noieta tirgus pieaug visā pasaulē, nepastāv pretruna starp eksporta cenu samazināšanos un Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu trešajās pasaules valstīs un faktu, ka šāda eksporta apjoms ir palielinājies un ka tā cenas ir augstākas nekā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas Kopienā. Tāpēc, lai gan Kopienas ražošanas nozares eksports varētu bijis labāks bez zemo cenu subsidētā Indijas izcelsmes eksporta konkurences trešo valstu tirgos, nepastāv norāde, ka eksporta dēļ Kopienas ražošanas nozare nebūtu pakļauta kaitējumu radošajai cenu konkurencei Kopienas tirgū, kuru būtībā radīja zemo cenu subsidētais imports no Indijas. Tādējādi arguments ir noraidāms.

4.   Kopienas ražošanas nozares konkurētspēja

| (242) | Kopienas ražošanas nozare ir svarīgs konkurents izpētes produktam kā to parāda tā tirgus daļa un tā ir nepārtraukti investējusi līdzekļus, lai saglabātu pašreizējo situāciju tās ražošanā. Ražīguma kritums uz strādājošo uz kg pēc 2001. gada var tikt tikai un vienīgi attiecināts uz viena Kopienas ražotāja jaunas rūpnīcas sākuma fāzi. Tāpēc tam ir pagaidu raksturs. Rezultātā netika atklāti pierādījumi par to, ka konkurētspējas trūkums varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu no Indijas un kaitējumu, no kura cieš Kopienas nozare. |
| --- | --- |

(242)

Kopienas ražošanas nozare ir svarīgs konkurents izpētes produktam kā to parāda tā tirgus daļa un tā ir nepārtraukti investējusi līdzekļus, lai saglabātu pašreizējo situāciju tās ražošanā. Ražīguma kritums uz strādājošo uz kg pēc 2001. gada var tikt tikai un vienīgi attiecināts uz viena Kopienas ražotāja jaunas rūpnīcas sākuma fāzi. Tāpēc tam ir pagaidu raksturs. Rezultātā netika atklāti pierādījumi par to, ka konkurētspējas trūkums varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu no Indijas un kaitējumu, no kura cieš Kopienas nozare.

5.   Izmantošana pašu vajadzībām

| (243) | Kā noteikts 226. apsvērumā, uzskata, ka izmantošana pašu vajadzībām nevairo kaitējumu radošo situāciju. Tieši pretēji – bez ierobežota tirgus Kopienas ražošanas nozares kaitējumu radošā situācija varētu būt pat sliktāka. |
| --- | --- |

(243)

Kā noteikts 226. apsvērumā, uzskata, ka izmantošana pašu vajadzībām nevairo kaitējumu radošo situāciju. Tieši pretēji – bez ierobežota tirgus Kopienas ražošanas nozares kaitējumu radošā situācija varētu būt pat sliktāka.

G.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (244) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pētīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā pastāv kaitējuma atkārtošanās iespēja. |
| --- | --- |

(244)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pētīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā pastāv kaitējuma atkārtošanās iespēja.

| (245) | Kā norādīts 161. un 243. apsvērumā, tika noteikts, ka pārskata izmeklēšanas periodā un par spīti spēkā esošajiem pasākumiem, Kopienas ražošanas nozare turpināja ciest kaitējumu, kuru rada attiecīgā produkta subsidētais imports. Kaitējuma samazināšanas līmenis, kas atklāts pašreizējā izmeklēšanā svārstījās starp 17,3 % un 48,1 % un tas ir augstāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā (starp 12,6 % un 28,9 %), par spīti faktam, ka šajā pārskatā Kopienas ražošanas nozares mērenas peļņas procents tika samazināts par vienu trešdaļu salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu (sk. 260. apsvērumu). Turklāt izmeklēšanā tika noteikts, ka par spīti iekšzemes tirdzniecībai un eksportam uz citām valstīm izpētes produktam joprojām pastāv ievērojama rezerves kapacitāte Indijā it īpaši pie eksportētājiem, kas ir pakļauti relatīvi augstām maksājumu likmēm Kopienā. Tāpēc tika uzskatīts par piemērotu secināt, ka subsidētais zemo cenu imports no Indijas arī turpmāk palielināsies un līdz ar to, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums arī iespējams turpinātos nākotnē. |
| --- | --- |

(245)

Kā norādīts 161. un 243. apsvērumā, tika noteikts, ka pārskata izmeklēšanas periodā un par spīti spēkā esošajiem pasākumiem, Kopienas ražošanas nozare turpināja ciest kaitējumu, kuru rada attiecīgā produkta subsidētais imports. Kaitējuma samazināšanas līmenis, kas atklāts pašreizējā izmeklēšanā svārstījās starp 17,3 % un 48,1 % un tas ir augstāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā (starp 12,6 % un 28,9 %), par spīti faktam, ka šajā pārskatā Kopienas ražošanas nozares mērenas peļņas procents tika samazināts par vienu trešdaļu salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu (sk. 260. apsvērumu). Turklāt izmeklēšanā tika noteikts, ka par spīti iekšzemes tirdzniecībai un eksportam uz citām valstīm izpētes produktam joprojām pastāv ievērojama rezerves kapacitāte Indijā it īpaši pie eksportētājiem, kas ir pakļauti relatīvi augstām maksājumu likmēm Kopienā. Tāpēc tika uzskatīts par piemērotu secināt, ka subsidētais zemo cenu imports no Indijas arī turpmāk palielināsies un līdz ar to, ja pasākumi tiktu atcelti, kaitējums arī iespējams turpinātos nākotnē.

| (246) | Tā kā Kopienas ražošanas nozare turpina ciest materiālus zaudējumus subsidētā importa dēļ, par spīti tam, ka pastāv pasākumi, nebija nepieciešams analizēt turpmāku kaitējumu atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(246)

Tā kā Kopienas ražošanas nozare turpina ciest materiālus zaudējumus subsidētā importa dēļ, par spīti tam, ka pastāv pasākumi, nebija nepieciešams analizēt turpmāku kaitējumu atkārtošanās iespējamību.

H.   KOPIENAS INTERESES

I.   Ievads

| (247) | Tika pētīts, vai eksistē nepārvarami iemesli, kuri novestu pie secinājuma, ka Kopienas interesēs šajā gadījumā nav turpināt īstenot pasākumus. Šim nolūkam un saskaņā ar pamatregulas 31. panta 1. punktu izmeklēšanā tika apskatīta iespējamā pasākumu ietekme uz visām attiecīgajām pusēm. Lai izvērtētu, vai Kopienas interesēs ir turpināt īstenot pasākumus, tika izsūtītas aptaujas anketas attiecīgā produkta lietotājiem un importētājiem un līdzīgā produkta ražošanai nepieciešamo izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(247)

Tika pētīts, vai eksistē nepārvarami iemesli, kuri novestu pie secinājuma, ka Kopienas interesēs šajā gadījumā nav turpināt īstenot pasākumus. Šim nolūkam un saskaņā ar pamatregulas 31. panta 1. punktu izmeklēšanā tika apskatīta iespējamā pasākumu ietekme uz visām attiecīgajām pusēm. Lai izvērtētu, vai Kopienas interesēs ir turpināt īstenot pasākumus, tika izsūtītas aptaujas anketas attiecīgā produkta lietotājiem un importētājiem un līdzīgā produkta ražošanai nepieciešamo izejvielu piegādātājiem.

II.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (248) | Kā jau norādīts iepriekš, Kopienas ražošanas nozare, kas ražo līdzīgo produktu, nepārtraukti palielina tā ražošanu. Tas bija iespējams pateicoties aizvien pieaugošajām investīcijām, kuras veica Kopienas ražošanas nozare, lai uzturētu tās konkurētspēju, jo tā ir viena no galvenajiem konkurentiem izpētes produktam. Jāatgādina, ka pārskata izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozare paplašināja tās ražošanas telpas, atvēra jaunu ražotni Kopienā un sagatavoja plānus vēl vienas jaunas rūpnīcas atvēršanai Kopienā. Kopienas ražošanas nozares nepārtraukto ieguldījumu procesu ir iedragājusi tās rentabilitātes neapmierinošā attīstība, kuras iemesls ir nepārtraukts cenu spiediens, kuru izdara attiecīgā produkta Indijas imports Kopienas tirgū.
  Tiek uzskatīts, ka bez pasākumiem, kas ir izveidoti un darbojas, lai koriģētu subsidētā importa ietekmi, Kopienas ražošanas nozarei būs jāsastopas ar cenu dempingu, un tādējādi cenu pazemināšanās negatīvi ietekmēs rentabilitāti, peļņu no kapitāla ieguldījuma un naudas plūsmu. Iespējams, tas pat varētu apdraudēt Kopienas ražošanas pastāvēšanu. Tātad tiek uzskatīts, ka atkāpšanās no pasākumiem nav Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(248)

Kā jau norādīts iepriekš, Kopienas ražošanas nozare, kas ražo līdzīgo produktu, nepārtraukti palielina tā ražošanu. Tas bija iespējams pateicoties aizvien pieaugošajām investīcijām, kuras veica Kopienas ražošanas nozare, lai uzturētu tās konkurētspēju, jo tā ir viena no galvenajiem konkurentiem izpētes produktam. Jāatgādina, ka pārskata izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozare paplašināja tās ražošanas telpas, atvēra jaunu ražotni Kopienā un sagatavoja plānus vēl vienas jaunas rūpnīcas atvēršanai Kopienā. Kopienas ražošanas nozares nepārtraukto ieguldījumu procesu ir iedragājusi tās rentabilitātes neapmierinošā attīstība, kuras iemesls ir nepārtraukts cenu spiediens, kuru izdara attiecīgā produkta Indijas imports Kopienas tirgū.

Tiek uzskatīts, ka bez pasākumiem, kas ir izveidoti un darbojas, lai koriģētu subsidētā importa ietekmi, Kopienas ražošanas nozarei būs jāsastopas ar cenu dempingu, un tādējādi cenu pazemināšanās negatīvi ietekmēs rentabilitāti, peļņu no kapitāla ieguldījuma un naudas plūsmu. Iespējams, tas pat varētu apdraudēt Kopienas ražošanas pastāvēšanu. Tātad tiek uzskatīts, ka atkāpšanās no pasākumiem nav Kopienas ražošanas nozares interesēs.

III.   Importētāju/tirgotāju intereses

| (249) | Aptaujas anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem attiecīgā produkta importētājiem/tirgotājiem, bet atbildēja tikai viens no deviņpadsmit. Tomēr importētājs, kas sadarbojas, neizteica komentārus par iespējamo pasākumu turpināšanas ietekmi uz tā darbību. Pamatojoties uz saņemto informāciju, ir skaidrs, ka importētāji/tirgotāji Kopienā izpētes produktu iegādājas no dažādiem avotiem. Tā kā nav fundamentālas kvalitātes atšķirības starp produktu, kas importēts no Indijas un to, kas iegādāts no citiem avotiem, tiek uzskatīts, ka importētājiem/tirgotājiem Kopienā nebūs grūtības iegādāties produktu no dažādiem citiem avotiem, ja pasākumi tiks turpināti. Turklāt importētājs, kas sadarbojas, ir aktīvi iesaistīts daudz dažādu produktu tirgošanā un tāpēc nav būtiski atkarīgs no attiecīgā produkta. Lai gan tā pārdotā attiecīgā produkta tirdzniecība attiecīgajā periodā strauji pieauga (septiņkārtīgi pēc apjoma), šī tirdzniecība ir tikai neliela daļa no tā kopējā apgrozījuma (aptuveni 1,4 % pārskata izmeklēšanas periodā). Visbeidzot, importētājs nenorādīja, ka pasākumu piemērošanas turpināšana kādā veidā ietekmētu nodarbinātību, jo imports nenozīmē darbaspēka iesaistīšanu. |
| --- | --- |

(249)

Aptaujas anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem attiecīgā produkta importētājiem/tirgotājiem, bet atbildēja tikai viens no deviņpadsmit. Tomēr importētājs, kas sadarbojas, neizteica komentārus par iespējamo pasākumu turpināšanas ietekmi uz tā darbību. Pamatojoties uz saņemto informāciju, ir skaidrs, ka importētāji/tirgotāji Kopienā izpētes produktu iegādājas no dažādiem avotiem. Tā kā nav fundamentālas kvalitātes atšķirības starp produktu, kas importēts no Indijas un to, kas iegādāts no citiem avotiem, tiek uzskatīts, ka importētājiem/tirgotājiem Kopienā nebūs grūtības iegādāties produktu no dažādiem citiem avotiem, ja pasākumi tiks turpināti. Turklāt importētājs, kas sadarbojas, ir aktīvi iesaistīts daudz dažādu produktu tirgošanā un tāpēc nav būtiski atkarīgs no attiecīgā produkta. Lai gan tā pārdotā attiecīgā produkta tirdzniecība attiecīgajā periodā strauji pieauga (septiņkārtīgi pēc apjoma), šī tirdzniecība ir tikai neliela daļa no tā kopējā apgrozījuma (aptuveni 1,4 % pārskata izmeklēšanas periodā). Visbeidzot, importētājs nenorādīja, ka pasākumu piemērošanas turpināšana kādā veidā ietekmētu nodarbinātību, jo imports nenozīmē darbaspēka iesaistīšanu.

| (250) | Kaut arī importētāji/tirgotāji var nebūt pasākumu pusē, balstoties uz pieejamo informāciju, var secināt, ka šāda iespējama interese pieļaut izbeigt pasākumus nav svarīgāka par faktisko Kopienas ražošanas nozares interesi turpināt labot netaisno un kaitējumu radošo Indijas rūpniecības praksi, kā apkopots 248. apsvērumā. |
| --- | --- |

(250)

Kaut arī importētāji/tirgotāji var nebūt pasākumu pusē, balstoties uz pieejamo informāciju, var secināt, ka šāda iespējama interese pieļaut izbeigt pasākumus nav svarīgāka par faktisko Kopienas ražošanas nozares interesi turpināt labot netaisno un kaitējumu radošo Indijas rūpniecības praksi, kā apkopots 248. apsvērumā.

IV.   Piegādātāju interese

| (251) | Lai izvērtētu iespējamo ietekmi, kāda būtu kompensācijas pasākumu turpināšanai uz Kopienas ražošanas nozares piegādātājiem, visiem šādiem zināmajiem piegādātājiem tika izsūtītas aptaujas anketas. Kopumā tika izsūtītās sešas aptaujas anketas un saņemtas divas atbildes. Tie piegādātāji, kuri Kopienas ražošanas nozarei piegādā glikozi un dekstrozi, ir pasākumu turpināšanas pusē. Kaut arī Kopienas ražošanas nozares nav starp svarīgākajiem šo piegādātāju klientiem, šis bizness tomēr dod nodarbinātību un rentabilitāti šiem piegādātājiem. Ja Kopienas ražošanas nozare iegrožotu vai pat apturētu līdzīga produkta ražošanu, šādu biznesa attiecību pastāvēšana būtu apdraudēta. |
| --- | --- |

(251)

Lai izvērtētu iespējamo ietekmi, kāda būtu kompensācijas pasākumu turpināšanai uz Kopienas ražošanas nozares piegādātājiem, visiem šādiem zināmajiem piegādātājiem tika izsūtītas aptaujas anketas. Kopumā tika izsūtītās sešas aptaujas anketas un saņemtas divas atbildes. Tie piegādātāji, kuri Kopienas ražošanas nozarei piegādā glikozi un dekstrozi, ir pasākumu turpināšanas pusē. Kaut arī Kopienas ražošanas nozares nav starp svarīgākajiem šo piegādātāju klientiem, šis bizness tomēr dod nodarbinātību un rentabilitāti šiem piegādātājiem. Ja Kopienas ražošanas nozare iegrožotu vai pat apturētu līdzīga produkta ražošanu, šādu biznesa attiecību pastāvēšana būtu apdraudēta.

| (252) | Tādēļ un jebkādas pretējas informācijas trūkuma dēļ tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana būs atbilstoša piegādātāju interesēm. |
| --- | --- |

(252)

Tādēļ un jebkādas pretējas informācijas trūkuma dēļ tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana būs atbilstoša piegādātāju interesēm.

V.   Lietotāju interese

| (253) | Aptaujas anketas tika izsūtītas arī pieciem zināmiem apskatāmā produkta Kopienas lietotājiem, t.i., farmācijas uzņēmumiem. Komisija lūdza, kopā ar citu informāciju, viņu komentārus par to, vai spēkā esošo pasākumu uzturēšana būtu Kopienas interesēs un kā šie pasākumi turpinātu tos ietekmēt. Tomēr netika saņemta neviena atbildes anketa, un līdz ar to komentāri netika darīti zināmi. Ņemot vērā to, ka lietotāji var iegādāties pētāmo produktu ne tikai no Indijas, bet arī no citiem avotiem, un tā kā nav pieejama informācija par pasākumu ekonomisko ietekmi uz lietotāja biznesu (piemēram, nodarbinātību, rentabilitāti, investīciju politiku), nebija iespējams noteikt līdzvērtīgi svarīgu lietotāja interesi. |
| --- | --- |

(253)

Aptaujas anketas tika izsūtītas arī pieciem zināmiem apskatāmā produkta Kopienas lietotājiem, t.i., farmācijas uzņēmumiem. Komisija lūdza, kopā ar citu informāciju, viņu komentārus par to, vai spēkā esošo pasākumu uzturēšana būtu Kopienas interesēs un kā šie pasākumi turpinātu tos ietekmēt. Tomēr netika saņemta neviena atbildes anketa, un līdz ar to komentāri netika darīti zināmi. Ņemot vērā to, ka lietotāji var iegādāties pētāmo produktu ne tikai no Indijas, bet arī no citiem avotiem, un tā kā nav pieejama informācija par pasākumu ekonomisko ietekmi uz lietotāja biznesu (piemēram, nodarbinātību, rentabilitāti, investīciju politiku), nebija iespējams noteikt līdzvērtīgi svarīgu lietotāja interesi.

| (254) | Kaut gan – par spīti klusēšanai – lietotāji varbūt neatbalsta pasākumus, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no ieinteresētajām sadarbības pusēm, nav tādu pamatotu lietotāju interešu pārtraukt pasākumus, kas būtu svarīgāki par Kopienas ražošanas nozares faktisko interesi turpināt piemērot pasākumus, lai cīnītos pret netaisno un kaitējumu radošo Indijas tirdzniecības praksi, kā apkopots 248. apsvērumā. |
| --- | --- |

(254)

Kaut gan – par spīti klusēšanai – lietotāji varbūt neatbalsta pasākumus, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no ieinteresētajām sadarbības pusēm, nav tādu pamatotu lietotāju interešu pārtraukt pasākumus, kas būtu svarīgāki par Kopienas ražošanas nozares faktisko interesi turpināt piemērot pasākumus, lai cīnītos pret netaisno un kaitējumu radošo Indijas tirdzniecības praksi, kā apkopots 248. apsvērumā.

| (255) | Viens eksportētājs izteica viedokli, ka nav pienācīgi ņemtas vērā Kopienas patērētāju intereses un tāpēc Kopienas interešu analīze pilnībā neatbilst pamatregulas 31. pantam. Tiek argumentēts, ka negatīvi var tikt ietekmētas patērētāju intereses, ja medikamentu ražošanas tehnoloģiju ražotāji veiks cenu paaugstināšanu, pamatojoties uz galējo dozēto formu ražošanas pieaugušajām izmaksām. |
| --- | --- |

(255)

Viens eksportētājs izteica viedokli, ka nav pienācīgi ņemtas vērā Kopienas patērētāju intereses un tāpēc Kopienas interešu analīze pilnībā neatbilst pamatregulas 31. pantam. Tiek argumentēts, ka negatīvi var tikt ietekmētas patērētāju intereses, ja medikamentu ražošanas tehnoloģiju ražotāji veiks cenu paaugstināšanu, pamatojoties uz galējo dozēto formu ražošanas pieaugušajām izmaksām.

| (256) | Atbildot uz šo iebildumu, ir jāatceras, ka neviena patērētāju organizācija nav izteikusi komentārus šīs izmeklēšanas gaitā. Bez tam Kopienas patērētāji vairumā ir medicīniski apdrošināti. Nav pieejams pamatots pierādījums tam, ka medicīniskās apdrošināšanas prēmijas ievērojamā mērā nelabvēlīgi ietekmētu noteiktu antibiotiku izgatavošanas tehnoloģiju izmaksu paaugstināšanās. Turklāt nav skaidrs, kādā mērā noteiktu antibiotiku ražošanas tehnoloģiju ražotāji, t.i., lietotāji, ir tiesīgi veikt izmaksu paaugstināšanu. Šādos apstākļos nav iespējams noteikt nekādu pretēju Kopienas patērētāju līdzvērtīga svarīguma interesi. |
| --- | --- |

(256)

Atbildot uz šo iebildumu, ir jāatceras, ka neviena patērētāju organizācija nav izteikusi komentārus šīs izmeklēšanas gaitā. Bez tam Kopienas patērētāji vairumā ir medicīniski apdrošināti. Nav pieejams pamatots pierādījums tam, ka medicīniskās apdrošināšanas prēmijas ievērojamā mērā nelabvēlīgi ietekmētu noteiktu antibiotiku izgatavošanas tehnoloģiju izmaksu paaugstināšanās. Turklāt nav skaidrs, kādā mērā noteiktu antibiotiku ražošanas tehnoloģiju ražotāji, t.i., lietotāji, ir tiesīgi veikt izmaksu paaugstināšanu. Šādos apstākļos nav iespējams noteikt nekādu pretēju Kopienas patērētāju līdzvērtīga svarīguma interesi.

VI.   Secinājums

| (257) | Izpētot dažādās iesaistītās intereses, tiek uzskatīts, ka no vispārējās Kopienas interešu perspektīvas nav tādu interešu, kas būtu pretējas un svarīgākas par Kopienas ražošanas nozares interesēm turpināt piemērot pasākumus. Turpinot īstenot pasākumus, sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja uzlabot tās rentabilitāti pieņemamā līmenī un īstenot tās ieguldījumu programmu, kuras rezultātā pozitīvi tiks iespaidota nodarbinātība un konkurētspēja tirgū. No otras puses, pamatojoties uz pieejamo informāciju, netika konstatētas citu Kopienas iesaistīto pušu līdzvērtīga svarīguma (t.i., importētāji/tirgotāji, piegādātāji, lietotāji un patērētāji) pretējas intereses. |
| --- | --- |

(257)

Izpētot dažādās iesaistītās intereses, tiek uzskatīts, ka no vispārējās Kopienas interešu perspektīvas nav tādu interešu, kas būtu pretējas un svarīgākas par Kopienas ražošanas nozares interesēm turpināt piemērot pasākumus. Turpinot īstenot pasākumus, sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja uzlabot tās rentabilitāti pieņemamā līmenī un īstenot tās ieguldījumu programmu, kuras rezultātā pozitīvi tiks iespaidota nodarbinātība un konkurētspēja tirgū. No otras puses, pamatojoties uz pieejamo informāciju, netika konstatētas citu Kopienas iesaistīto pušu līdzvērtīga svarīguma (t.i., importētāji/tirgotāji, piegādātāji, lietotāji un patērētāji) pretējas intereses.

I.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (258) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz subsīdiju turpināšanu, kaitējumu un Kopienas intereses, tiek uzskatīts par piemērotu saglabāt kompensācijas pasākumus attiecībā uz attiecīgā produkta importu no Indijas. Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika uzskaitītas subsīdiju likmes, kas tika atklātas pārskata izmeklēšanas periodā, un maksājumus, kas nepieciešami, lai samazinātu kaitējumu, no kā cieš Kopienas ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(258)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz subsīdiju turpināšanu, kaitējumu un Kopienas intereses, tiek uzskatīts par piemērotu saglabāt kompensācijas pasākumus attiecībā uz attiecīgā produkta importu no Indijas. Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika uzskaitītas subsīdiju likmes, kas tika atklātas pārskata izmeklēšanas periodā, un maksājumus, kas nepieciešami, lai samazinātu kaitējumu, no kā cieš Kopienas ražošanas nozare.

I.   Kaitējumu samazināšanas līmenis

| (259) | Nepieciešamais cenu palielinājums, lai mazinātu kaitējumu tika noteikts katrai kompānijai, salīdzinot izsvērtā vidējo attiecīgā produkta importa cenu ar līdzīgā produkta kaitējumu neradošo cenu, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu atšķirība tika izteikta procentos no CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(259)

Nepieciešamais cenu palielinājums, lai mazinātu kaitējumu tika noteikts katrai kompānijai, salīdzinot izsvērtā vidējo attiecīgā produkta importa cenu ar līdzīgā produkta kaitējumu neradošo cenu, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu atšķirība tika izteikta procentos no CIF importa vērtības.

| (260) | Kaitējumu neradošo cenu iegūst, ņemot Kopienas ražošanas nozares izsvērto ražošanas izmaksu kopā ar 10 % peļņas procentu. Šis peļņas procents, kurš ir par vienu trešdaļu mazāks nekā tas, ka saņemts sākotnējā izmeklēšanā (sk. 205. apsvērumu), atspoguļo sasniedzamo peļņas procentu vienādām Kopienas ražošanas nozares produktu grupām, kas nav pakļautas negodīgai konkurencei. Ņemot vērā pieaugušo konkurenci, tika uzskatīts par piemērotu un pamatotu minimums 15 % peļņas procentu vietā, kuru noteica sākotnējā izmeklēšanā. Šī peļņa ļautu Kopienas ražošanas nozarei turpmāk ieguldīt izpētē un attīstībā, lai saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(260)

Kaitējumu neradošo cenu iegūst, ņemot Kopienas ražošanas nozares izsvērto ražošanas izmaksu kopā ar 10 % peļņas procentu. Šis peļņas procents, kurš ir par vienu trešdaļu mazāks nekā tas, ka saņemts sākotnējā izmeklēšanā (sk. 205. apsvērumu), atspoguļo sasniedzamo peļņas procentu vienādām Kopienas ražošanas nozares produktu grupām, kas nav pakļautas negodīgai konkurencei. Ņemot vērā pieaugušo konkurenci, tika uzskatīts par piemērotu un pamatotu minimums 15 % peļņas procentu vietā, kuru noteica sākotnējā izmeklēšanā. Šī peļņa ļautu Kopienas ražošanas nozarei turpmāk ieguldīt izpētē un attīstībā, lai saglabātu konkurētspēju.

II.   Pasākumu forma un līmenis

| (261) | Īpašu apstākļu neesamības dēļ par piemērotu tika uzskatīta aplikšana ar standarta maksājumu, t.i., atbilstoši preces vērtībai. |
| --- | --- |

(261)

Īpašu apstākļu neesamības dēļ par piemērotu tika uzskatīta aplikšana ar standarta maksājumu, t.i., atbilstoši preces vērtībai.

| (262) | Ņemot vērā nodokļa līmeni, četru eksportētāju, kas sadarbojas, gadījumā subsīdiju likme bija augstāka par kaitējuma samazināšanas līmeni. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, mazāka maksājuma, kas atspoguļo kaitējuma samazināšanas līmeni, noteikšana tika uzskatīta par adekvātu, lai novērstu šādu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei cik vien attiecas uz importu no šiem četriem eksportētājiem. Maksājumu likmēm, kas piemērojamas importam no šiem eksportētājiem, jābūt diapazonā no 17,3 % līdz 30,3 %. Attiecībā uz pārējiem trim eksportētājiem, kaitējuma novēršanas līmenis bija augstāks nekā noteiktās subsīdiju likmes, līdz ar to maksājumu likmes, kas piemērojamas šīm kompānijām, balstāmas uz pēdējo. Importam no šiem eksportētājiem piemērojamām likmēm jābūt diapazonā no 25,3 % līdz 32 %. Ievērojot faktu, ka sadarbības līmenis ar Indijas eksportētājiem ir augsts (virs 80 %), nodokļa līmenim visiem uzņēmumiem jānosaka tā uzņēmuma līmenī, kuram ir augstākā individuālā nodokļa likme, t.i., 32 %. |
| --- | --- |

(262)

Ņemot vērā nodokļa līmeni, četru eksportētāju, kas sadarbojas, gadījumā subsīdiju likme bija augstāka par kaitējuma samazināšanas līmeni. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, mazāka maksājuma, kas atspoguļo kaitējuma samazināšanas līmeni, noteikšana tika uzskatīta par adekvātu, lai novērstu šādu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei cik vien attiecas uz importu no šiem četriem eksportētājiem. Maksājumu likmēm, kas piemērojamas importam no šiem eksportētājiem, jābūt diapazonā no 17,3 % līdz 30,3 %. Attiecībā uz pārējiem trim eksportētājiem, kaitējuma novēršanas līmenis bija augstāks nekā noteiktās subsīdiju likmes, līdz ar to maksājumu likmes, kas piemērojamas šīm kompānijām, balstāmas uz pēdējo. Importam no šiem eksportētājiem piemērojamām likmēm jābūt diapazonā no 25,3 % līdz 32 %. Ievērojot faktu, ka sadarbības līmenis ar Indijas eksportētājiem ir augsts (virs 80 %), nodokļa līmenim visiem uzņēmumiem jānosaka tā uzņēmuma līmenī, kuram ir augstākā individuālā nodokļa likme, t.i., 32 %.

| (263) | Individuālu uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo šo situāciju, kāda tika atklāta pārskatā attiecībā uz eksportētājiem, kas sadarbojas. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Attiecībā uz attiecīgā produkta importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, atšķirīgs no tiem, kas minēts šīs regulas lēmuma rezolutīvajā daļā, tajā skaitā struktūras, kuras saistītas ar šeit īpaši minētajiem, nevar saņemt labumus no šīm nodokļa likmēm, un tām piemērojama nodokļa likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(263)

Individuālu uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo šo situāciju, kāda tika atklāta pārskatā attiecībā uz eksportētājiem, kas sadarbojas. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Attiecībā uz attiecīgā produkta importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, atšķirīgs no tiem, kas minēts šīs regulas lēmuma rezolutīvajā daļā, tajā skaitā struktūras, kuras saistītas ar šeit īpaši minētajiem, nevar saņemt labumus no šīm nodokļa likmēm, un tām piemērojama nodokļa likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (264) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas nodokļa likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (10) kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībās, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas saistās ar, piemēram, tās nosaukuma maiņu vai tā izmaiņām ražošanā un pārdošanas struktūrās. Ja nepieciešams, pēc apspriedes ar padomdevēju komiteju regula tiks attiecīgi mainīta, atjaunojot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājumu likmes, |
| --- | --- |

(264)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas nodokļa likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (10) kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībās, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas saistās ar, piemēram, tās nosaukuma maiņu vai tā izmaiņām ražošanā un pārdošanas struktūrās. Ja nepieciešams, pēc apspriedes ar padomdevēju komiteju regula tiks attiecīgi mainīta, atjaunojot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājumu likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek uzlikts galīgais kompensācijas maksājums tāda Indijas izcelsmes amokscilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importam, kas nav nomērītās devās vai formā vai iepakojumā, kas paredzēti mazumtirdzniecībai, ar KN kodiemex 2941 10 10 (TARIC kods 2941101010), ex 2941 10 20 (TARIC kods 2941102010) un ex 2941 90 00 (TARIC kods 2941900030).

2.   Maksājuma likmes, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, importētajām precēm, kuras Indijā ražojušas turpmāk uzskaitītās kompānijas, ir šādas:

| — | 17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (TARIC papildkods: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (TARIC papildkods: A580),

| — | 28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (TARIC papildkods: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (TARIC papildkods: A581),

| — | 25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., Deli (TARIC papildkods: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., Deli (TARIC papildkods: A582),

| — | 30,3 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., Deli (TARIC papildkods: 8221), |
| --- | --- |

—

30,3 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., Deli (TARIC papildkods: 8221),

| — | 28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (TARIC papildkods: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (TARIC papildkods: A583),

| — | 28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (TARIC papildkods: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (TARIC papildkods: A584),

| — | 32 % – visiem citiem uzņēmumiem (TARIC papildkods: 8900). |
| --- | --- |

—

32 % – visiem citiem uzņēmumiem (TARIC papildkods: 8900).

3.   Ja vien netiek noteikts citādi, piemērojami spēkā esošie noteikumi attiecībā uz muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. KRECKÉ

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 273, 9.10.1998., 1. lpp.

2

(3)  OV C 8, 14.1.2003., 2. lpp.

3

(4)  OV C 241, 8.10.2003., 7. lpp.

4

(5)  OV L 166, 11.6.1998., 17. lpp., 9. apsvērums.

5

(6)  Indijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta Paziņojums Nr. 1/2002-07.

6

(7)  Padomes 2004. gada 13. septembra Regula (EK) Nr. 1628/2004, OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp., 13. apsvērums.

7

(8)  Indijā 1999. gada Finanšu likums pagarināja regulas piemērošanu no 2000. līdz 2005. gadam.

8

(9)  143. panta 1. punkta e) un h) apakšpunkts Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas Kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (OV L 343, 31.12.2003., 1. lpp.).

9

(10)  European Comission, Directorate General for Trade, Directorate B J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

10

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/46

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 714/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 12. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 77,1 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 128,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 96,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 63,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 39,4 |
| 204 | 45,1 |
| 212 | 59,6 |
| 220 | 51,6 |
| 388 | 69,2 |
| 400 | 43,4 |
| 624 | 54,2 |
| 999 | 51,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,0 |
| 382 | 61,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 55,0 |
| 624 | 64,2 |
| 999 | 58,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,6 |
| 400 | 135,3 |
| 404 | 114,3 |
| 508 | 67,3 |
| 512 | 78,0 |
| 524 | 70,3 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 70,8 |
| 804 | 108,5 |
| 999 | 89,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

103,2

204

77,1

212

122,7

999

101,0

0707 00 05

052

128,0

204

64,6

999

96,3

0709 90 70

052

91,3

204

35,2

999

63,3

0805 10 20

052

39,4

204

45,1

212

59,6

220

51,6

388

69,2

400

43,4

624

54,2

999

51,8

0805 50 10

052

49,0

382

61,5

388

62,9

528

55,0

624

64,2

999

58,5

0808 10 80

388

88,6

400

135,3

404

114,3

508

67,3

512

78,0

524

70,3

528

71,8

720

70,8

804

108,5

999

89,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/48

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 715/2005

(2005. gada 12. maijs)

par tarifa kvotas saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 atvēršanu un administrēšanas nodrošināšanu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | PTO plāns CXL pieprasa Kopienai atvērt ikgadēju importa kvotu 53 000 tonnu saldētas liellopu gaļas ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 kārtas numurs 09.4003). Īstenošanas noteikumi ir jānosaka 2005./2006. gada kvotai, sākot ar 2005. gada 1. jūliju. |
| --- | --- |

(1)

PTO plāns CXL pieprasa Kopienai atvērt ikgadēju importa kvotu 53 000 tonnu saldētas liellopu gaļas ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 kārtas numurs 09.4003). Īstenošanas noteikumi ir jānosaka 2005./2006. gada kvotai, sākot ar 2005. gada 1. jūliju.

| (2) | 2004./2005. gada kvota tika pārvaldīta atbilstoši noteikumiem Komisijas 2004. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1203/2004 par tarifa kvotas saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 atvēršanu un administrēšanas nodrošināšanu (no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam) (2). Šī regula ieviesa administrēšanas metodi, kas pamatojas uz importa darbības izpildes kritēriju, kurš nodrošina, ka kvota tiek piešķirta profesionāliem operatoriem, kas ir spējīgi importēt liellopu gaļu bez nepiedienīgu spekulatīvu darbību izmantošanas. |
| --- | --- |

(2)

2004./2005. gada kvota tika pārvaldīta atbilstoši noteikumiem Komisijas 2004. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1203/2004 par tarifa kvotas saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 atvēršanu un administrēšanas nodrošināšanu (no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam) (2). Šī regula ieviesa administrēšanas metodi, kas pamatojas uz importa darbības izpildes kritēriju, kurš nodrošina, ka kvota tiek piešķirta profesionāliem operatoriem, kas ir spējīgi importēt liellopu gaļu bez nepiedienīgu spekulatīvu darbību izmantošanas.

| (3) | Tomēr šīs metodes piemērošanas rezultātā gūtā pieredze liecina, ka rezultāti ir pozitīvi un tādēļ ir lietderīgi izmantot to pašu administrēšanas metodi kvotu gadam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr šīs metodes piemērošanas rezultātā gūtā pieredze liecina, ka rezultāti ir pozitīvi un tādēļ ir lietderīgi izmantot to pašu administrēšanas metodi kvotu gadam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam.

| (4) | Tiesīgai darbībai ar importu ir nepieciešams noteikt atskaites periodu, kurš ir pietiekami ilgs, lai varētu veikt izlases darbības izvērtējumu, un pietiekami īss, lai atspoguļotu jaunākās attīstības tendences tirdzniecības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Tiesīgai darbībai ar importu ir nepieciešams noteikt atskaites periodu, kurš ir pietiekami ilgs, lai varētu veikt izlases darbības izvērtējumu, un pietiekami īss, lai atspoguļotu jaunākās attīstības tendences tirdzniecības jomā.

| (5) | Lai nodrošinātu kontroli, ievešanas tiesību pieteikumi jāiesniedz dalībvalstīs, kur operators ir reģistrēts valsts PVN reģistrā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu kontroli, ievešanas tiesību pieteikumi jāiesniedz dalībvalstīs, kur operators ir reģistrēts valsts PVN reģistrā.

| (6) | Lai nepieļautu spekulatīvu darbību, atbilstīgi kvotai ir jānosaka drošības nauda katram ievešanas tiesību pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(6)

Lai nepieļautu spekulatīvu darbību, atbilstīgi kvotai ir jānosaka drošības nauda katram ievešanas tiesību pieteikuma iesniedzējam.

| (7) | Lai motivētu operatorus iesniegt ievešanas atļaujas pieteikumus attiecībā uz visām piešķirtajām ievešanas tiesībām, jānosaka, ka šis pienākums ir galvenā prasība Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, kas nosaka vienotus detalizētus noteikumus lauksaimniecības produktu drošības naudas sistēmas piemērošanai (3). |
| --- | --- |

(7)

Lai motivētu operatorus iesniegt ievešanas atļaujas pieteikumus attiecībā uz visām piešķirtajām ievešanas tiesībām, jānosaka, ka šis pienākums ir galvenā prasība Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2220/85, kas nosaka vienotus detalizētus noteikumus lauksaimniecības produktu drošības naudas sistēmas piemērošanai (3).

| (8) | Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, kas nosaka vienotus detalizētus noteikumus importa un eksporta licenču un lauksaimniecības produktu iepriekš noformējamu apliecību sistēmas piemērošanai (4), un Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (5), ir jāpiemēro attiecībā uz importa licencēm, kas izsniegtas saskaņā ar šo regulu, izņemot tos gadījumus, kad atbilstīgi ir izņēmumi. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, kas nosaka vienotus detalizētus noteikumus importa un eksporta licenču un lauksaimniecības produktu iepriekš noformējamu apliecību sistēmas piemērošanai (4), un Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (5), ir jāpiemēro attiecībā uz importa licencēm, kas izsniegtas saskaņā ar šo regulu, izņemot tos gadījumus, kad atbilstīgi ir izņēmumi.

| (9) | Liellopu gaļas pārvaldības komiteja nav izteikusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Liellopu gaļas pārvaldības komiteja nav izteikusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo laika periodā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam tiek atvērta 53 000 tonnu tarifa kvota saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91, izteikta ar atkaulotas gaļas svaru.

Tarifa kvotas kārtas numurs ir 09.4003.

2.   Vienotā muitas tarifa nodeva, kas attiecināma uz 1. punktā noteikto kvotu, ir 20 % ad valorem.

2. pants

Šajā regulā:

| a) | 100 kilogrami gaļas ir ekvivalenti 77 kilogramiem atkaulotas gaļas; |
| --- | --- |

a)

100 kilogrami gaļas ir ekvivalenti 77 kilogramiem atkaulotas gaļas;

| b) | “saldēta gaļa” ir gaļa, kura ir sasaldēta un kuras iekšējā temperatūra, ievedot Kopienas muitas zonā, ir – 12 °C vai zemāka. |
| --- | --- |

b)

“saldēta gaļa” ir gaļa, kura ir sasaldēta un kuras iekšējā temperatūra, ievedot Kopienas muitas zonā, ir – 12 °C vai zemāka.

3. pants

1.   Kopienas operators var pieteikties uz ievešanas tiesībām, pamatojoties uz references daudzumu, ar ko apzīmēts daudzums liellopu gaļai ar KN kodiem 0201, 0202, 0206 10 95 vai 0206 29 91, kuru tas importējis vai kura saskaņā ar atbilstīgajiem muitas noteikumiem importēta viņa vārdā no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 30. aprīlim.

2.   Uzņēmums, kas izveidots, apvienojot uzņēmumus, katram no kuriem ir atskaites ievedums, var izmantot šos atskaites ievedumus par pamatojumu pieteikumam.

3.   Pierādījumus 1. punktā minētajiem ievedumiem pievieno ievešanas tiesību pieteikumam un iesniedz pienācīgi vizētas kopijas formā muitas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā saņēmējam.

4. pants

1.   Ne vēlāk kā otrajā piektdienā pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī plkst. 13.00 pēc Briseles laika ievešanas atļaujas pieteikumi nonāk tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā pieteikuma iesniedzējs ir reģistrēts valsts PVN reģistrā.

Visi daudzumi, kas uzrādīti kā references daudzumi, piemērojot 3. pantu, veido ievešanas tiesības, par kurām iesniegts pieteikums.

2.   Pēc iesniegto dokumentu pārbaudes dalībvalstis ne vēlāk kā piektajā piektdienā pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nosūta Komisijai ievešanas tiesību pieteikuma iesniedzēju sarakstu atbilstoši kvotai, kas noteikta 1. panta 1. punktā, jo īpaši norādot to vārdus, adreses un gaļas daudzumus, ko attiecīgajā atskaites periodā tie var ievest.

3.   Ziņojumus par 2. punktā minēto informāciju, tostarp par nulles ienākumiem, nosūta pa faksu vai e-pastu, izmantojot I pielikuma formulāru.

5. pants

Komisija iespējami drīz pieņem lēmumu par to, kādā apmērā var piešķirt ievešanas tiesības atbilstīgi kvotai, kas noteiktas 1. panta 1. punktā. Ja ievešanas tiesību pieteikumos pārsniegts pieejamais daudzums, kas minēts 1. panta 1. punktā, Komisija nosaka atbilstošu samazinājuma koeficientu.

6. pants

1.   Lai ievešanas tiesību pieteikumu uzskatītu par atbilstošu, pieteikumam jāpievieno drošības nauda EUR 6 apmērā par 100 kilogramiem atkaulota ekvivalenta.

2.   Ja 5. pantā minētā samazinājuma koeficienta piemērošanas rezultātā tiek piešķirtas tiesības veikt ievešanu mazākā apjomā, nekā bija prasīts pieteikumā, iesniegtais nodrošinājums nekavējoties tiek proporcionāli atmaksāts.

3.   Pieteikšanās uz vienu vai vairākām ievešanas atļaujām, kas kopumā atbilst piešķirtajām ievešanas tiesībām, ir galvenā prasība Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta 2. punkta nozīmē.

7. pants

1.   Ievedot piešķirtos daudzumus, jāuzrāda viena vai vairākas ievešanas atļaujas.

2.   Atļaujas pieteikumu var iesniegt tikai dalībvalstī, kur pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis ievešanas tiesības atbilstoši 1. panta 1. punktā noteiktajai kvotai.

Katras ievešanas atļaujas izsniegšana nozīmē to, ka attiecīgi samazinās iegūtās ievešanas tiesības.

3.   Atļaujas pieteikumi un atļaujas ietver:

| a) | 20. iedaļā – vienu no II pielikumā minētajiem ierakstiem; |
| --- | --- |

a)

20. iedaļā – vienu no II pielikumā minētajiem ierakstiem;

| b) | vienu no sekojošām KN kodu grupām 16. iedaļā:






  — | 0202 10 00, 0202 20, |
| --- | --- | --- |

b)

vienu no sekojošām KN kodu grupām 16. iedaļā:

—

0202 10 00, 0202 20,

| — | 0202 30, 0206 29 91. |
| --- | --- |

—

0202 30, 0206 29 91.

8. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1445/95 piemēro, ja šajā regulā nav noteikts savādāk.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 50. panta 1. punktu pilnu kopējo muitas tarifu, kas attiecīgi piemērojams dienā, kad tiek pieņemta muitas deklarācija izlaišanai brīvā apgrozībā, iekasē par visiem ievestajiem daudzumiem, kas pārsniedz ievešanas atļaujā norādītos.

3.   Neviena ievešanas atļauja nav derīga pēc 2006. gada 30. jūnija.

9. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1899/2004 (OV L 328, 30.10.2004., 67. lpp.).

1

(2)  OV L 230, 30.6.2004., 27. lpp.

2

(3)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 673/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 17. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

(5)  OV L 143, 27.6.1995., 35. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

EK fakss: (32-2) 292 17 34

E-pasts: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Regulas (EK) Nr. 715/2005 piemērošana

Image

---

II PIELIKUMS

Ieraksti, uz kuriem ir atsauce 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā

—   spāņu valodā: Carne de vacuno congelada [Reglamento (CE) no 715/2005]

—   čehu valodā: Zmražené hovězí maso (nařízení (ES) č. 715/2005)

—   dāņu valodā: Frosset oksekød (forordning (EF) nr. 715/2005)

—   vācu valodā: Gefrorenes Rindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 715/2005)

—   igauņu valodā: Külmutatud veiseliha (määrus (EÜ) nr 715/2005)

—   grieķu valodā: Κατεψυγμένο βόειο κρέας [κανονισμός (EK) αριθ. 715/2005]

—   angļu valodā: Frozen meat of bovine animals (Regulation (EC) No 715/2005)

—   franču valodā: Viande bovine congelée [Règlement (CE) no 715/2005]

—   itāļu valodā: Carni bovine congelate [Regolamento (CE) n. 715/2005]

—   latviešu valodā: Saldēta liellopu gaļa (Regula (EK) Nr. 715/2005)

—   lietuviešu valodā: Sušaldyta galvijiena (Reglamentas (EB) Nr. 715/2005)

—   ungāru valodā: Fagyasztott szarvasmarhahús (715/2005/EK rendelet)

—   maltiešu valodā: Laħam tal-friża tal-bhejjem ta’ l-ifrat (Regolament (KE) Nru 715/2005)

—   holandiešu valodā: Bevroren rundvlees (Verordening (EG) nr. 715/2005)

—   poļu valodā: Mrożone mięso wołowe i cielęce (rozporządzenie (WE) nr 715/2005)

—   portugāļu valodā: Carne de bovino congelada [Regulamento (CE) n.o 715/2005]

—   slovāku valodā: Zmrazené hovädzie mäso (Smernica (ES) č. 715/2005)

—   slovēņu valodā: Zamrznjeno goveje meso (Uredba (ES) št. 715/2005)

—   somu valodā: Jäädytettyä naudanlihaa (asetus (EY) N:o 715/2005)

—   zviedru valodā: Fryst kött av nötkreatur (förordning (EG) nr 715/2005)

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/53

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 716/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko atver un paredz importa tarifa kvotas pārvaldību par pārstrādei paredzētu saldētu liellopu gaļu (no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas CXL grafiku Kopienai jāatver gada importa tarifa kvota par pārstrādei paredzētu saldētu liellopu gaļu 50 700 tonnu apmērā. Jānosaka īstenošanas noteikumi 2005.-2006. kvotas gadam, kurš sākas 2005. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas CXL grafiku Kopienai jāatver gada importa tarifa kvota par pārstrādei paredzētu saldētu liellopu gaļu 50 700 tonnu apmērā. Jānosaka īstenošanas noteikumi 2005.-2006. kvotas gadam, kurš sākas 2005. gada 1. jūlijā.

| (2) | Uz tarifa kvotā noteiktās saldētās liellopu gaļas importu attiecas ievedmuitas nodokļi un nosacījumi, kas izklāstīti ar 7. pielikuma 13. kārtas numuru I pielikuma trešajā daļā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2). Tarifa kvotas sadalījums katrā no iepriekš minētajiem pasākumiem jāveic, ņemot vērā pieredzi, kas gūta tamlīdzīga importa veikšanā agrāk. |
| --- | --- |

(2)

Uz tarifa kvotā noteiktās saldētās liellopu gaļas importu attiecas ievedmuitas nodokļi un nosacījumi, kas izklāstīti ar 7. pielikuma 13. kārtas numuru I pielikuma trešajā daļā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2). Tarifa kvotas sadalījums katrā no iepriekš minētajiem pasākumiem jāveic, ņemot vērā pieredzi, kas gūta tamlīdzīga importa veikšanā agrāk.

| (3) | Lai nepieļautu spekulāciju, kvotu jāļauj izmantot tikai aktīviem pārstrādātājiem, kas pārstrādi veic pārstrādes uzņēmumā, kurš apstiprināts saskaņā ar 8. pantu Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvā 77/99/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar gaļas produktiem (3). |
| --- | --- |

(3)

Lai nepieļautu spekulāciju, kvotu jāļauj izmantot tikai aktīviem pārstrādātājiem, kas pārstrādi veic pārstrādes uzņēmumā, kurš apstiprināts saskaņā ar 8. pantu Padomes 1976. gada 21. decembra Direktīvā 77/99/EEK par veselības problēmām, kas ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar gaļas produktiem (3).

| (4) | Veicot tarifa kvotā paredzēto importu Kopienā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 29. panta 1. punkta pirmo daļu jāuzrāda ievešanas atļauja. Jāparedz iespēja atļaujas izsniegt pēc importa tiesību piešķiršanas, pamatojoties uz to pārstrādātāju pieteikumiem, kuriem ir tiesības saņemt minētās atļaujas. Ievešanas atļaujām, kas izsniegtas saskaņā ar šo regulu, jāpiemēro noteikumi, ko paredz Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar kuru nosaka kopīgus sīki izstrādātus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas apliecību sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), un Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1445/95 par pieteikšanās noteikumiem importa un eksporta licenču saņemšanai liellopu gaļas nozarē, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/80 (5). |
| --- | --- |

(4)

Veicot tarifa kvotā paredzēto importu Kopienā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 29. panta 1. punkta pirmo daļu jāuzrāda ievešanas atļauja. Jāparedz iespēja atļaujas izsniegt pēc importa tiesību piešķiršanas, pamatojoties uz to pārstrādātāju pieteikumiem, kuriem ir tiesības saņemt minētās atļaujas. Ievešanas atļaujām, kas izsniegtas saskaņā ar šo regulu, jāpiemēro noteikumi, ko paredz Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 1291/2000, ar kuru nosaka kopīgus sīki izstrādātus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas apliecību sistēmu lauksaimniecības produktiem (4), un Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1445/95 par pieteikšanās noteikumiem importa un eksporta licenču saņemšanai liellopu gaļas nozarē, ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/80 (5).

| (5) | Lai nepieļautu spekulāciju, ievešanas atļaujas pārstrādātājiem jāizsniedz tikai par tiem daudzumiem, par kuriem tiem piešķirtas importa tiesības. Bez tam tai pašā nolūkā līdz ar pieteikumu importa tiesību piešķiršanai jāiesniedz nodrošinājums. Pieteikumam ieviešanas atļauju saņemšanai, kas atbilst piešķirtajām importa tiesībām, jābūt galvenajam noteikumam Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6). |
| --- | --- |

(5)

Lai nepieļautu spekulāciju, ievešanas atļaujas pārstrādātājiem jāizsniedz tikai par tiem daudzumiem, par kuriem tiem piešķirtas importa tiesības. Bez tam tai pašā nolūkā līdz ar pieteikumu importa tiesību piešķiršanai jāiesniedz nodrošinājums. Pieteikumam ieviešanas atļauju saņemšanai, kas atbilst piešķirtajām importa tiesībām, jābūt galvenajam noteikumam Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (6).

| (6) | Piemērojot tarifa kvotas, stingri jāuzrauga imports un efektīvi jāpārbauda šo kvotu izmantošana un galamērķis. Tāpēc pārstrādi drīkst veikt tikai ievešanas atļaujā norādītajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot tarifa kvotas, stingri jāuzrauga imports un efektīvi jāpārbauda šo kvotu izmantošana un galamērķis. Tāpēc pārstrādi drīkst veikt tikai ievešanas atļaujā norādītajā uzņēmumā.

| (7) | Lai nodrošinātu importētās gaļas izmantošanu saskaņā ar tarifa kvotas specifikācijām, jāiesniedz nodrošinājums. Nodrošinājuma apjoms jānosaka, ņemot vērā atšķirību starp muitas nodokļiem, ko piemēro saskaņā ar kvotu, un muitas nodokļiem, kurus piemēro ārpus tās. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu importētās gaļas izmantošanu saskaņā ar tarifa kvotas specifikācijām, jāiesniedz nodrošinājums. Nodrošinājuma apjoms jānosaka, ņemot vērā atšķirību starp muitas nodokļiem, ko piemēro saskaņā ar kvotu, un muitas nodokļiem, kurus piemēro ārpus tās.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Laikposmam no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam ar šo regulu un ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem atver 50 700 tonnu importa tarifa kvotu (še turpmāk – “kvota”) tādas neatkaulotas, saldētas liellopu gaļas ekvivalentam, uz kuru attiecas KN kodi 0202 20 30, 0202 30 10, 0202 30 50, 0202 30 90 vai 0206 29 91 un kura paredzēta pārstrādei Kopienā.

2. pants

1.   Šajā regulā A produkts ir pārstrādāts produkts, uz kuru attiecas KN kodi 1602 10, 1602 50 31, 1602 50 39 vai 1602 50 80, kura sastāvā ir tikai tāda liellopu sugas dzīvnieku gaļa, kurā kolagēna/proteīnu attiecība nepārsniedz 0,45 un kura svara izteiksmē satur vismaz 20 % liesas gaļas, izņemot subproduktus un taukus, un kuras kopējā tīrsvarā ir vismaz 85 % tauku ar gaļu un želejas.

Kolagēna saturs ir hidroksiprolīna saturs, kas reizināts ar koeficientu 8. Hidroksiprolīna saturu nosaka saskaņā ar ISO metodi 3496-1994.

Liesās liellopu gaļas daudzumu (liemenī), izņemot taukus, nosaka saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2429/86 pielikumā paredzēto procedūru (7).

Subprodukti ietver galvas un to izcirtņus (ieskaitot ausis), kājas, astes, sirdis, tesmeņus, aknas, nieres, dziedzerus (aizkrūts un aizkuņģa dziedzerus), galvas smadzenes, plaušas, rīkles, diafragmu biezās daļas, liesu, mēles, taukplēves, mugurkaula smadzenes, ādas ēdamo daļu, reproduktīvos orgānus (t.i., dzemdes, olnīcas un sēkliniekus), vairogdziedzerus, hipofīzes.

Produktu termiski apstrādā tik pietiekami, lai visā produktā nodrošinātu gaļas proteīnu koagulāciju, un tas nozīmē, ka uz griezuma virsmas nedrīkst būt sārta šķidruma pēdu, kad produktu pārgriež tā biezākajā daļā.

2.   Šajā regulā B produkts ir pārstrādāts produkts, kas satur liellopu gaļu, izņemot:

| a) | Regulas (EK) Nr. 1254/1999 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītos produktus; vai |
| --- | --- |

a)

Regulas (EK) Nr. 1254/1999 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītos produktus; vai

| b) | 1. punktā minētos produktus. |
| --- | --- |

b)

1. punktā minētos produktus.

Par B produktu tomēr uzskata pārstrādātu produktu ar KN kodu 0210 20 90, kas ir žāvēts vai kūpināts tā, ka svaigās gaļas krāsa un konsistence ir pilnīgi izzudusi un ūdens/proteīnu attiecība nepārsniedz 3,2.

3. pants

1.   Šīs regulas 1. pantā minēto kopējo daudzumu sadala divās daļās:

| a) | 40 000 tonnas A produktu ražošanai paredzētas saldētas liellopu gaļas; |
| --- | --- |

a)

40 000 tonnas A produktu ražošanai paredzētas saldētas liellopu gaļas;

| b) | 10 700 tonnas B produktu ražošanai paredzētas saldētas liellopu gaļas; |
| --- | --- |

b)

10 700 tonnas B produktu ražošanai paredzētas saldētas liellopu gaļas;

2.   Kvotai ir šādi kārtas numuri:

| — | 1. punkta a) apakšpunktā minētajam daudzumam – 09.4057, |
| --- | --- |

—

1. punkta a) apakšpunktā minētajam daudzumam – 09.4057,

| — | 1. punkta b) apakšpunktā minētajam daudzumam – 09.4058. |
| --- | --- |

—

1. punkta b) apakšpunktā minētajam daudzumam – 09.4058.

3.   Ievedmuitas nodokļus, kas piemērojami kvotā paredzētajai saldētai liellopu gaļai, nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma trešās daļas 7. pielikuma 13. kārtas numuru.

4. pants

1.   Pieteikumu par kvotā noteikto importa tiesību piešķiršanu var iesniegt tikai uzņēmumu vārdā vai arī paši pārstrādes uzņēmumi, kas apstiprināti saskaņā ar Direktīvas 77/99/EEK 8. pantu un kas vismaz vienu reizi kopš 2004. gada 1. jūlija ir aktīvi ražojuši liellopu gaļu saturošus pārstrādes produktus.

Attiecībā uz katru 3. panta 1. punktā minēto daudzumu no katra apstiprinātā pārstrādes uzņēmuma var pieņemt tikai vienu tādu importa tiesību pieteikumu, kurš nepārsniedz 10 % no katra pieejamā daudzuma.

Importa tiesību pieteikumus var iesniegt tikai tajā dalībvalstī, kurā pārstrādātājs ir reģistrēts kā PVN maksātājs.

2.   Iesniedzot importa tiesību pieteikumu, ir jāiesniedz nodrošinājums EUR 6 par 100 kg.

3.   Kopā ar importa tiesību pieteikumu ir jāiesniedz apliecinājums par 1. punkta pirmajā daļā izklāstīto nosacījumu ievērošanu.

Dalībvalsts kompetentā iestāde izlemj, kas uzskatāms par pieņemamiem apliecinošiem dokumentiem šo nosacījumu ievērošanai.

5. pants

1.   Katru importa tiesību pieteikumu A produktu vai B produktu ražošanai izsaka ar neatkaulotas gaļas ekvivalentu.

Šajā punktā 100 kilogrami neatkaulotas liellopu gaļas ir līdzvērtīgi 77 kilogramiem atkaulotas liellopu gaļas.

2.   Visi importa tiesību pieteikumi par A produktu vai B produktu ražošanu jāsaņem kompetentajās iestādēs ne vēlāk kā otrajā piektdienā pēc šās regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz pulksten 13.00 pēc Briseles laika.

3.   Dalībvalstis ne vēlāk kā ceturtajā piektdienā pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nosūta Komisijai pieteikumu iesniedzēju un pieteikto daudzumu sarakstu attiecībā uz katru no abām kategorijām, pievienojot tam attiecīgo pārstrādes uzņēmumu apstiprinājuma numurus.

Visus paziņojumus, tostarp nulles paziņojumus, nosūta pa faksu vai e-pastu, izmantojot I un II pielikumā dotās veidlapas.

4.   Komisija iespējami īsā laikā izlemj, ciktāl pieteikumi ir pieņemami, vajadzības gadījumā minēto daļu izsakot procentos no pieteiktā daudzuma.

6. pants

1.   Ikreiz, veicot saldētas liellopu gaļas importu, par kuru saskaņā ar 5. panta 4. punktu piešķirtas importa tiesības, uzrāda ievešanas atļauju.

2.   Attiecībā uz 4. panta 2. punktā minēto nodrošinājumu pieteikums ieviešanas atļauju saņemšanai, kas atbilst piešķirtajām tiesībām, ir galvenais noteikums Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta 2. punkta izpratnē.

Ja, piemērojot 5. panta 4. punktu, Komisija nosaka samazināšanas koeficientu, tad nodrošinājums par pieteiktajām importa tiesībām, kas pārsniedz piešķirtās importa tiesības, tiek atmaksāts.

3.   Pārstrādātājiem piešķirtās importa tiesības dod tiem tiesības saņemt ievešanas atļaujas par daudzumiem, kas līdzvērtīgi piešķirtajām tiesībām.

Pieteikumus ievešanas atļauju saņemšanai var iesniegt tikai:

| a) | dalībvalstī, kurā ir iesniegts pieteikums importa tiesību piešķiršanai; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstī, kurā ir iesniegts pieteikums importa tiesību piešķiršanai;

| b) | pārstrādātāji vai to pārstrādātāju uzdevumā, kuriem ir piešķirtas importa tiesības. |
| --- | --- |

b)

pārstrādātāji vai to pārstrādātāju uzdevumā, kuriem ir piešķirtas importa tiesības.

4.   Nodrošinājumu kompetentajai iestādei iesniedz dienā, kad tiek veikts imports, nodrošinot to, ka pārstrādātājs, kam piešķirtas importa tiesības, savā uzņēmumā, kurš norādīts ievešanas atļaujas pieteikumā, visu importētās gaļas daudzumu pārstrādā noteiktajos gatavajos produktos trīs mēnešu laikā no importa dienas.

Nodrošinājuma summas ir noteiktas III pielikumā.

7. pants

Piemēro Regulas (EK) Nr. 1291/2000 un (EK) Nr. 1445/95, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir paredzēts citādi.

8. pants

1.   Ievešanas atļaujas pieteikumā un ievešanas atļaujā iekļauj šādas ziņas:

| a) | 8. ailē – izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

a)

8. ailē – izcelsmes valsti;

| b) | 16. ailē – vienu no 1. pantā minētajiem, piemērotajiem KN kodiem; |
| --- | --- |

b)

16. ailē – vienu no 1. pantā minētajiem, piemērotajiem KN kodiem;

| c) | 20. ailē – vismaz vienu no IV pielikumā minētajiem ierakstiem. |
| --- | --- |

c)

20. ailē – vismaz vienu no IV pielikumā minētajiem ierakstiem.

2.   Ievešanas atļaujas ir derīgas 120 dienas no faktiskās izsniegšanas dienas Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr neviena ievešanas atļauja nav derīga pēc 2006. gada 30. jūnija.

3.   Piemērojot Regulas (EK) Nr. 1291/2000 50. panta 1. punktu, par visiem importētajiem daudzumiem, kas pārsniedz ievešanas atļaujā norādītos daudzumus, iekasē pilnu kopējā muitas tarifa nodokli, kas piemērojams dienā, kad produkti laisti brīvā apgrozībā.

9. pants

Dalībvalstis izveido fizisku un dokumentāru pārbaužu sistēmu, lai nodrošinātu to, ka trīs mēnešu laikā kopš importa dienas visa gaļa pārstrādes uzņēmumā būtu pārstrādāta tāda produkta kategorijā, kāds norādīts attiecīgajā ievešanas atļaujā.

Sistēmā iekļauj fiziskas daudzuma un kvalitātes pārbaudes pārstrādes sākumā, pārstrādes laikā un pēc pārstrādes beigām. Šajā sakarā pārstrādātājiem vienmēr jāspēj pierādīt importētās gaļas identitāti un izmantojumu, uzrādot atbilstīgus ražošanas dokumentus.

Kompetentā iestāde, veicot ražošanas metodes tehnisko pārbaudi, var nepieciešamajā apmērā pieļaut sulas zudumus un atgriezumus.

Lai pārbaudītu gatavā produktu sastāva kvalitāti un noteiktu tā atbilstību ražotāja receptei, dalībvalstis izlases veidā ņem un analizē šo produktu paraugus. Analīzes izmaksas sedz attiecīgais pārstrādātājs.

10. pants

1.   Šās regulas 6. panta 4. punktā minēto nodrošinājumu atmaksā proporcionāli daudzumam, par kuru septiņu mēnešu laikā kopš importa dienas kompetentajai iestādei ir iesniegts apliecinājums par to, ka visa importētā gaļa vai daļa no tās trīs mēnešu laikā no importa dienas norādītajā uzņēmumā ir pārstrādāta attiecīgajos produktos.

Ja pārstrāde tomēr notikusi pēc šā punkta pirmajā daļā minētā triju mēnešu termiņa, tad nodrošinājumu atmaksā, ieturot 15 % plus 2 % atlikušā daudzuma par katru kavējuma dienu, ar kuru ir pārsniegts termiņš.

Ja apliecinājums par pārstrādi ir sagatavots šā punkta pirmajā daļā minētajā septiņu mēnešu termiņā un ir iesniegts 18 mēnešu laikā pēc šiem septiņiem mēnešiem, tad ieturēto nodrošinājumu atmaksā, ieturot 15 % no nodrošinājuma summas.

2.   Summu, kuru neatskaita no 6. panta 4. punktā minētā nodrošinājuma, konfiscē un patur kā muitas nodokli.

11. pants

Šī regula stājas spēkā nākošajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1899/2004 (OV L 328, 30.10.2004., 67. lpp.).

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 26, 31.1.1977., 85. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

3

(4)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1741/2004 (OV L 311, 8.10.2004., 17. lpp.).

4

(5)  OV L 143, 27.6.1995., 35. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

5

(6)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 673/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 17. lpp.).

6

(7)  OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

EK fakss: (32 2) 292 17 34

e-pasts: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Regulas (EK) Nr. 716/2005 5. panta 1. un 2. punkta piemērošana

Image

---

II PIELIKUMS

EK fakss: (32-2) 292 17 34

e-pasts: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Regulas (EK) Nr. 716/2005 5. panta 1. un 2. punkta piemērošana

Image

---

III PIELIKUMS

NODROŠINĀJUMA SUMMAS (1)

| (EUR/1000 tīrsvara kg) |
| --- |
| Produkts
  (KN kods) | A produktu ražošanai | B produktu ražošanai |
| 0202 20 30 | 1 414 | 420 |
| 0202 30 10 | 2 211 | 657 |
| 0202 30 50 | 2 211 | 657 |
| 0202 30 90 | 3 041 | 903 |
| 0206 29 91 | 3 041 | 903 |

(EUR/1000 tīrsvara kg)

Produkts

(KN kods)

A produktu ražošanai

B produktu ražošanai

0202 20 30

1 414

420

0202 30 10

2 211

657

0202 30 50

2 211

657

0202 30 90

3 041

903

0206 29 91

3 041

903

---

(1)  Jāpiemēro maiņas kurss, kurš ir spēkā dienu pirms nodrošinājuma iesniegšanas.

---

IV PIELIKUMS

8. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētie ieraksti

—   spāņu valodā: Certificado válido en ... (Estado miembro expedidor) / carne destinada a la transformación ... [productos A] [productos B] (táchese lo que no proceda) en ... (designación exacta y número de registro del establecimiento en el que vaya a procederse a la transformación) / Reglamento (CE) no 716/2005

—   čehu valodā: Licence platná v ... (vydávající členský stát) / Maso určené ke zpracování ... [výrobky A] [výrobky B] (nehodící se škrtněte) v (přesné určení a číslo schválení zpracovatelského zařízení, v němž se má zpracování uskutečnit) / nařízení (ES) č. 716/2005

—   dāņu valodā: Licens gyldig i ... (udstedende medlemsstat) / Kød bestemt til forarbejdning til (A-produkter) (B-produkter) (det ikke gældende overstreges) i ... (nøjagtig betegnelse for den virksomhed, hvor forarbejdningen sker) / forordning (EF) nr. 716/2005

—   vācu valodā: In ... (ausstellender Mitgliedstaat) gültige Lizenz / Fleisch für die Verarbeitung zu [A-Erzeugnissen] [B-Erzeugnissen] (Unzutreffendes bitte streichen) in ... (genaue Bezeichnung des Betriebs, in dem die Verarbeitung erfolgen soll) / Verordnung (EG) Nr. 716/2005

—   igauņu valodā: Litsents on kehtiv ... (välja andev liikmesriik) / Liha töötlemiseks ... [A toode] [B toode] (kustuta mittevajalik) ... (ettevõtte asukoht ja loanumber, kus toimub töötlemine / määrus (EÜ) nr 716/2005

—   grieķu valodā: Η άδεια ισχύει ... (κράτος μέλος έκδοσης) / Κρέας που προορίζεται για μεταποίηση ... [προϊόντα Α] [προϊόντα Β] (διαγράφεται η περιττή ένδειξη) ... (ακριβής περιγραφή και αριθμός έγκρισης της εγκατάστασης όπου πρόκειται να πραγματοποιηθεί η μεταποίηση) / Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 716/2005

—   angļu valodā: Licence valid in ... (issuing Member State) / Meat intended for processing ... [A-products] [B-products] (delete as appropriate) at ... (exact designation and approval No of the establishment where the processing is to take place) / Regulation (EC) No 716/2005

—   franču valodā: Certificat valable ... (État membre émetteur) / viande destinée à la transformation de ... [produits A] [produits B] (rayer la mention inutile) dans ... (désignation exacte et numéro d’agrément de l’établissement dans lequel la transformation doit avoir lieu) / règlement (CE) no 716/2005

—   itāļu valodā: Titolo valido in ... (Stato membro di rilascio) / Carni destinate alla trasformazione ... [prodotti A] [prodotti B] (depennare la voce inutile) presso ... (esatta designazione e numero di riconoscimento dello stabilimento nel quale è prevista la trasformazione) / Regolamento (CE) n. 716/2005

—   latviešu valodā: Atļauja derīga ... (dalībvalsts, kas izsniedz ievešanas atļauju) / pārstrādei paredzēta gaļa ... [A produktu] [B produktu] ražošanai (nevajadzīgo nosvītrot) ... (precīzs tā uzņēmuma apzīmējums un apstiprinājuma numurs, kurā notiks pārstrāde) / Regula (EK) Nr. 716/2005

—   lietuviešu valodā: Licencija galioja ... (išdavusioji valstybė narė) / Mėsa skirta perdirbimui ... [produktai A] [produktai B] (ištrinti nereikalingą) ... (tikslus įmonės, kurioje bus perdirbama, pavadinimas ir registracijos Nr.) / Reglamentas (EB) Nr. 716/2005

—   ungāru valodā: Az engedély ... (kibocsátó tagállam) területén érvényes. / Feldolgozásra szánt hús ... [A-termék] [B-termék] (a nem kívánt törlendő) ... (pontos rendeltetési hely és a feldolgozást végző létesítmény engedélyezési száma) / 716/2005/EK rendelet

—   holandiešu valodā: Certificaat geldig in ... (lidstaat van afgifte) / Vlees bestemd voor verwerking tot [A-producten] [B-producten] (doorhalen wat niet van toepassing is) in ... (nauwkeurige aanduiding en toelatingsnummer van het bedrijf waar de verwerking zal plaatsvinden) / Verordening (EG) nr. 716/2005

—   poļu valodā: Pozwolenie ważne w ... (wystawiające Państwo Członkowskie) / Mięso przeznaczone do przetworzenia ... [produkty A] [produkty B] (niepotrzebne skreślić) w ... (dokładne miejsce przeznaczenia i nr zatwierdzenia zakładu, w którym ma mieć miejsce przetwarzanie) / rozporządzenie (WE) nr 716/2005

—   portugāļu valodā: Certificado válido em ... (Estado-Membro emissor) / carne destinada à transformação ... [produtos A] [produtos B] (riscar o que não interessa) em ... (designação exacta e número de aprovação do estabelecimento em que a transformação será efectuada) / Regulamento (CE) n.o 716/2005

—   slovāku valodā: Licencia platná v ... (vydávajúci členský štát) / Mäso určené na spracovanie ... [výrobky A] [výrobky B] (nehodiace sa prečiarknite) v ... (presné určenie a číslo schválenia zariadenia, v ktorom spracovanie prebehne) / nariadenie (ES) č. 716/2005

—   slovēņu valodā: Dovoljenje velja v ... (država članica, ki ga je izdala) / Meso namenjeno predelavi ... [proizvodi A] [proizvodi B] (črtaj neustrezno) v ... (točno namembno območje in št. odobritve obrata, kjer bo predelava potekala) / Uredba (ES) št. 716/2005

—   Somu valodā: Todistus on voimassa ... (myöntäjäjäsenvaltio) / Liha on tarkoitettu [A-luokan tuotteet] [B-luokan tuotteet] (tarpeeton poistettava) jalostukseen ...:ssa (tarkka ilmoitus laitoksesta, jossa jalostus suoritetaan, hyväksyntänumero mukaan lukien) / Asetus (EY) N:o 716/2005

—   Zviedru valodā: Licensen är giltig i ... (utfärdande medlemsstat) / Kött avsett för bearbetning ... [A-produkter] [B-produkter] (stryk det som inte gäller) vid ... (exakt angivelse av och godkännandenummer för anläggningen där bearbetningen skall ske) / Förordning (EG) nr 716/2005.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/62 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/62

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 717/2005

(2005. gada 11. maijs),

ar ko 45. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2005. gada 2. maijā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tādēļ I pielikumā jāizdara attiecīgi grozījumi. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2005. gada 2. maijā nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tādēļ I pielikumā jāizdara attiecīgi grozījumi.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 11. maijā

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 301/2005 (OV L 51, 24.2.2005., 15. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

Pozīcijā “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

“Lashkar e-Tayyiba (alias a) Lashkar-e-Toiba; b) Lashkar-i-Taiba; c) al Mansoorian; d) al Mansooreen; e) Army of the Pure; f) Army of the Righteous; g) Army of the Pure and Righteous; h) Paasban-e-Kashmir; i) Paasban-i-Ahle-Hadith; j) Pasban-e-Kashmir; k) Pasban-e-Ahle-Hadith; l) Paasban-e-Ahle-Hadis).”

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/64

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 718/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (1), un jo īpaši tās 19. panta 6. punktu,

tā kā:

Lai uzlabotu Kopienas sertifikāta drošību un funkcionalitāti, ir jāgroza daži tehniskie parametri, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 2368/2002 IV pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2368/2002 IV pielikuma pozīciju “Numerācija” groza šādi:

| a) | ceturtajā ievilkumā:






  i) | otrajā rindā svītro tekstu “(UV apgaismojumā pārvēršas par fluorescējoši zaļu)”; |
| --- | --- | --- |

a)

ceturtajā ievilkumā:

i)

otrajā rindā svītro tekstu “(UV apgaismojumā pārvēršas par fluorescējoši zaļu)”;

| ii) | svītro trešo apakšievilkumu; |
| --- | --- |

ii)

svītro trešo apakšievilkumu;

| b) | piekto ievilkumu aizstāj ar tekstu “otrais = astoņu secīgu ciparu neredzami iespiests kārtas numurs (vienāds ar augstāk minēto), kas UV apgaismojumā kļūst fluorescējošs”. |
| --- | --- |

b)

piekto ievilkumu aizstāj ar tekstu “otrais = astoņu secīgu ciparu neredzami iespiests kārtas numurs (vienāds ar augstāk minēto), kas UV apgaismojumā kļūst fluorescējošs”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 28. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 522/2005 (OV L 84, 2.4.2005., 8. lpp.).

1

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/65

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 719/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu, starpību starp regulas 1. pantā minēto produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju, atbilstīgi limitiem, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:






  — | esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā, |
| --- | --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/1999, nosakot kompensāciju par dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem, kas ir uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, ir jāņem vērā:

—

esošā situācija un nākotnes perspektīvas attiecībā uz piena un piena produktu cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī piena un piena produktu cenām starptautiskajā tirdzniecībā,

| — | tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākā maksa par transportēšanu no Kopienas tirgiem uz ostām vai citiem eksporta punktiem Kopienā, kā arī produktu tirgū laišanas izmaksas galamērķa valstī,

| — | piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū, |
| --- | --- |

—

piena un piena produktu tirgus kopējs organizācijas mērķis – nodrošināt līdzsvaru un dabīgu cenu un tirdzniecības attīstību tirgū,

| — | limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu, |
| --- | --- |

—

limiti, kas izriet no līgumiem, kas noslēgti saskaņā Līguma 300. pantu,

| — | nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū,

| — | paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

—

paredzēto eksportu ekonomiskais aspekts.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:






  a) | trešo valstu tirgos valdošās cenas; |
| --- | --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 5. punktu, nosakot cenas Kopienā, ir jāņem vērā valdošās cenas, kas no eksporta viedokļa ir visizdevīgākās, un, nosakot cenas starptautiskajā tirdzniecībā, ir īpaši jāņem vērā:

a)

trešo valstu tirgos valdošās cenas;

| b) | visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

visizdevīgākās cenas trešajās galamērķa valstīs importam no trešajām valstīm;

| c) | ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un |
| --- | --- |

c)

ražotāju cenas, kas ir reģistrētas eksportējošās trešajās valstīs, ņemot vērā šo valstu piešķirtās subsīdijas, ja tādas ir, un

| d) | Kopienas brīvas robežpiegādes cenas. |
| --- | --- |

d)

Kopienas brīvas robežpiegādes cenas.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punktu, situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības var radīt vajadzību mainīt kompensāciju par produktiem, kas uzskaitīti iepriekšminētās regulas 1. pantā, atbilstīgi galamērķim.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 3. punkts paredz, ka produktu sarakstu, par kuriem piešķir eksporta kompensācijas, un kompensāciju apjomu nosaka vismaz reizi četrās nedēļās. Tomēr, kompensācijas apjoms var būt nemainīgs ilgāk par četrām nedēļām.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulas (EK) Nr. 174/1999 16. pantu, par īpašiem sīki izstrādātiem noteikumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 804/68 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu eksporta atļaujām un eksporta kompensācijām (2), kompensācija par piena produktiem, kuri satur cukuru, ir vienāda ar divu sastāvdaļu summu; vienu sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā piena produktu daudzumu, pareizinot pamatapjomu ar piena produktu saturu attiecīgā produktā; otru sastāvdaļu aprēķina, ņemot vērā pievienotās saharozes daudzumu, pareizinot saharozes saturu visā produktā ar kompensācijas pamatapjomu, kas ir spēkā tajā dienā, kad eksportē produktus, kuri uzskaitīti 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgus kopējo organizāciju (3). Tomēr, otro sastāvdaļu lieto tikai tad, ja pievienotā saharoze ir ražota, izmantojot Kopienā audzētās cukurbietes vai cukurniedres.

| (7) | Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Regula (EEK) Nr. 896/84 (4), noteica papildu noteikumus par to, kā piešķiramas kompensācijas laikā, kad mainās piena gads. Šie noteikumi paredz iespēju dažādot kompensācijas atbilstīgi produktu ražošanas datumam.

| (8) | Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāparedz, ka, aprēķinot kompensāciju par kausēto sieru, pievienotā kazeīna vai kazeinātu daudzums ir jāizslēdz no aprēķiniem.

| (9) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(9)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai piena tirgū, un jo īpaši piena produktu cenām Kopienā un pasaules tirgū, kompensācija jānosaka saskaņā ar śīs regulas pielikumu.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantā minētās eksporta kompensācijas dabīgā stāvoklī eksportētiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 558/2005 (OV L 94, 13.4.2005., 22. lpp.).

2

(3)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

3

(4)  OV L 91, 1.4.1984., 71. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 222/88 (OV L 28, 1.2.1988., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 12. maija Regulai, ar ko nosaka piena un piena produktu eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 10 10 9000 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0401 10 90 9000 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0401 20 11 9500 | 970 | EUR/100 kg | 2,393 |
| 0401 20 19 9500 | 970 | EUR/100 kg | 2,393 |
| 0401 20 91 9000 | 970 | EUR/100 kg | 3,028 |
| 0401 30 11 9400 | 970 | EUR/100 kg | 6,987 |
| 0401 30 11 9700 | 970 | EUR/100 kg | 10,49 |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 27,87 |
| A01 | EUR/100 kg | 39,82 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 30,74 |
| A01 | EUR/100 kg | 43,91 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 27,87 |
| A01 | EUR/100 kg | 39,82 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 30,74 |
| A01 | EUR/100 kg | 43,91 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,05 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,05 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,49 |
| A01 | EUR/100 kg | 73,55 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 55,15 |
| A01 | EUR/100 kg | 70,80 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 60,12 |
| A01 | EUR/100 kg | 77,17 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,36 |
| A01 | EUR/100 kg | 80,06 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 83,38 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5142 |
| A01 | EUR/kg | 0,6600 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5142 |
| A01 | EUR/kg | 0,6600 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5515 |
| A01 | EUR/kg | 0,7080 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,958 |
| A01 | EUR/100 kg | 7,083 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,958 |
| A01 | EUR/100 kg | 7,083 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 5,859 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,371 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 5,859 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,371 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 21,53 |
| A01 | EUR/100 kg | 30,75 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1316 |
| A01 | EUR/kg | 0,1880 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1288 |
| A01 | EUR/kg | 0,1840 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1316 |
| A01 | EUR/kg | 0,1880 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,88 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,61 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,88 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,61 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,54 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,45 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,53 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,01 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 50,65 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,01 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 50,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,41 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4554 |
| A01 | EUR/kg | 0,5845 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5065 |
| A01 | EUR/kg | 0,6501 |
| 0403 90 51 9100 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0403 90 59 9170 | 970 | EUR/100 kg | 10,49 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,79 |
| A01 | EUR/100 kg | 23,88 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 125,54 |
| L02 | EUR/100 kg | 99,17 |
| A01 | EUR/100 kg | 133,72 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 110,78 |
| L02 | EUR/100 kg | 87,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 118,00 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 115,20 |
| L02 | EUR/100 kg | 91,01 |
| A01 | EUR/100 kg | 122,71 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 151,14 |
| L02 | EUR/100 kg | 119,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 161,00 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 120,90 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 128,76 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 14,01 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 17,51 |
| 0406 10 20 9290 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 13,04 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,29 |
| 0406 10 20 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,72 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 7,14 |
| 0406 10 20 9610 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 23,76 |
| 0406 10 20 9620 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,09 |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 26,89 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,62 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,52 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 32,94 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,79 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 12,22 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,82 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,27 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,34 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 40,05 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,06 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,55 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,05 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 47,57 |
| 0406 30 31 9710 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 2,89 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 6,74 |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 31 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 2,89 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 6,74 |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,94 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,27 |
| 0406 30 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 7,28 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 17,06 |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,18 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,47 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,18 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 47,73 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,10 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,10 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,10 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,71 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,34 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,09 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,09 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,58 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,09 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,66 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,79 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,66 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,79 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,10 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 46,27 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 66,95 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 46,04 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,13 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,13 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,80 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,08 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,19 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,28 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,91 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,15 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,81 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 54,74 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,89 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,00 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,56 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,19 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,89 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,80 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,13 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,36 |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,36 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,89 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,99 |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,74 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,09 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,09 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 16,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 23,57 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,79 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 54,08 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,01 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,45 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,83 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,11 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,34 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  L01 | Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība, |
| L02 | Andora un Gibraltārs, |
| L03 | Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība, |
| L04 | Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbija un Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0401 10 10 9000

970

EUR/100 kg

1,548

0401 10 90 9000

970

EUR/100 kg

1,548

0401 20 11 9500

970

EUR/100 kg

2,393

0401 20 19 9500

970

EUR/100 kg

2,393

0401 20 91 9000

970

EUR/100 kg

3,028

0401 30 11 9400

970

EUR/100 kg

6,987

0401 30 11 9700

970

EUR/100 kg

10,49

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

27,87

A01

EUR/100 kg

39,82

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

30,74

A01

EUR/100 kg

43,91

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

27,87

A01

EUR/100 kg

39,82

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

30,74

A01

EUR/100 kg

43,91

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

50,05

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

50,05

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,49

A01

EUR/100 kg

73,55

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

55,15

A01

EUR/100 kg

70,80

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

60,12

A01

EUR/100 kg

77,17

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,36

A01

EUR/100 kg

80,06

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,96

A01

EUR/100 kg

83,38

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5142

A01

EUR/kg

0,6600

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5142

A01

EUR/kg

0,6600

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5515

A01

EUR/kg

0,7080

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,958

A01

EUR/100 kg

7,083

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,958

A01

EUR/100 kg

7,083

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

5,859

A01

EUR/100 kg

8,371

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

5,859

A01

EUR/100 kg

8,371

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

21,53

A01

EUR/100 kg

30,75

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1316

A01

EUR/kg

0,1880

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1288

A01

EUR/kg

0,1840

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1316

A01

EUR/kg

0,1880

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,88

A01

EUR/100 kg

27,61

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,88

A01

EUR/100 kg

27,61

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,54

A01

EUR/100 kg

58,45

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,53

A01

EUR/100 kg

61,01

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

50,65

A01

EUR/100 kg

65,01

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

50,96

A01

EUR/100 kg

65,41

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4554

A01

EUR/kg

0,5845

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5065

A01

EUR/kg

0,6501

0403 90 51 9100

970

EUR/100 kg

1,548

0403 90 59 9170

970

EUR/100 kg

10,49

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,79

A01

EUR/100 kg

23,88

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

125,54

L02

EUR/100 kg

99,17

A01

EUR/100 kg

133,72

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

110,78

L02

EUR/100 kg

87,51

A01

EUR/100 kg

118,00

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

115,20

L02

EUR/100 kg

91,01

A01

EUR/100 kg

122,71

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

151,14

L02

EUR/100 kg

119,41

A01

EUR/100 kg

161,00

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

120,90

L02

EUR/100 kg

95,50

A01

EUR/100 kg

128,76

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

14,01

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

17,51

0406 10 20 9290

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

13,04

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,29

0406 10 20 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,72

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

7,14

0406 10 20 9610

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,00

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

23,76

0406 10 20 9620

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,09

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

26,89

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,62

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,52

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

26,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

32,94

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,79

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

12,22

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

11,85

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,82

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,27

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,34

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

40,05

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,06

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,55

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,05

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

47,57

0406 30 31 9710

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

2,89

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

6,74

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 31 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

2,89

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

6,74

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,94

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,27

0406 30 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

7,28

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

17,06

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,18

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,47

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,18

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

47,73

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,10

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,10

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,10

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,71

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,34

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,67

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,09

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,09

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,58

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,09

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,25

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,25

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,66

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,79

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,66

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,79

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,10

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

46,27

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

66,95

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

46,04

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

66,40

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,13

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,13

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,21

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,80

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,08

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,19

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,28

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,91

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,15

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,81

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

54,74

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,89

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,00

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,56

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,19

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,89

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,80

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,13

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,36

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,36

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,89

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,99

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,74

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,09

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,09

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

16,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

23,57

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,79

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

54,08

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,01

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,45

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,83

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,11

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,34

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,67

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

L01

Svētais Krēsls, Amerikas Savienotās Valstis un Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība,

L02

Andora un Gibraltārs,

L03

Seūta, Melīļa, Islande, Norvēģija, Šveice, Lihtenšteina, Andora, Gibraltārs, Svētais Krēsls (tradicionāli saukts Vatikāns), Turcija, Rumānija, Bulgārija, Horvātija, Kanāda, Austrālija un Jaunzēlande, Kipras Republikas teritorija, ko nekontrolē Kipras Republikas valdība,

L04

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbija un Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

“970” ietver eksportu, kas minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktos un 44. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktos, kā arī eksportu, ko veic, pamatojoties uz līgumiem ar bruņotajiem spēkiem, kas ir izvietoti kādas dalībvalsts teritorijā, bet nav tai pakļauti.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/73

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 720/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju sviestam saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 581/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 581/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar dažiem sviesta veidiem (2) paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 10. maijá. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 10. maijá.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 581/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 10. maijam, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka šādu maksimālo kompensāciju, kas norādīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijá.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijá

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 64. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms |
| Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā | Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 132,00 |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā

Eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 581/2004 1. panta 1. punkta otrajā ievilkumā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9500

—

132,00

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

—

166,00

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/75

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 721/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par sauso vājpienu saistībā ar uzaicinājumu piedalīties pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 582/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par kopējo piena un piena produktu tirgus organizāciju (1), un it īpaši tās 31. panta 3. punkta trešo apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 582/2004, ar kuru izsludina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus uz pastāvīgo konkursu par eksporta kompensācijām saistībā ar sauso vājpienu (2), paredz pastāvīgu konkursu.

| (2) | Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 10. maijā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Komisijas 2004. gada 26. marta Regulas (EK) Nr. 580/2004 5. pantu, ar kuru ir noteikta konkursa procedūra saistībā ar eksporta kompensācijām dažiem piena produktiem (3), kā arī pēc konkursam iesniegto pieteikumu izskatīšanas ir jānosaka maksimālā eksporta kompensācija konkursa periodam, kas beidzas 2005. gada 10. maijā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 582/2004 konkursa periodam līdz 2005. gada 10. maijam, produktiem un galamērķiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, nosaka maksimālo kompensāciju 31,00 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 90, 27.3.2004., 67. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

2

(3)  OV L 90, 27.3.2004., 58. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004.

3

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/76 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/76

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 722/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus melasēm cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 13. maija

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 24. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regula (EK) Nr. 1422/95, kurā ir noteikta kārtība, kā importēt melases cukura nozarē, un ar kuru ir grozīta Regula (EEK) Nr. 785/68 (2), paredz, ka CIF importa cenu melasei, kuru nosaka atbilstīgi Komisijas Regulai (EEK) Nr. 785/68 (3), uzskata par “reprezentatīvo cenu”. Minēto cenu uzskata par noteiktu Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā noteiktajai standarta kvalitātei.

| (2) | Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentatīvo cenu aprēķina, ņemot vērā visu informāciju, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 785/68 3. pantā, izņemot gadījumus, kas uzskaitīti minētas regulas 4. pantā, un, vajadzības gadījumā, aprēķinus var veikt, izmantojot Regulas (EEK) Nr. 785/68 7. pantā norādīto metodi.

| (3) | Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pielāgotu cenas, kuras neattiecas uz standarta kvalitāti, atkarībā no piedāvātās melases kvalitātes cena ir jāpalielina vai jāsamazina saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 785/68 6. pantu.

| (4) | Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas. |
| --- | --- |

(4)

Ja starp konkrētā produkta sliekšņa cenu un reprezentatīvo cenu pastāv starpība, ir jānosaka papildu ievedmuitas nodokļi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1422/95 3. pantā. Gadījumā, kad atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam ievedmuitas nodokļu piemērojums ir apturēts, šiem nodokļiem ir jānosaka īpašas summas.

| (5) | Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi. |
| --- | --- |

(5)

Šiem attiecīgajiem produktiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. panta 2. punktu un 3. panta 1. punktu ir jānosaka reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1422/95 1. pantā minētajiem produktiem, ir noteikti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 79/2003 (OV L 13, 18.1.2003., 4. lpp.).

2

(3)  OV 145, 27.6.1968., 12. lpp. Regulā jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1422/1995.

3

---

PIELIKUMS

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi melasei cukura nozarē, ko piemēro no 2005. gada 13. maija

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,71 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,20 | — | 0 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Sakarā ar to, ka apturēts nodokļu piemērojums atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantam, importam piemērojamais nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem (1)

1703 10 00 (2)

10,71

—

0

1703 90 00 (2)

11,20

—

0

---

(1)  Šī summa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1422/95 5. pantu aizstāj kopējā muitas tarifa nodokli, kas paredzēts šiem produktiem.

(2)  Noteiktā cena grozītās Regulas (EEK) Nr. 785/68 1. pantā definētajai standarta kvalitātei.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/78 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/78

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 723/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka eksporta kompensācijas, kas piemērojamas baltajam cukuram un jēlcukuram bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 27. pantam Regulā (EK) Nr. 1260/2001 starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto produktu kotējumiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1260/2001, nosakot kompensācijas attiecībā uz nedenaturētu balto cukuru un jēlcukuru, ko izved bez turpmākas apstrādes, ir jāņem vērā situācija Kopienas un pasaules cukura tirgos, un jo īpaši cenas un izmaksu faktori, kas paredzēti minētās regulas 28. pantā. Saskaņā ar to pašu pantu vērā ir jāņem arī paredzēto izvedumu saimnieciskais aspekts.

| (3) | Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura. |
| --- | --- |

(3)

Kompensācija attiecībā uz jēlcukuru nosakāma attiecībā uz standarta kvalitāti. Tā ir definēta I pielikuma II punktā Regulā (EK) Nr. 1260/2001. Šī kompensācija cita starpā nosakāma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu. Lielkristālu cukurs ir definēts Komisijas 1995. gada 7. septembra Regulā (EK) Nr. 2135/95, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piešķiramas eksporta kompensācijas cukura nozarē (2). Kompensācija, kas tā aprēķināta cukuriem, kas satur aromatizētājus un krāsvielas, ir jāpiemēro to saharozes saturam un jānosaka attiecībā uz daudzumu 1 % šā satura.

| (4) | Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Īpašos gadījumos eksporta kompensācijas summu var noteikt ar cita veida tiesību aktiem.

| (5) | Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija ir jānosaka reizi divās nedēļās. Šajā periodā tā var tikt grozīta.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1260/2001 27. panta 5. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka atbilstīgi situācijai pasaules tirgū vai īpašajām prasībām atsevišķos tirgos produktiem, kas paredzēti minētās regulas 1. pantā, kompensācija var atšķirties pēc to galamērķa.

| (7) | Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs. |
| --- | --- |

(7)

Būtisks un straujš pieaugums, kas vērojams attiecībā uz Rietumbalkānu valstu izcelsmes preferenciāliem cukura ievedumiem un cukura izvedumiem no Kopienas uz minētajām valstīm, šķiet, ir izteikti mākslīgs.

| (8) | Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu jebkādas ļaunprātīgas darbības saistībā ar tādu cukura nozares produktu atkārtotiem ievedumiem Kopienā, attiecībā uz kuriem var izmantot eksporta kompensāciju, attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm nebūtu jānosaka kompensācija par šajā regulā paredzētajiem produktiem.

| (9) | Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā. |
| --- | --- |

(9)

Nemot vērā iepriekš minēto un pašreizējo situāciju cukura tirgū, un jo īpaši kotējumus vai cenas cukuram Kopienā un pasaules tirgū, kompensācijas nosakāmas attiecīgā apmērā.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas, kas piešķiramas gadījumā, kad tiek izvesti nedenaturēti Regulas (EK) Nr. 1260/2001 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie produkti bez turpmākas apstrādes, noteiktas saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 214, 8.9.1995., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

KOMPENSĀCIJAS, KAS PIEMĒROJAMAS TURPMĀK NEAPSTRĀDĀTA BALTĀ CUKURA UN JĒLCUKURA IZVEDUMIEM NO 2005. GADA 13. MAIJA (1)

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,15 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,15 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3730 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,30 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,21 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 38,21 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara | 0,3730 |
| NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi definēti šādi:







  S00 | : | visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,31 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

35,15 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,31 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

35,15 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3730

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,30

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

38,21

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

38,21

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes satura × 100 kg produkta tīrsvara

0,3730

NB: Produktu kodi, kā arī sērijas “A” galamērķu kodi definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi norādīti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi definēti šādi:

S00

:

visi galamērķi (trešās valstis, citas teritorijas, apgāde un galamērķi, kas attiecināmi uz izvedumiem ārpus Kopienas), izņemot Albāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO 1999. gada 10. jūnija Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1244) un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, izņemot cukuram, kas iekļauts produktos, kas paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp.).

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(2)  Šis daudzums ir piemērojams jēlcukuram ar rezultativitāti 92 %. Ja izvestā jēlcukura rezultativitāte neatbilst 92 %, piemērojamās kompensācijas apjomu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 28. panta 4. punktu.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/80

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 724/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju par baltā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm 25. konkursa daļā, ko izsludina saskaņā ar pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, kurš paredzēts Regulā (EK) Nr. 1327/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 27. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1327/2004 par pastāvīgo uzaicinājumu piedalīties konkursā, lai noteiktu maksājumus un/vai kompensācijas attiecībā uz baltā cukura eksportu 2004./2005. tirdzniecības gadam (2), saistībā ar šā cukura eksportu uz atsevišķām trešajām valstīm ir izsludināti uzaicinājumi uz konkursa daļu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1327/2004 9. panta 1. punktu ir paredzēts attiecīgs maksimālais eksporta kompensācijas apjoms konkrētai konkursa daļai, jo īpaši ņemot vērā stāvokli un paredzamo attīstību Kopienas cukura tirgū un pasaules cukura tirgū.

| (3) | Cukura pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Cukura pārvaldības komiteja nav siegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

25. konkursa daļai attiecībā uz balto cukuru, ko izsludina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1327/2004, eksporta kompensācijas maksimālais apjoms ir noteikts 40,811 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12 maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 246, 20.7.2004., 23. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1685/2004 (OV L 303, 30.9.2004., 21. lpp.).

2

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/81 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/81

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 725/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 12. maija Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/83 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/83

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 726/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko nosaka ražošanas kompensācijas labības nozarēs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EEK) Nr. 1722/93 (1993. gada 30. jūnijs) izstrādāti detalizēti noteikumi Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1766/92 un Nr. 1418/76 piemērošanai ražošanas kompensācijas piešķiršanai labības un rīsu nozarēs (2), lai atbilstoši noteiktu kompensāciju režīma apstākļus. Aprēķina pamats norādīts šīs regulas 3. pantā. Tādējādi aprēķinātā kompensācija, kas nepieciešamības gadījumā diferencēta kartupeļu cietei, jānosaka reizi mēnesī, un to var grozīt, ja ievērojami mainās kukurūzas un/vai kviešu cenas.

| (2) | Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu. |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā noteiktajām ražošanas kompensācijām jāpiemēro Regulas (EEK) Nr. 1722/93 II pielikumā norādītie koeficienti, lai noteiktu precīzu maksājamo summu.

| (3) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija, kas izteikta par tonnu kukurūzas, kviešu, miežu, auzu, kartupeļu, rīsu vai šķeltu rīsu cietes un ir minēta Regulas (EEK) Nr. 1722/93 ir noteikta šāda:

| a) | 10,86 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei; |
| --- | --- |

a)

10,86 EUR/t kukurūzas, kviešu, miežu un auzu cietei;

| b) | 10,85 EUR/t kartupeļu cietei. |
| --- | --- |

b)

10,85 EUR/t kartupeļu cietei.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1548/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

2

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/84

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 727/2005

(2005. gada 12. maijs)

par iesniegtajiem piedāvājumiem miežu eksportam Regulā (EK) Nr. 1757/2004 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1757/2004 ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par miežu eksportu uz dažām trešām valstīm (2).

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var nolemt nepiešķirt līgumtiesības.

| (3) | Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus, nav jānosaka maksimālā kompensācija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Netiek piešķirtas līgumtiesības saistībā ar piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 6. līdz 12. maijam. Regulā (EK) Nr. 1757/2004 paredzētajā konkursā par miežu eksporta kompensāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 313, 12.10.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/85

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 728/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko nosaka auzu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 3. septembra Regulu (EK) Nr. 1565/2004 par īpašu intervences pasākumu auzām Somijā un Zviedrijā (3) 2004./2005. ražas gadā,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1565/2004 atver konkursu par auzu eksporta kompensācijas piešķiršanu, kuru izcelsme ir Somijā un Zviedrijā un kuras paredzētas eksportam no Somijas un Zviedrijas uz visām trešām valstīm, izņemot Bulgāriju, Norvēgiju, Rumāniju un Šveici.

| (2) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā noteiktajiem kritērijiem, jānosaka maksimālā kompensācija.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 6. līdz 12. maijam, Regulā (EK) Nr. 1565/2004 paredzētajā konkursā auzu eksporta maksimālā kompensācija ir 34,96 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004, 50. lpp.).

2

(3)  OV L 285, 4.9.2004., 3. lpp.

3

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/86

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 729/2005

(2005. gada 12. maijs),

ar ko nosaka parasto kviešu eksporta maksimālo kompensāciju Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētajā konkursā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 115/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 115/2005 (2) ir atvērts konkurss par kompensācijas piešķiršanu par parasto kviešu eksportu uz dažām trešām valstīm.

| (2) | Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 7. pantu Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (3), Komisija uz iesniegto piedāvājumu pamata var izlemt noteikt maksimālo eksporta kompensāciju, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā minētos kritērijus. Šajā gadījumā līgumtiesības piešķir tam vai tiem pieteikumu iesniedzējiem, kuru piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo kompensāciju.

| (3) | Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(3)

Minēto kritēriju piemērošana pašreizējai attiecīgo labības tirgu situācijai liek noteikt maksimālo eksporta kompensāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piedāvājumiem, kas iesniegti no 2005. gada 6. līdz 12. maijam Regulā (EK) Nr. 115/2005 minētā konkursa ietvaros, parasto kviešu eksporta maksimālā kompensācija ir 6,00 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 13. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 12. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2005., 3. lpp.

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/87 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/87

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. maijs),

ar ko groza Lēmumu 90/255/EEK attiecībā uz vīriešu kārtas aitu un kazu ierakstīšanu ciltsgrāmatas pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1409)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/375/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 30. maija Direktīvu 89/361/EEK par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (1), un jo īpaši tās 4. panta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1990. gada 10. maija Lēmumā 90/255/EEK, ar ko paredz kritērijus tīršķirnes vaislas aitu un kazu ierakstīšanai ciltsgrāmatā (2), noteikts, ka audzētāju organizācijas vai apvienības var nolemt, ka vīriešu kārtas dzīvniekus atsevišķām šķirnēm, kas aprakstītas nepapildināmā sarakstā, var ierakstīt ciltsgrāmatas pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1990. gada 10. maija Lēmumā 90/255/EEK, ar ko paredz kritērijus tīršķirnes vaislas aitu un kazu ierakstīšanai ciltsgrāmatā (2), noteikts, ka audzētāju organizācijas vai apvienības var nolemt, ka vīriešu kārtas dzīvniekus atsevišķām šķirnēm, kas aprakstītas nepapildināmā sarakstā, var ierakstīt ciltsgrāmatas pielikumā.

| (2) | Izrādījās, ka minētais saraksts nav praktisks un elastīgi izmantojams un ir jāaizstāj ar elastīgu procedūru, kas audzētāju organizācijām ļautu izvēlēties vajadzīgos ģenētiskos resursus atbilstīgi skaidri noteiktai un pārraudzītai audzēšanas programmai. |
| --- | --- |

(2)

Izrādījās, ka minētais saraksts nav praktisks un elastīgi izmantojams un ir jāaizstāj ar elastīgu procedūru, kas audzētāju organizācijām ļautu izvēlēties vajadzīgos ģenētiskos resursus atbilstīgi skaidri noteiktai un pārraudzītai audzēšanas programmai.

| (3) | Dzīvnieku ģenētisko resursu aizsardzības labad vajag ļaut atzītām audzētāju organizācijām vai apvienībām attiecīgos gadījumos veidot pielikumus ciltsgrāmatām attiecībā uz vīriešu kārtas dzīvniekiem, kas neatbilst tam, lai tās ierakstītu galvenajā daļā, bet ir svarīgas šķirnes saglabāšanai. |
| --- | --- |

(3)

Dzīvnieku ģenētisko resursu aizsardzības labad vajag ļaut atzītām audzētāju organizācijām vai apvienībām attiecīgos gadījumos veidot pielikumus ciltsgrāmatām attiecībā uz vīriešu kārtas dzīvniekiem, kas neatbilst tam, lai tās ierakstītu galvenajā daļā, bet ir svarīgas šķirnes saglabāšanai.

| (4) | Noteikumiem par dažu vīriešu kārtas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatas pielikumā un par atļaušanu šādu vīriešu kārtas dzīvnieku pēcnācējus ierakstīt ciltsgrāmatas galvenajā daļā jābūt pietiekami stingriem, bet nediskriminējošiem; tādēļ šie noteikumi jāiesniedz iepriekšējai apstiprināšanai kompetentajā iestādē, kas minēta Komisijas 1990. gada 10. maija Lēmumā 90/254/EEK, ar ko paredz kritērijus to šķirnes dzīvnieku audzētāju organizāciju un apvienību apstiprināšanas kritērijiem, kas uztur vai veido tīršķirnes vaislas aitu un kazu ciltsgrāmatas (3). |
| --- | --- |

(4)

Noteikumiem par dažu vīriešu kārtas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatas pielikumā un par atļaušanu šādu vīriešu kārtas dzīvnieku pēcnācējus ierakstīt ciltsgrāmatas galvenajā daļā jābūt pietiekami stingriem, bet nediskriminējošiem; tādēļ šie noteikumi jāiesniedz iepriekšējai apstiprināšanai kompetentajā iestādē, kas minēta Komisijas 1990. gada 10. maija Lēmumā 90/254/EEK, ar ko paredz kritērijus to šķirnes dzīvnieku audzētāju organizāciju un apvienību apstiprināšanas kritērijiem, kas uztur vai veido tīršķirnes vaislas aitu un kazu ciltsgrāmatas (3).

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās zootehnikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās zootehnikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 90/255/EEK pielikumu aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 11. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.

1

(2)  OV L 145, 8.6.1990., 32. lpp.

2

(3)  OV L 145, 8.6.1990., 30. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Nosacījumi, kas paredzēti 4. panta ceturtajā ievilkumā

| 1) | Ciltsgrāmatā jābūt norādēm uz “izturīgajām” (“hardy”) šķirnēm, kas parasti nav paredzētas intensīvai audzēšanai. |
| --- | --- |

1)

Ciltsgrāmatā jābūt norādēm uz “izturīgajām” (“hardy”) šķirnēm, kas parasti nav paredzētas intensīvai audzēšanai.

| 2) | Audzētāju apvienībai vai organizācijai jāpierāda to vīriešu kārtas dzīvnieku trūkums, kas reģistrēti ciltsgrāmatas galvenajā daļā un saskaņā ar audzēšanas programmu ir pieejami audzēšanai. Audzētāju apvienībai vai organizācijai jāpamato ciltsgrāmatas pielikuma vajadzība vīriešu kārtas dzīvniekiem atbilstīgi audzēšanas programmai. |
| --- | --- |

2)

Audzētāju apvienībai vai organizācijai jāpierāda to vīriešu kārtas dzīvnieku trūkums, kas reģistrēti ciltsgrāmatas galvenajā daļā un saskaņā ar audzēšanas programmu ir pieejami audzēšanai. Audzētāju apvienībai vai organizācijai jāpamato ciltsgrāmatas pielikuma vajadzība vīriešu kārtas dzīvniekiem atbilstīgi audzēšanas programmai.

| 3) | Nosacījumiem, ar kādiem ciltsgrāmatas pielikumā ierakstīto vīriešu kārtas dzīvnieku pēcnācējus var ierakstīt ciltsgrāmatas galvenajā daļā, jābūt noteiktiem un vismaz tikpat stingriem kā tiem, ko piemēro attiecīgajiem sieviešu kārtas dzīvniekiem. Tādēļ audzētāju apvienībai vai organizācijai jāsaņem minēto nosacījumu iepriekšējs apstiprinājums no kompetentās iestādes, kas minēto organizāciju apstiprinājusi atbilstīgi Komisijas Lēmumam 90/254/EEK.” |
| --- | --- |

3)

Nosacījumiem, ar kādiem ciltsgrāmatas pielikumā ierakstīto vīriešu kārtas dzīvnieku pēcnācējus var ierakstīt ciltsgrāmatas galvenajā daļā, jābūt noteiktiem un vismaz tikpat stingriem kā tiem, ko piemēro attiecīgajiem sieviešu kārtas dzīvniekiem. Tādēļ audzētāju apvienībai vai organizācijai jāsaņem minēto nosacījumu iepriekšējs apstiprinājums no kompetentās iestādes, kas minēto organizāciju apstiprinājusi atbilstīgi Komisijas Lēmumam 90/254/EEK.”

---

Labojums

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/90

---

Labojums Komisijas 2005. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 127/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 20/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz tāda īpaša piegādes režīma īstenošanu attālākajos reģionos, kas ieviests ar Padomes Regulām (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 25, 2005. gada 28. janvāris
  )

12. lappusē 1. panta 2) punktā

tekstu:

| “2) | VI nodaļas nosaukumu un 16. un 17. pantu aizstāj ar šo:” |
| --- | --- |

“2)

VI nodaļas nosaukumu un 16. un 17. pantu aizstāj ar šo:”

lasīt šādi:

| “2) | VI nodaļu aizstāj ar šo:”. |
| --- | --- |

“2)

VI nodaļu aizstāj ar šo:”.

---

| 13.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/90

---

Labojums Komisijas 2004. gada 30. augusta Regulā (EK) Nr. 1549/2004, ar ko paredz atkāpes no Padomes Regulas (EK) Nr. 1785/2003 attiecībā uz rīsa importēšanas režīmu un nosaka īpašus pagaidu noteikumus basmati rīsu importēšanai

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 280, 2004. gada 31. augusts
  .)

| 1. | 14. lappusē 1. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

1.

14. lappusē 1. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 11. panta 2. panta, lobīto rīsu ar KN kodu 1006 20 ievedmuitas nodoklis ir 65 eiro/t un slīpēto rīsa ar KN kodu 1006 30 ievedmuitas nodoklis ir 175 eiro/t.”,

lasīt kā:

“1.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 11. panta 2. punkta, lobīto rīsu ar KN kodu 1006 20 ievedmuitas nodoklis ir 65 eiro/t un slīpēto rīsu ar KN kodu 1006 30 ievedmuitas nodoklis ir 175 eiro/t.”.

| 2. | 14. lappusē 1. panta 2. punktā: |
| --- | --- |

2.

14. lappusē 1. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 11. panta 2. pantā, I pielikumā uzskaitītās basmati šķirnes rīsus ar KN kodiem 1006 20 17 un KN 1006 20 98 var neaplikt ar ievedmuitas nodokļa likmi.”,

lasīt kā:

“2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 11. panta 2. punkta, I pielikumā uzskaitītus basmati šķirnes rīsus ar KN kodiem 1006 20 17 un KN 1006 20 98 var neaplikt ar ievedmuitas nodokļa likmi.”.

| 3. | 15. lappusē 10. pantā: |
| --- | --- |

3.

15. lappusē 10. pantā:

tekstu:

“Pārejas laikā ievedmuitas nodokļus, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. pantā, izmanto, lai aprēķinātu ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko paredz Regulas (EEK) Nr. 862/91 1. panta otrais un trešais ievilkums, Regulas (EK) Nr. 2184/96 1. pants un Regulas (EK) Nr. 638/2003 6. pants.”,

lasīt kā:

“Pārejas laikā ievedmuitas nodokļus, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, izmanto, lai aprēķinātu ievedmuitas nodokļa samazinājumu, ko paredz Regulas (EEK) Nr. 862/91 1. panta otrais un trešais ievilkums, Regulas (EK) Nr. 2184/96 1. pants un Regulas (EK) Nr. 638/2003 6. pants.”.

---