# Euroopa Liidu L 112/3. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 112 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide3. mai 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 112

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide3. mai 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 692/2005, 28. aprill 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse teatavate, muuhulgas Hiina Rahvavabariigist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 693/2005, 2. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 694/2005, 2. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas | 10 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 692/2005, 28. aprill 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse teatavate, muuhulgas Hiina Rahvavabariigist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 693/2005, 2. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 694/2005, 2. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

10

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 22. detsember 2004, Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 12 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 29. aprill 2005, millega arvatakse ühenduse rahastamisest välja teatavad liikmesriikide poolt Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames tehtud kulutused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1307 all) | 14 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 22. detsember 2004, Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

12

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 29. aprill 2005, millega arvatakse ühenduse rahastamisest välja teatavad liikmesriikide poolt Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames tehtud kulutused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1307 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1307 all)

14

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/355/ÜVJP, 2. mai 2005, Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta | 20 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2005/355/ÜVJP, 2. mai 2005, Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta

20

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 3.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 692/2005,

28. aprill 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2605/2000, millega kehtestatakse teatavate, muuhulgas Hiina Rahvavabariigist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Praegu kehtivad meetmed seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate elektrooniliste kaalude importimisega ühendusse seisnevad lõplikes dumpinguvastastes tollimaksudes, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2605/2000. (2) Sama määrusega kehtestati dumpinguvastased tollimaksud ka Taiwanist ja Korea Vabariigist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Praegu kehtivad meetmed seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärinevate elektrooniliste kaalude importimisega ühendusse seisnevad lõplikes dumpinguvastastes tollimaksudes, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2605/2000. (2) Sama määrusega kehtestati dumpinguvastased tollimaksud ka Taiwanist ja Korea Vabariigist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes.

B.   KÄESOLEV UURIMINE

1.   Läbivaatamise taotlus

| (2) | Pärast HRVst pärinevate elektrooniliste kaalude suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist sai komisjon kahelt Hiina sidusettevõttelt (Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd ja Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd – edaspidi “taotleja”) taotluse algatada uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 2605/2000 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Nimetatud taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi HRV eksportiva tootjaga, kelle puhul elektrooniliste kaalude suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Lisaks sellele väitis ta, et ta ei ole eksportinud elektroonilisi kaalusid ühendusse algse uurimisperioodi jooksul (st ajavahemikus 1. septembrist 1998 kuni 31. augustini 1999), kuid alustas elektrooniliste kaalude eksportimist ühendusse pärast seda. |
| --- | --- |

(2)

Pärast HRVst pärinevate elektrooniliste kaalude suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist sai komisjon kahelt Hiina sidusettevõttelt (Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd ja Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd – edaspidi “taotleja”) taotluse algatada uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 2605/2000 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Nimetatud taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi HRV eksportiva tootjaga, kelle puhul elektrooniliste kaalude suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Lisaks sellele väitis ta, et ta ei ole eksportinud elektroonilisi kaalusid ühendusse algse uurimisperioodi jooksul (st ajavahemikus 1. septembrist 1998 kuni 31. augustini 1999), kuid alustas elektrooniliste kaalude eksportimist ühendusse pärast seda.

2.   Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine

| (3) | Komisjon vaatas läbi taotleja poolt esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast kommenteerimisvõimaluse andmist ühenduse asjaomasele tööstusele algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1408/2004 määruse (EÜ) nr 2605/2000 läbivaatamise taotleja osas ning alustas uurimist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas läbi taotleja poolt esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast kommenteerimisvõimaluse andmist ühenduse asjaomasele tööstusele algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1408/2004 määruse (EÜ) nr 2605/2000 läbivaatamise taotleja osas ning alustas uurimist.

| (4) | Vastavalt komisjoni määrusele, millega algatati läbivaatamine, tühistati 30,7 % suurune dumpinguvastane tollimaks, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2605/2000 taotleja poolt toodetud elektrooniliste kaalude impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt komisjoni määrusele, millega algatati läbivaatamine, tühistati 30,7 % suurune dumpinguvastane tollimaks, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2605/2000 taotleja poolt toodetud elektrooniliste kaalude impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.

3.   Vaatlusalune toode

| (5) | Käesoleva läbivaatamise alla kuuluv toode on sama, mille uurimise alusel kehtestati HRVst pärinevate elektroonilistele kaalude impordi suhtes kehtivad meetmed, st jaemüügis kasutatav elektrooniline kaal maksimummassile kuni 30 kg, millel on kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalne näidik (koos nimetatud andmete trükkimiseks vajaliku vahendiga või ilma selleta), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 8423 81 50 (TARICi kood 8423815010) all ning mis on pärit HRVst. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva läbivaatamise alla kuuluv toode on sama, mille uurimise alusel kehtestati HRVst pärinevate elektroonilistele kaalude impordi suhtes kehtivad meetmed, st jaemüügis kasutatav elektrooniline kaal maksimummassile kuni 30 kg, millel on kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalne näidik (koos nimetatud andmete trükkimiseks vajaliku vahendiga või ilma selleta), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi ex 8423 81 50 (TARICi kood 8423815010) all ning mis on pärit HRVst.

4.   Huvitatud isikud

| (6) | Komisjon teatas taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist.

| (7) | Komisjon saatis taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, sealhulgas turumajandusliku kohtlemise taotlust, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja korraldas kontrollkäigu taotleja ruumidesse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, sealhulgas turumajandusliku kohtlemise taotlust, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja korraldas kontrollkäigu taotleja ruumidesse.

5.   Uurimisperiood

| (8) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (“uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (“uurimisperiood”).

C.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Uue eksportija kõlblikkus

| (9) | Uurimine kinnitas, et taotleja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku. |
| --- | --- |

(9)

Uurimine kinnitas, et taotleja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.

| (10) | Lisaks sellele suutis taotleja tõendada, et ta ei ole seotud ühegi HRV eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse HRVst pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele suutis taotleja tõendada, et ta ei ole seotud ühegi HRV eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse HRVst pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.

| (11) | Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et taotlejat tuleb vaadelda uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. |
| --- | --- |

(11)

Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et taotlejat tuleb vaadelda uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4.

2.   Turumajanduslik kohtlemine

| (12) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st tingimustele, kus samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Kõnealused tingimused on esitatud kokkuvõtlikult järgmisena:






  — | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi, |
| --- | --- | --- |

(12)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st tingimustele, kus samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Kõnealused tingimused on esitatud kokkuvõtlikult järgmisena:

—

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi,

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel,

| — | puuduvad varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutused, |
| --- | --- |

—

puuduvad varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutused,

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus, |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus,

| — | kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (13) | Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Ühendusel on tavaks kontrollida, kas sidusettevõtete grupp tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seepärast paluti Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid. Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Ühendusel on tavaks kontrollida, kas sidusettevõtete grupp tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seepärast paluti Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid. Mõlemad ettevõtted tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid etteantud tähtaja jooksul.

| (14) | Komisjon püüdis leida kogu vajalikku teavet ja kontrollida eespool nimetatud taotluse vormides esitatud teavet asjaomaste ettevõtete ruumides. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon püüdis leida kogu vajalikku teavet ja kontrollida eespool nimetatud taotluse vormides esitatud teavet asjaomaste ettevõtete ruumides.

| (15) | Tõdeti, et taotleja suhtes ei tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, kuna kumbki Hiina sidusettevõtte ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kahte esimest tingimust. |
| --- | --- |

(15)

Tõdeti, et taotleja suhtes ei tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, kuna kumbki Hiina sidusettevõtte ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kahte esimest tingimust.

| (16) | Esimest tingimust vaadeldes täheldati, et kahest seotud Hiina tootjast ühe põhikiri lubab tema riigi kontrolli all oleval partneril, kes ei halda ettevõtte vara ja kes on ilmselt ainult ruumide üürileandja, nõuda kompensatsiooni, kui ettevõte ei saavuta tootmise, müügi ja kasumi eesmärke. Lisaks oli vaja kohalike pädevate asutuste heakskiitu, et tunnistada hooned põhivaraks ja alustada maakasutusõiguse amortiseerimisega. Peale selle ei olnud üks Hiina tootjatest kunagi maksnud maakasutusõiguse maksu ja oli saanud kasu kolmandate isikute antud maksuvabade pangatagatiste pealt. Eespool nimetatud asjaoludel ja pidades silmas fakti, et ettevõte ei suutnud tõestada, et majandustegevust käsitlevad otsused tehakse vastavalt turusituatsioonile turuväärtust arvestades ja riigi märkimisväärse sekkumiseta, leiti, et kõnealune tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Esimest tingimust vaadeldes täheldati, et kahest seotud Hiina tootjast ühe põhikiri lubab tema riigi kontrolli all oleval partneril, kes ei halda ettevõtte vara ja kes on ilmselt ainult ruumide üürileandja, nõuda kompensatsiooni, kui ettevõte ei saavuta tootmise, müügi ja kasumi eesmärke. Lisaks oli vaja kohalike pädevate asutuste heakskiitu, et tunnistada hooned põhivaraks ja alustada maakasutusõiguse amortiseerimisega. Peale selle ei olnud üks Hiina tootjatest kunagi maksnud maakasutusõiguse maksu ja oli saanud kasu kolmandate isikute antud maksuvabade pangatagatiste pealt. Eespool nimetatud asjaoludel ja pidades silmas fakti, et ettevõte ei suutnud tõestada, et majandustegevust käsitlevad otsused tehakse vastavalt turusituatsioonile turuväärtust arvestades ja riigi märkimisväärse sekkumiseta, leiti, et kõnealune tingimus ei ole täidetud.

| (17) | Teist tingimust vaadeldes leiti, et taotleja rikub teatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS). IAS 1 osas rikkus taotleja kolme raamatupidamise põhialust – tekkepõhisuse printsiipi, konservatiivsusprintsiipi ja sisu ülimuslikkuse printsiipi. Taotleja ei vasta ka IAS 2 (Varud) nõuetele, hooneid ei olnud IAS 16 kohaselt arvele võetud ega amortiseerituks tunnistatud ja maakasutusõigus ei amortiseerinud IAS 38 kohaselt. Kõigele lisaks rikuti ka IAS 21 valuutakursside muutuste mõjudest ja IAS 36 varade väärtuse languse kohta. Asjaolu, et auditiaruanded ei kajasta enamust IAS rikkumisi, näitab, et auditit ei viidud läbi IAS nõuetele vastavalt. |
| --- | --- |

(17)

Teist tingimust vaadeldes leiti, et taotleja rikub teatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS). IAS 1 osas rikkus taotleja kolme raamatupidamise põhialust – tekkepõhisuse printsiipi, konservatiivsusprintsiipi ja sisu ülimuslikkuse printsiipi. Taotleja ei vasta ka IAS 2 (Varud) nõuetele, hooneid ei olnud IAS 16 kohaselt arvele võetud ega amortiseerituks tunnistatud ja maakasutusõigus ei amortiseerinud IAS 38 kohaselt. Kõigele lisaks rikuti ka IAS 21 valuutakursside muutuste mõjudest ja IAS 36 varade väärtuse languse kohta. Asjaolu, et auditiaruanded ei kajasta enamust IAS rikkumisi, näitab, et auditit ei viidud läbi IAS nõuetele vastavalt.

| (18) | Tuleb ka rõhutada, et ühe Hiina seotud tootja 2001. majandusaastat käsitlevas auditiaruandes juba märgiti inventariga seonduvaid probleeme, samas kui 2002. ja 2003. majandusaasta auditiaruanded märkisid, et ettevõte ei ole rakendanud asjaomaseid tegevuspõhimõtteid varade väärtuse languse sätete suhtes. Eespool nimetatud probleemid olid niisiis korduvad ja neid tõstatati auditeerimisel tagajärjetult aastast aastasse. See on teine tegur, mis näitab selgelt, et taotleja raamatupidamine ei ole usaldusväärne. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb ka rõhutada, et ühe Hiina seotud tootja 2001. majandusaastat käsitlevas auditiaruandes juba märgiti inventariga seonduvaid probleeme, samas kui 2002. ja 2003. majandusaasta auditiaruanded märkisid, et ettevõte ei ole rakendanud asjaomaseid tegevuspõhimõtteid varade väärtuse languse sätete suhtes. Eespool nimetatud probleemid olid niisiis korduvad ja neid tõstatati auditeerimisel tagajärjetult aastast aastasse. See on teine tegur, mis näitab selgelt, et taotleja raamatupidamine ei ole usaldusväärne.

| (19) | Taotlejale ja ühenduse tööstusele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega teatati taotlejale, et turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada. Ühenduse tööstus ei esitanud kommentaare. Taotleja väitel puudus riigi sekkumine, kulud peegeldasid turuväärtusi ja eespool nimetatud IAS ei ole käesoleva juhtumi puhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(19)

Taotlejale ja ühenduse tööstusele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega teatati taotlejale, et turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada. Ühenduse tööstus ei esitanud kommentaare. Taotleja väitel puudus riigi sekkumine, kulud peegeldasid turuväärtusi ja eespool nimetatud IAS ei ole käesoleva juhtumi puhul kohaldatav.

| (20) | Lisaks väitis üks kahest seotud Hiina tootjast, et ettevõtte tõhususega seotud kompensatsiooninõue on ka turumajanduse tingimustes ühisettevõtte lepingus tavaline. Teine tootja pidas normaalseks seda, et ettevõte ei maksa üüri projekti käivitamisjärgus. Lõpuks järeldas komisjon, et hoonete amortisatsioon ja maakasutusõiguste amortiseerimine ei ole ettevõtte eripärad ja Hiina ametivõimud ei ole sellest tulenevalt kasumit saanud. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks väitis üks kahest seotud Hiina tootjast, et ettevõtte tõhususega seotud kompensatsiooninõue on ka turumajanduse tingimustes ühisettevõtte lepingus tavaline. Teine tootja pidas normaalseks seda, et ettevõte ei maksa üüri projekti käivitamisjärgus. Lõpuks järeldas komisjon, et hoonete amortisatsioon ja maakasutusõiguste amortiseerimine ei ole ettevõtte eripärad ja Hiina ametivõimud ei ole sellest tulenevalt kasumit saanud.

| (21) | Kõnealused väited tuli tagasi lükata. Esiteks, kuigi üksnes ühisettevõtte olemasolu, nagu kõnealuses uurimises, ei tõesta riigi sekkumist, sisaldab põhikiri mehhanisme, mis võimaldavad riigil sekkuda. Eelkõige asjaolu, et Hiina partneri (st kohalikel pädevatel asutustel) õigus nõuda kompensatsiooni ei piirdu juhtumiga, kui üüri ei maksta. Hiina partneril on seega ulatuslikumad õigused kui lihtsalt üürileandjal. Teiseks, riigile tuli maksta üüri esimeste tegevusaastate eest. Kõik erandid üüri maksmise suhtes oleksid pidanud lepingus kajastuma. Lõpuks kinnitab asjaolu, et taotleja möönis, et ettevõtted ise ei otsusta hoonete amortisatsiooni ja maakasutusõiguse amortiseerimist, järeldust selle kohta, et riik võib märgatavalt sekkuda taotleja majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse. |
| --- | --- |

(21)

Kõnealused väited tuli tagasi lükata. Esiteks, kuigi üksnes ühisettevõtte olemasolu, nagu kõnealuses uurimises, ei tõesta riigi sekkumist, sisaldab põhikiri mehhanisme, mis võimaldavad riigil sekkuda. Eelkõige asjaolu, et Hiina partneri (st kohalikel pädevatel asutustel) õigus nõuda kompensatsiooni ei piirdu juhtumiga, kui üüri ei maksta. Hiina partneril on seega ulatuslikumad õigused kui lihtsalt üürileandjal. Teiseks, riigile tuli maksta üüri esimeste tegevusaastate eest. Kõik erandid üüri maksmise suhtes oleksid pidanud lepingus kajastuma. Lõpuks kinnitab asjaolu, et taotleja möönis, et ettevõtted ise ei otsusta hoonete amortisatsiooni ja maakasutusõiguse amortiseerimist, järeldust selle kohta, et riik võib märgatavalt sekkuda taotleja majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse.

| (22) | Taotleja põhiargument teise tingimusega seoses oli, et Hiina Rahvavabariigi (HRV) raamatupidajad ei ole IAS kasutusele võtnud. Taotleja lisas, et standardeid ei järgitud, kuid kinnitas, et komisjoni mainitud IAS ei kehtinud käesoleval uurimisperioodil. Leiti siiski, et kõik põhjenduses 17 nimetatud IAS sätted olid uurimisperioodi ajal jõus. |
| --- | --- |

(22)

Taotleja põhiargument teise tingimusega seoses oli, et Hiina Rahvavabariigi (HRV) raamatupidajad ei ole IAS kasutusele võtnud. Taotleja lisas, et standardeid ei järgitud, kuid kinnitas, et komisjoni mainitud IAS ei kehtinud käesoleval uurimisperioodil. Leiti siiski, et kõik põhjenduses 17 nimetatud IAS sätted olid uurimisperioodi ajal jõus.

| (23) | Oma kommentaarides lõplikke järelduste avaldamise järel väitis taotleja, et otsust kahele seotud Hiina tootjale turumajandusliku kohtlemise tingimuste mittekohaldamise kohta ei tehtud kolme kuu jooksul uurimise algatamisest, nagu näeb ette algmääruse artikli 2 lõike 7 punkt c. Taotleja väite kohaselt mõjutas see komisjoni otsust jätta kontrollimata mõnede tema sidusettevõtete ja võrdlusriigi tootja poolt esitatud teavet, mis mõjutas uurimise tulemust negatiivselt. |
| --- | --- |

(23)

Oma kommentaarides lõplikke järelduste avaldamise järel väitis taotleja, et otsust kahele seotud Hiina tootjale turumajandusliku kohtlemise tingimuste mittekohaldamise kohta ei tehtud kolme kuu jooksul uurimise algatamisest, nagu näeb ette algmääruse artikli 2 lõike 7 punkt c. Taotleja väite kohaselt mõjutas see komisjoni otsust jätta kontrollimata mõnede tema sidusettevõtete ja võrdlusriigi tootja poolt esitatud teavet, mis mõjutas uurimise tulemust negatiivselt.

| (24) | Mis puutub kolmekuulise tähtaja argumenti, siis nimetatud ajalimiit ei too kaasa õiguslikke tagajärgi. Samuti tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise taotlused olid puudulikult täidetud ning tarvilik oli mitmete põhimõtteliste selgituste ning lisateabe saamine, mistõttu uurimises tekkis viivitusi. Kahele seotud Hiina eksportivale tootjale anti nende enda soovil tähtaegade pikendust, et esitada asjaomaseid selgitusi ja lisateavet. Kuna nad ei saanud kontrollrühma vastu võtta 2004. aasta oktoobri algul, toimusid kontrollkäigud nimetatud kuu teisel poolel, mistõttu turumajandusliku kohtlemise otsuse tegemine taas edasi lükkus. Seepärast tehti järeldus, et turumajandusliku kohtlemise kindlaksmääramine on kehtiv ka selle vastuvõtmise kolmekuulise tähtaja ületamise korral. |
| --- | --- |

(24)

Mis puutub kolmekuulise tähtaja argumenti, siis nimetatud ajalimiit ei too kaasa õiguslikke tagajärgi. Samuti tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise taotlused olid puudulikult täidetud ning tarvilik oli mitmete põhimõtteliste selgituste ning lisateabe saamine, mistõttu uurimises tekkis viivitusi. Kahele seotud Hiina eksportivale tootjale anti nende enda soovil tähtaegade pikendust, et esitada asjaomaseid selgitusi ja lisateavet. Kuna nad ei saanud kontrollrühma vastu võtta 2004. aasta oktoobri algul, toimusid kontrollkäigud nimetatud kuu teisel poolel, mistõttu turumajandusliku kohtlemise otsuse tegemine taas edasi lükkus. Seepärast tehti järeldus, et turumajandusliku kohtlemise kindlaksmääramine on kehtiv ka selle vastuvõtmise kolmekuulise tähtaja ületamise korral.

| (25) | Komisjon kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks, kohapeal taotleja ruumide kontrollimise käigus ja arvestas kogu sidusettevõtete poolt esitatud teavet uue eksporthinna arvutamisel. Seega ei oma asjaolu, et kontrollkäike nende sidusettevõtete ruumides ei tehtud, taotleja suhtes kahjustavat mõju. Mis puudutab tootjat võrdlusriigis, siis võrdlusriigi tootja suhtes tehtud järeldused on sätestatud põhjendustes 29 kuni 41. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks, kohapeal taotleja ruumide kontrollimise käigus ja arvestas kogu sidusettevõtete poolt esitatud teavet uue eksporthinna arvutamisel. Seega ei oma asjaolu, et kontrollkäike nende sidusettevõtete ruumides ei tehtud, taotleja suhtes kahjustavat mõju. Mis puudutab tootjat võrdlusriigis, siis võrdlusriigi tootja suhtes tehtud järeldused on sätestatud põhjendustes 29 kuni 41.

| (26) | Arvestades eespool olevaid järeldusi, järeldati, et taotleja ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi ja seepärast ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(26)

Arvestades eespool olevaid järeldusi, järeldati, et taotleja ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi ja seepärast ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

3.   Individuaalne kohtlemine

| (27) | Taotleja nõudis ka individuaalset kohtlemist juhul, kui turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Esitatud teabe põhjal leiti, et kaks Hiina sidusettevõtet täidavad kõiki algmääruse artiklis 9 lõikes 5 ette nähtud individuaalse kohtlemise nõudeid. |
| --- | --- |

(27)

Taotleja nõudis ka individuaalset kohtlemist juhul, kui turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Esitatud teabe põhjal leiti, et kaks Hiina sidusettevõtet täidavad kõiki algmääruse artiklis 9 lõikes 5 ette nähtud individuaalse kohtlemise nõudeid.

| (28) | Seega järeldati, et taotleja suhtes tuleb rakendada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(28)

Seega järeldati, et taotleja suhtes tuleb rakendada individuaalset kohtlemist.

4.   Dumping

a)   Võrdlusriik

| (29) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (30) | Käesoleva läbivaatamise algatamise määruses viitas komisjon kavatsusele kasutada sobiva võrdlusriigina Indoneesiat, eesmärgiga määrata normaalväärtus HRV jaoks ning kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima. Indoneesia oli võrdlusriik juba esialgse uurimise ajal. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva läbivaatamise algatamise määruses viitas komisjon kavatsusele kasutada sobiva võrdlusriigina Indoneesiat, eesmärgiga määrata normaalväärtus HRV jaoks ning kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima. Indoneesia oli võrdlusriik juba esialgse uurimise ajal.

| (31) | Huvitatud isikud ei esitanud kõnealuse valiku osas vastuväiteid. Indoneesia tootja, kes tegi koostööd esialgse uurimise ajal, tegi koostööd ka käesoleva uurimise ajal ning täitis komisjoni küsimustiku. |
| --- | --- |

(31)

Huvitatud isikud ei esitanud kõnealuse valiku osas vastuväiteid. Indoneesia tootja, kes tegi koostööd esialgse uurimise ajal, tegi koostööd ka käesoleva uurimise ajal ning täitis komisjoni küsimustiku.

| (32) | Tuleb märkida, et enne kui langetati otsus kõige sobivama võrdlusriigi suhtes, saadeti küsimustikud ka Korea Vabariiki, Taiwani ja Jaapanisse, kuid nimetatud tootjad ei teinud koostööd. |
| --- | --- |

(32)

Tuleb märkida, et enne kui langetati otsus kõige sobivama võrdlusriigi suhtes, saadeti küsimustikud ka Korea Vabariiki, Taiwani ja Jaapanisse, kuid nimetatud tootjad ei teinud koostööd.

| (33) | Pidades silmas eespool öeldut ja eriti asjaolu, et Indoneesiat kasutati võrdlusriigina ka esialgse uurimise ajal, ning puuduvad märgid, et Indoneesia sobivus võrdlusriigiks oleks muutunud, tehti järeldus Indoneesia sobivuse kohta võrdlusriigiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(33)

Pidades silmas eespool öeldut ja eriti asjaolu, et Indoneesiat kasutati võrdlusriigina ka esialgse uurimise ajal, ning puuduvad märgid, et Indoneesia sobivus võrdlusriigiks oleks muutunud, tehti järeldus Indoneesia sobivuse kohta võrdlusriigiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

| (34) | Taotleja käsitles esialgse uurimise ja käesoleva uurimise metoodika vahelise diskrimineeriva muutusena asjaolu, et Indoneesia tootja ruumides ei teostatud kontrollkäike käesoleva uurimise jooksul, ehkki asjaomane käik tehti esialgse uurimise jooksul. Lisaks pidas taotleja diskrimineerivaks kontrollimata teabe kasutamist normaalväärtuse arvutamisel mitteturumajanduslike riikide eksportivate tootjate puhul, ehkki turumajanduslike riikide uut eksportijat käsitleva läbivaatamise ajal eksportiva tootja suhtes nii ei toimita. Taotleja väitis mittekonfidentsiaalses toimikus esitatud teabele toetudes, et Indoneesia tootja vastused on ilmselt ebaadekvaatsed ja nende põhjal saaks arvutada arvestusliku normaalväärtuse vaid esialgselt. |
| --- | --- |

(34)

Taotleja käsitles esialgse uurimise ja käesoleva uurimise metoodika vahelise diskrimineeriva muutusena asjaolu, et Indoneesia tootja ruumides ei teostatud kontrollkäike käesoleva uurimise jooksul, ehkki asjaomane käik tehti esialgse uurimise jooksul. Lisaks pidas taotleja diskrimineerivaks kontrollimata teabe kasutamist normaalväärtuse arvutamisel mitteturumajanduslike riikide eksportivate tootjate puhul, ehkki turumajanduslike riikide uut eksportijat käsitleva läbivaatamise ajal eksportiva tootja suhtes nii ei toimita. Taotleja väitis mittekonfidentsiaalses toimikus esitatud teabele toetudes, et Indoneesia tootja vastused on ilmselt ebaadekvaatsed ja nende põhjal saaks arvutada arvestusliku normaalväärtuse vaid esialgselt.

| (35) | Vastavalt algmääruse artiklile 16 ei ole kontrollkäigud kohustuslikud. Seega ei saa pidada diskrimineerivaks kontrollkäikude ärajätmist. Asjaolu, et kõnealuse läbivaatamise käigus ei teostatud Indoneesia tootja ruumides kontrollkäiku, ei tähenda, et esitatud teavet ei analüüsitud hoolikalt. Indoneesia tootja esitatud teave vastas esialgse uurimise käigus esitatud teabele, mida kontrolliti kohapeal ja küsimustike vastustes esitatud dokumentaalse tõendusmaterjali põhjal. Sellest teabest piisas arvestusliku normaalväärtuse üksikasjalikuks arvutamiseks nagu alljärgnevalt kirjeldatakse. Asjaolu, et taotleja ei leidnud mittekonfidentsiaalsest toimikust kõiki Indoneesia tootja esitatud teabe konfidentsiaalseid seiku, ei muuda nimetatud teavet ebaadekvaatseks normaalväärtuse arvutamisel. Lõpuks, taotleja ei väitnud, et mittekonfidentsiaalne toimik ei sisalda piisavalt üksikasjalikke kokkuvõtteid, mille põhjal saaks esitatud konfidentsiaalset teavet mõista. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artiklile 16 ei ole kontrollkäigud kohustuslikud. Seega ei saa pidada diskrimineerivaks kontrollkäikude ärajätmist. Asjaolu, et kõnealuse läbivaatamise käigus ei teostatud Indoneesia tootja ruumides kontrollkäiku, ei tähenda, et esitatud teavet ei analüüsitud hoolikalt. Indoneesia tootja esitatud teave vastas esialgse uurimise käigus esitatud teabele, mida kontrolliti kohapeal ja küsimustike vastustes esitatud dokumentaalse tõendusmaterjali põhjal. Sellest teabest piisas arvestusliku normaalväärtuse üksikasjalikuks arvutamiseks nagu alljärgnevalt kirjeldatakse. Asjaolu, et taotleja ei leidnud mittekonfidentsiaalsest toimikust kõiki Indoneesia tootja esitatud teabe konfidentsiaalseid seiku, ei muuda nimetatud teavet ebaadekvaatseks normaalväärtuse arvutamisel. Lõpuks, taotleja ei väitnud, et mittekonfidentsiaalne toimik ei sisalda piisavalt üksikasjalikke kokkuvõtteid, mille põhjal saaks esitatud konfidentsiaalset teavet mõista.

| (36) | Eelnevat silmas pidades lükatakse tagasi taotleja kommentaarid kontrollkäigu ja ebaadekvaatse teabe kohta. |
| --- | --- |

(36)

Eelnevat silmas pidades lükatakse tagasi taotleja kommentaarid kontrollkäigu ja ebaadekvaatse teabe kohta.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (37) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus kahele seotud Hiina eksportivale tootjale võrdlusriigi tootjatelt saabunud teabe põhjal. Kuigi selle tootja toodang ja eksportmüük olid märkimisväärsed, peeti nende müüki sõltumatutele klientidele Indoneesia turul koguseliselt ebapiisavaks. Seega tuleb määrata normaalväärtus toote tüüpide arvestusliku väärtusaluse põhjal, mida saab võrrelda taotleja poolt ühendusse eksporditavate toodetega st Indoneesias toodetud elektrooniliste kaalude tootmiskulude põhjal, lisades mõistliku müügisumma, üldised ning halduskulud ja kasumi. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus kahele seotud Hiina eksportivale tootjale võrdlusriigi tootjatelt saabunud teabe põhjal. Kuigi selle tootja toodang ja eksportmüük olid märkimisväärsed, peeti nende müüki sõltumatutele klientidele Indoneesia turul koguseliselt ebapiisavaks. Seega tuleb määrata normaalväärtus toote tüüpide arvestusliku väärtusaluse põhjal, mida saab võrrelda taotleja poolt ühendusse eksporditavate toodetega st Indoneesias toodetud elektrooniliste kaalude tootmiskulude põhjal, lisades mõistliku müügisumma, üldised ning halduskulud ja kasumi.

| (38) | Üldiste ja halduskuludena kasutati Indoneesia tootjate ja ka ühe kaasatud sidusettevõtja kulusid siseturu müügi osas. |
| --- | --- |

(38)

Üldiste ja halduskuludena kasutati Indoneesia tootjate ja ka ühe kaasatud sidusettevõtja kulusid siseturu müügi osas.

| (39) | Kasumimarginaali arvutamisel oli vaja kasutada esialgse uurimise andmeid, kuna puudus Indoneesia tootja piisav müügikogus sõltumatutele klientidele siseturul. Otsustati kasutada kasumimarginaali, mida kasutati esialgse uurimise ajal arvestusliku normaalväärtuse määramisel Taiwani elektrooniliste kaalude impordi osas. Kõnealust marginaali peeti sobivaks, sest puudus muu teave sarnaste Indoneesia toodete müügi kasumlikkuse osas. Tuleb samuti märkida, et Taiwani eksportivate tootjate müüdud elektroonilised kaalud Taiwani siseturul olid kõik madalama klassi elektroonilised kaalud nagu võrdlusriigi tootja poolt toodetud elektroonilised kaaludki. |
| --- | --- |

(39)

Kasumimarginaali arvutamisel oli vaja kasutada esialgse uurimise andmeid, kuna puudus Indoneesia tootja piisav müügikogus sõltumatutele klientidele siseturul. Otsustati kasutada kasumimarginaali, mida kasutati esialgse uurimise ajal arvestusliku normaalväärtuse määramisel Taiwani elektrooniliste kaalude impordi osas. Kõnealust marginaali peeti sobivaks, sest puudus muu teave sarnaste Indoneesia toodete müügi kasumlikkuse osas. Tuleb samuti märkida, et Taiwani eksportivate tootjate müüdud elektroonilised kaalud Taiwani siseturul olid kõik madalama klassi elektroonilised kaalud nagu võrdlusriigi tootja poolt toodetud elektroonilised kaaludki.

| (40) | Taotleja väitis, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 tuleb normaalväärtuse määramisel rakendada sama metoodikat kui esialgse uurimise ajal, st müügihindu. Taotleja väitis ka, et ei ole mingit märki, et sidusettevõtte üldised ja halduskulud oleksid kajastunud esialgses uurimises, kuna esialgses määruses puuduvad sellekohased märked. See võib näidata, et esialgses uurimises kasutatavat metoodikat muudeti taotleja kahjuks. Lisaks väitis ta, et ei ole tavaks valida esialgse uurimisperioodi kasumlikkuse määramiseks muud turgu kui võrdlusriigi turg. |
| --- | --- |

(40)

Taotleja väitis, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 tuleb normaalväärtuse määramisel rakendada sama metoodikat kui esialgse uurimise ajal, st müügihindu. Taotleja väitis ka, et ei ole mingit märki, et sidusettevõtte üldised ja halduskulud oleksid kajastunud esialgses uurimises, kuna esialgses määruses puuduvad sellekohased märked. See võib näidata, et esialgses uurimises kasutatavat metoodikat muudeti taotleja kahjuks. Lisaks väitis ta, et ei ole tavaks valida esialgse uurimisperioodi kasumlikkuse määramiseks muud turgu kui võrdlusriigi turg.

| (41) | Arvestades neid väiteid ja nagu on öeldud põhjenduses 37, kasutati siseturu müügist saadava kasumi arvestuslikku normaalväärtust Taiwanis läbiviidud esialgse uurimise ajal, sest siseturu müük Indoneesia turul oli uurimisperioodi jooksul normaalväärtuse arvestamiseks müügihindade põhjal ebapiisav. Nii ei olnud esialgse uurimise ajal, kui arvestati müügihinda, mitte arvestuslikku väärtust. Sel põhjusel ei sisalda esialgne määrus üksikasju üldiste ja halduskulude kohta. Lisaks tuleb märkida, et kui oleks kasutatud mõnede elektrooniliste kaalude hindu Indoneesia turul, oleks saadud normaalväärtus olnud kõrgem. Sama oleks juhtunud ka siis, kui arvestusliku normaalväärtusena oleks kasutatud mõnda Indoneesia sisemüügist saadavat kasumimarginaali. Seega on ebakorrektne väita, et metoodikat muudeti taotleja kahjuks. |
| --- | --- |

(41)

Arvestades neid väiteid ja nagu on öeldud põhjenduses 37, kasutati siseturu müügist saadava kasumi arvestuslikku normaalväärtust Taiwanis läbiviidud esialgse uurimise ajal, sest siseturu müük Indoneesia turul oli uurimisperioodi jooksul normaalväärtuse arvestamiseks müügihindade põhjal ebapiisav. Nii ei olnud esialgse uurimise ajal, kui arvestati müügihinda, mitte arvestuslikku väärtust. Sel põhjusel ei sisalda esialgne määrus üksikasju üldiste ja halduskulude kohta. Lisaks tuleb märkida, et kui oleks kasutatud mõnede elektrooniliste kaalude hindu Indoneesia turul, oleks saadud normaalväärtus olnud kõrgem. Sama oleks juhtunud ka siis, kui arvestusliku normaalväärtusena oleks kasutatud mõnda Indoneesia sisemüügist saadavat kasumimarginaali. Seega on ebakorrektne väita, et metoodikat muudeti taotleja kahjuks.

| (42) | Kaks seotud Hiina eksportivat tootjat müüsid kõnealuseid elektroonilisi kaale Samoas ja Taiwanis registreeritud sidusettevõtete (turustajate) kaudu. Ekspordihind määrati esimese ühenduses asuva sõltumatu ostja tasutud või tasumisele kuuluva edasimüügihinna alusel. |
| --- | --- |

(42)

Kaks seotud Hiina eksportivat tootjat müüsid kõnealuseid elektroonilisi kaale Samoas ja Taiwanis registreeritud sidusettevõtete (turustajate) kaudu. Ekspordihind määrati esimese ühenduses asuva sõltumatu ostja tasutud või tasumisele kuuluva edasimüügihinna alusel.

| (43) | Normaalväärtuse võrdlemine eksporthinnaga toimus nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle alusel tehti vajaduse korral füüsiliste omaduste, transpordikulude, käitlemiskulude ja vahendustasude kohandusi. |
| --- | --- |

(43)

Normaalväärtuse võrdlemine eksporthinnaga toimus nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle alusel tehti vajaduse korral füüsiliste omaduste, transpordikulude, käitlemiskulude ja vahendustasude kohandusi.

| (44) | Näiteks tehti üks kohandus normaalväärtusest kõikide printerseadete väärtuse väljajätmisega. Lisaks, kuna mõnel mudelil, mida müüsid kaks seotud Hiina eksportivat tootjat müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu ühendusse, oli kontrollpoolus, kohandati normaalväärtust kontrollpooluse väärtuse arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

(44)

Näiteks tehti üks kohandus normaalväärtusest kõikide printerseadete väärtuse väljajätmisega. Lisaks, kuna mõnel mudelil, mida müüsid kaks seotud Hiina eksportivat tootjat müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu ühendusse, oli kontrollpoolus, kohandati normaalväärtust kontrollpooluse väärtuse arvesse võtmiseks.

| (45) | Kui Hiina eksportivate tootjate seotud turustajatel olid sarnased ülesanded vahendustegevuse alal töötavate agentidega, tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i kohandus vahendusteenuse eksporthinna arvessevõtmiseks. Kõnealuse vahendustasu määr arvutati otseste tõendite põhjal, mis viitasid sellistele ülesannetele. Niisiis võeti vahendusteenuse arvutamisel arvesse seotud turustajate üldiseid ja halduskulusid kahe seotud Hiina tootja toodetud vaatlusaluse toote müümisel. |
| --- | --- |

(45)

Kui Hiina eksportivate tootjate seotud turustajatel olid sarnased ülesanded vahendustegevuse alal töötavate agentidega, tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i kohandus vahendusteenuse eksporthinna arvessevõtmiseks. Kõnealuse vahendustasu määr arvutati otseste tõendite põhjal, mis viitasid sellistele ülesannetele. Niisiis võeti vahendusteenuse arvutamisel arvesse seotud turustajate üldiseid ja halduskulusid kahe seotud Hiina tootja toodetud vaatlusaluse toote müümisel.

| (46) | Taotleja väitel on võrdlusriigis müüdud mudelil kõrgemad spetsifikaadid ja see mõjutas märgatavalt hinna võrreldavust. |
| --- | --- |

(46)

Taotleja väitel on võrdlusriigis müüdud mudelil kõrgemad spetsifikaadid ja see mõjutas märgatavalt hinna võrreldavust.

| (47) | Kuna taotleja ei toonud ühtegi näidet väidetava kõrgema spetsifikaadi kohta ega väidetava mõju kohta hinna võrreldavusele, ei saa kõnealust väidet arvestada. |
| --- | --- |

(47)

Kuna taotleja ei toonud ühtegi näidet väidetava kõrgema spetsifikaadi kohta ega väidetava mõju kohta hinna võrreldavusele, ei saa kõnealust väidet arvestada.

| (48) | Taotleja väitis, et teatavat teavet, mis esitati pärast küsimustikele vastuste saamist, oleks tulnud kasutada transpordi ja käitluskulude ekspordihinna kohandamise arvutamisel. |
| --- | --- |

(48)

Taotleja väitis, et teatavat teavet, mis esitati pärast küsimustikele vastuste saamist, oleks tulnud kasutada transpordi ja käitluskulude ekspordihinna kohandamise arvutamisel.

| (49) | Seda väidet arvestati ja ekspordihinda tõsteti. |
| --- | --- |

(49)

Seda väidet arvestati ja ekspordihinda tõsteti.

| (50) | Taotleja väitis, et normaalväärtust tuleks kohandada müügijärgsete-, garantii- ja krediitkulude osas. Ta väitis ka, et ühe Indoneesia tootja sidusettevõtte ja Indoneesia turustaja vahel allkirjastatud lepingust tulenevad kulud tuleks normaalväärtusest maha arvata. |
| --- | --- |

(50)

Taotleja väitis, et normaalväärtust tuleks kohandada müügijärgsete-, garantii- ja krediitkulude osas. Ta väitis ka, et ühe Indoneesia tootja sidusettevõtte ja Indoneesia turustaja vahel allkirjastatud lepingust tulenevad kulud tuleks normaalväärtusest maha arvata.

| (51) | Kõnealused väited lükati tagasi, sest taotleja nimetatud kulud ei kuulunud ei tootmiskulude ega ka üldiste ja halduskulude hulka, mida kasutati arvestusliku normaalväärtuse määramisel. Seega ei ole põhjust neid kulusid normaalväärtusest maha arvata. |
| --- | --- |

(51)

Kõnealused väited lükati tagasi, sest taotleja nimetatud kulud ei kuulunud ei tootmiskulude ega ka üldiste ja halduskulude hulka, mida kasutati arvestusliku normaalväärtuse määramisel. Seega ei ole põhjust neid kulusid normaalväärtusest maha arvata.

| (52) | Taotleja väitel ei luba algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i tema sidusettevõtete eksporthinnast maha arvata vahendusteenust, sest tegelikku vahendustasu ei makstud. Igal juhul, kui eksporthinnas oleks tehtud selliseid kohandusi, oleks tulnud teha sarnaseid kohandusi ka normaalväärtuses, kuna Indoneesia tootja sidusettevõte täitis samu ülesandeid kui taotleja sidusettevõtted. Lisaks väitis taotleja Taiwani kaudu toimuva müügi suhtes, et kohanduse arvutamisel võeti arvesse tootmise ja juhtimisega seotud kulusid. Jagamine oleks pidanud põhinema Taiwani ettevõttes elektrooniliste kaalude turustamise ja müügi alal töötavate inimeste arvul, mitte kogu turustamise ja müügi alal töötavate inimeste arvul. |
| --- | --- |

(52)

Taotleja väitel ei luba algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i tema sidusettevõtete eksporthinnast maha arvata vahendusteenust, sest tegelikku vahendustasu ei makstud. Igal juhul, kui eksporthinnas oleks tehtud selliseid kohandusi, oleks tulnud teha sarnaseid kohandusi ka normaalväärtuses, kuna Indoneesia tootja sidusettevõte täitis samu ülesandeid kui taotleja sidusettevõtted. Lisaks väitis taotleja Taiwani kaudu toimuva müügi suhtes, et kohanduse arvutamisel võeti arvesse tootmise ja juhtimisega seotud kulusid. Jagamine oleks pidanud põhinema Taiwani ettevõttes elektrooniliste kaalude turustamise ja müügi alal töötavate inimeste arvul, mitte kogu turustamise ja müügi alal töötavate inimeste arvul.

| (53) | Artikli 2 lõike 10 punktis i ei nõuta, et tegelikult oleks makstud vahendustasu hinnalisana, eriti kui turustaja on seotud eksportiva tootjaga ja turustaja ülesanne sarnaneb vahendusteenuse alal töötavate agentide omaga. Kohandus tuleks teha, kui osapooled ei tegutse volitaja-vahendaja suhte alusel, vaid saavutavad samasuguse majandustulemuse ostja ja müüjana tegutsedes. Taotleja sidusettevõtted maksustasid kogu eksportmüügi sõltumatutele klientidele ja määrasid kindlaks müügihinna, kui viimased neile tellimuse esitasid. See ei olnud nii Indoneesia tootja sidusettevõtte puhul, kelle üldiseid ja halduskulusid kasutati normaalväärtuse arvutamisel. Indoneesia turul toimus müük teise sidusettevõtte kaudu ning nagu on juba selgitatud käesoleva dokumendi põhjenduses 51 ja ei kasutatud normaalväärtuse arvutamisel kõnealuse ettevõtte üldisi ja halduskulusid. Seetõttu ei olnud sobiv teha kõnealust normaalväärtuse kohandust ja taotleja väidet ei saanud arvesse võtta. |
| --- | --- |

(53)

Artikli 2 lõike 10 punktis i ei nõuta, et tegelikult oleks makstud vahendustasu hinnalisana, eriti kui turustaja on seotud eksportiva tootjaga ja turustaja ülesanne sarnaneb vahendusteenuse alal töötavate agentide omaga. Kohandus tuleks teha, kui osapooled ei tegutse volitaja-vahendaja suhte alusel, vaid saavutavad samasuguse majandustulemuse ostja ja müüjana tegutsedes. Taotleja sidusettevõtted maksustasid kogu eksportmüügi sõltumatutele klientidele ja määrasid kindlaks müügihinna, kui viimased neile tellimuse esitasid. See ei olnud nii Indoneesia tootja sidusettevõtte puhul, kelle üldiseid ja halduskulusid kasutati normaalväärtuse arvutamisel. Indoneesia turul toimus müük teise sidusettevõtte kaudu ning nagu on juba selgitatud käesoleva dokumendi põhjenduses 51 ja ei kasutatud normaalväärtuse arvutamisel kõnealuse ettevõtte üldisi ja halduskulusid. Seetõttu ei olnud sobiv teha kõnealust normaalväärtuse kohandust ja taotleja väidet ei saanud arvesse võtta.

| (54) | Mis puudutab vahendustasude arvestamise kohandust, tuleb rõhutada, et taotleja, kuigi temalt spetsiaalselt nõuti, ei esitanud piisavalt üksikasju, mis oleks lubanud tema üldised ja halduskulud teistmoodi jaotada. Arvestades seda, lükatakse taotleja nõue kohanduse osas vahendusteenuse arvutamisel tagasi. |
| --- | --- |

(54)

Mis puudutab vahendustasude arvestamise kohandust, tuleb rõhutada, et taotleja, kuigi temalt spetsiaalselt nõuti, ei esitanud piisavalt üksikasju, mis oleks lubanud tema üldised ja halduskulud teistmoodi jaotada. Arvestades seda, lükatakse taotleja nõue kohanduse osas vahendusteenuse arvutamisel tagasi.

| (55) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa vastavate vaatlusaluse toote kaalutud keskmiste ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa vastavate vaatlusaluse toote kaalutud keskmiste ekspordihindadega.

| (56) | Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Vastavalt ühenduses kehtivale tavale arvutati üks dumpingumarginaal kahele seotud Hiina tootjale. Kõnealune dumpingumarginaal väljendatuna protsentides vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist on sidusettevõtetele Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd 52,6 %. |
| --- | --- |

(56)

Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Vastavalt ühenduses kehtivale tavale arvutati üks dumpingumarginaal kahele seotud Hiina tootjale. Kõnealune dumpingumarginaal väljendatuna protsentides vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist on sidusettevõtetele Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd 52,6 %.

D.   LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

| (57) | Uurimistulemustest lähtuvalt järeldati, et taotleja suhtes tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks saadud dumpingumarginaali alusel. Kõnealune marginaal on väiksem kui üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mis määrati HRV suhtes esialgse uurimise käigus. |
| --- | --- |

(57)

Uurimistulemustest lähtuvalt järeldati, et taotleja suhtes tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks saadud dumpingumarginaali alusel. Kõnealune marginaal on väiksem kui üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase, mis määrati HRV suhtes esialgse uurimise käigus.

| (58) | Sellest tulenevalt on elektrooniliste kaalude impordi suhtes kohaldatav muudetud dumpinguvastane tollimaks Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd suhtes 52,6 %. |
| --- | --- |

(58)

Sellest tulenevalt on elektrooniliste kaalude impordi suhtes kohaldatav muudetud dumpinguvastane tollimaks Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd suhtes 52,6 %.

E.   TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUD

| (59) | Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotleja suhtes tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks vaatlusaluse toote eest, mis kuulub registreerimisele vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1408/2004 artiklile 3. |
| --- | --- |

(59)

Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotleja suhtes tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks vaatlusaluse toote eest, mis kuulub registreerimisele vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1408/2004 artiklile 3.

F.   AVALIKUSTAMINE

| (60) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti taotleja suhtes kohaldada elektrooniliste kaalude impordi suhtes muudetud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja nõuda kõnealune tollimaks sisse tagasiulatuvalt registreerimisele kuulunud impordi suhtes. Kommentaarid vaadati läbi ja võeti arvesse kui need olid asjakohased. |
| --- | --- |

(60)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti taotleja suhtes kohaldada elektrooniliste kaalude impordi suhtes muudetud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja nõuda kõnealune tollimaks sisse tagasiulatuvalt registreerimisele kuulunud impordi suhtes. Kommentaarid vaadati läbi ja võeti arvesse kui need olid asjakohased.

| (61) | Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal nõukogu määrusega (EÜ) nr 2605/2000 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel, |
| --- | --- |

(61)

Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal nõukogu määrusega (EÜ) nr 2605/2000 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 2605/2000 artikli 1 lõikes 2 olevat tabelit muudetakse, lisades sinna järgnev:

| “Riik | Ettevõte | Tollimaksumäär | TARIC-lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd |
| No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai |
| 201103, People’s Republic of China |

“Riik

Ettevõte

Tollimaksumäär

TARIC-lisakood

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd

No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai

201103, People’s Republic of China

52,6 %

A561

| Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd |
| --- |
| No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town, |
| Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China |

Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd

No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town,

Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China

52,6 %

A561”

2.   Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1408/2004 artiklile 3.

Tolliasutustele antakse korraldus peatada Hiina Rahvavabariigist pärineva ja ettevõtetes Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd ja Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd toodetud vaatlusaluse toote impordi registreerimine.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 42. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1408/2004 (ELT L 256, 3.8.2004, lk 8).

2

---

| 3.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 693/2005,

2. mai 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 2. maii 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 111,5 |
| 204 | 99,6 |
| 212 | 124,2 |
| 999 | 111,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 140,8 |
| 204 | 67,7 |
| 999 | 104,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,1 |
| 204 | 44,2 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 65,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,9 |
| 204 | 46,6 |
| 212 | 59,7 |
| 220 | 42,3 |
| 388 | 65,2 |
| 400 | 40,2 |
| 624 | 70,8 |
| 999 | 54,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,9 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 62,4 |
| 400 | 51,0 |
| 528 | 63,0 |
| 624 | 63,4 |
| 999 | 58,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,8 |
| 400 | 103,0 |
| 404 | 95,1 |
| 508 | 63,2 |
| 512 | 73,2 |
| 524 | 52,9 |
| 528 | 69,1 |
| 720 | 68,9 |
| 804 | 107,1 |
| 999 | 81,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

111,5

204

99,6

212

124,2

999

111,8

0707 00 05

052

140,8

204

67,7

999

104,3

0709 90 70

052

101,1

204

44,2

624

50,3

999

65,2

0805 10 20

052

53,9

204

46,6

212

59,7

220

42,3

388

65,2

400

40,2

624

70,8

999

54,1

0805 50 10

052

46,9

220

65,0

388

62,4

400

51,0

528

63,0

624

63,4

999

58,6

0808 10 80

388

96,8

400

103,0

404

95,1

508

63,2

512

73,2

524

52,9

528

69,1

720

68,9

804

107,1

999

81,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 3.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 694/2005,

2. mai 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1555/96 kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1555/96 (puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta) (2) nähakse ette kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Järelvalvet teostatakse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikliga 308 d ettenähtud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1555/96 (puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta) (2) nähakse ette kõnealuse määruse lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Järelvalvet teostatakse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artikliga 308 d ettenähtud eeskirjade kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2002., 2003. ja 2004. aasta kohta, tuleks muuta kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside, täiendavate tollimaksude käivituslävesid. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2002., 2003. ja 2004. aasta kohta, tuleks muuta kurkide ja kirsside, välja arvatud hapukirsside, täiendavate tollimaksude käivituslävesid.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1555/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1555/96 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1555/96 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. maist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 193, 3.8.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

“LISA

Ilma et see piiraks kaupade koondnomenklatuuri tõlgenduseeskirjade kohaldamist, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisaga hõlmatud täiendavate tollimaksude kohaldamine oleneb käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide määratlustest. Juhul, kui CN-koodi ees on märge “ex”, määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala kindlaks CN-koodi kohaldamisala ja vastava käivitusperioodi alusel.

| Jrk nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Rakendusperiood | Käivituslävi
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | ex 0702 00 00 | Tomatid | — | 1. oktoober – 31. mai |

Jrk nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Rakendusperiood

Käivituslävi

(tonnides)

78.0015

ex 0702 00 00

Tomatid

—

1. oktoober – 31. mai

596 477

78.0020

| — | 1. juuni – 30. september |
| --- | --- |

—

1. juuni – 30. september

552 167

78.0065

ex 0707 00 05

Kurgid

| — | 1. mai – 31. oktoober |
| --- | --- |

—

1. mai – 31. oktoober

10 626

78.0075

| — | 1. november – 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. november – 30. aprill

10 326

78.0085

ex 0709 10 00

Artišokid

| — | 1. november – 30. juuni |
| --- | --- |

—

1. november – 30. juuni

2 071

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

| — | 1. jaanuar – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 31. detsember

65 658

78.0110

ex 0805 10 20

Apelsinid

| — | 1. detsember – 31. mai |
| --- | --- |

—

1. detsember – 31. mai

620 166

78.0120

ex 0805 20 10

Klementiinid

| — | 1. november – veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november – veebruari lõpp

88 174

78.0130

ex 0805 20 30

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad), vilkingid ja muud tsitrushübriidid

| — | 1. november – veebruari lõpp |
| --- | --- |

—

1. november – veebruari lõpp

94 302

78.0155

ex 0805 50 10

Sidrunid

| — | 1. juuni – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuni – 31. detsember

341 887

78.0160

| — | 1. jaanuar – 31. mai |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 31. mai

13 010

78.0170

ex 0806 10 10

Lauaviinamarjad

| — | 21. juuli – 20. november |
| --- | --- |

—

21. juuli – 20. november

227 815

78.0175

ex 0808 10 80

Õunad

| — | 1. jaanuar – 31. august |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 31. august

730 999

78.0180

| — | 1. september – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. september – 31. detsember

32 266

78.0220

ex 0808 20 50

Pirnid

| — | 1. jaanuar – 30. aprill |
| --- | --- |

—

1. jaanuar – 30. aprill

274 921

78.0235

| — | 1. juuli – 31. detsember |
| --- | --- |

—

1. juuli – 31. detsember

28 009

78.0250

ex 0809 10 00

Aprikoosid

| — | 1. juuni – 31. juuli |
| --- | --- |

—

1. juuni – 31. juuli

4 123

78.0265

ex 0809 20 95

Kirsid, välja arvatud hapukirsid

| — | 21. mai – 10. august |
| --- | --- |

—

21. mai – 10. august

54 213

78.0270

ex 0809 30

Virsikud, sealhulgas nektariinid

| — | 11. juuni – 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni – 30. september

6 808

78.0280

ex 0809 40 05

Ploomid

| — | 11. juuni – 30. september |
| --- | --- |

—

11. juuni – 30. september

51 276”

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 3.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. detsember 2004,

Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2005/353/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga, lõike 3 esimese lõiguga ja lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. oktoobril 2001 andis nõukogu komisjonile volitused pidada läbirääkimisi Liechtensteini Vürstiriigiga lepingu sõlmimiseks, et kõnealune riik kindlustaks ühenduses kohaldatavate meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmise hoiuste intresside tegeliku maksustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(1)

16. oktoobril 2001 andis nõukogu komisjonile volitused pidada läbirääkimisi Liechtensteini Vürstiriigiga lepingu sõlmimiseks, et kõnealune riik kindlustaks ühenduses kohaldatavate meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmise hoiuste intresside tegeliku maksustamise tagamiseks.

| (2) | Läbirääkimistel kokkulepitud lepingu tekst vastab nõukogu poolt vastuvõetud läbirääkimissuunistele. Lepingu tekstile on lisatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis on lisatud nõukogu 29. novembri 2004. aasta otsusele 2004/897/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimistel kokkulepitud lepingu tekst vastab nõukogu poolt vastuvõetud läbirääkimissuunistele. Lepingu tekstile on lisatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis on lisatud nõukogu 29. novembri 2004. aasta otsusele 2004/897/EÜ. (2)

| (3) | Direktiivi 2003/48/EÜ (3) sätete kohaldamine sõltub nimetatud direktiivis sisalduvate meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamisest Liechtensteini Vürstiriigi poolt nimetatud riigi ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud lepingu kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2003/48/EÜ (3) sätete kohaldamine sõltub nimetatud direktiivis sisalduvate meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamisest Liechtensteini Vürstiriigi poolt nimetatud riigi ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud lepingu kohaselt.

| (4) | Vastavalt otsusele 2004/897/EÜ ja pidades silmas lepingu sõlmimist käsitleva otsuse vastuvõtmist edaspidi, kirjutati see leping Euroopa Ühenduse nimel alla 7. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt otsusele 2004/897/EÜ ja pidades silmas lepingu sõlmimist käsitleva otsuse vastuvõtmist edaspidi, kirjutati see leping Euroopa Ühenduse nimel alla 7. detsembril 2004.

| (5) | Kõnealune leping on vaja heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune leping on vaja heaks kiita.

| (6) | On vaja näha ette kiire ja lihtne menetlus, et vajaduse korral teha muudatusi lepingu I ja II lisas, |
| --- | --- |

(6)

On vaja näha ette kiire ja lihtne menetlus, et vajaduse korral teha muudatusi lepingu I ja II lisas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. (4)

Artikkel 2

Komisjoni volitatakse kiitma ühenduse nimel heaks lepingu lisade muudatused, mis tagavad nende vastavuse direktiivi 2003/48/EÜ artikli 5 punktis a osutatud teavitamisest tulenevate pädevate ametivõimude andmetega ning samuti selle lisas esitatud andmetega.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepingu artikli 16 lõiguga 1 ettenähtud teate. (5)

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

C. VEERMAN

---

(1)  17. novembri 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 83.

2

(3)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

3

(4)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 84.

4

(5)  Lepingu jõustumiskuupäeva avaldab nõukogu peasekretariaat Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

Komisjon

| 3.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/14

---

KOMISJONI OTSUS,

29. aprill 2005,

millega arvatakse ühenduse rahastamisest välja teatavad liikmesriikide poolt Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu raames tehtud kulutused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1307 all)

(Ainult saksa-, inglis-, taani-, hispaania-, prantsus-, kreeka-, itaalia-, hollandi- ja portugalikeelne tekst on autentne)

(2005/354/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

pärast konsulteerimist fondikomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklis 5 ja määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 7, samuti komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, (3) artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatakse, et komisjon teostab vajalikud kontrollimised, teatab liikmesriikidele oma kontrollimiste tulemused, tutvub liikmesriikide tehtud tähelepanekutega, algatab kahepoolseid läbirääkimisi, et saavutada kokkulepet asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha, viidates komisjoni 1. juuli 1994. aasta otsusele nr 94/442/EÜ, millega seatakse sisse lepitusmenetlus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames. (4). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklis 5 ja määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 7, samuti komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, (3) artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatakse, et komisjon teostab vajalikud kontrollimised, teatab liikmesriikidele oma kontrollimiste tulemused, tutvub liikmesriikide tehtud tähelepanekutega, algatab kahepoolseid läbirääkimisi, et saavutada kokkulepet asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha, viidates komisjoni 1. juuli 1994. aasta otsusele nr 94/442/EÜ, millega seatakse sisse lepitusmenetlus Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames. (4).

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetluse alustamist. Mõningatel juhtudel seda võimalust kasutati ning komisjon on läbi vaadanud selle menetluse tulemusena koostatud aruande. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetluse alustamist. Mõningatel juhtudel seda võimalust kasutati ning komisjon on läbi vaadanud selle menetluse tulemusena koostatud aruande.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklites 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 2 sätestatakse, et rahastatakse ainult eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel ja sekkumisi põllumajandusturgude tasakaalustamiseks, mida vastavalt antakse või teostatakse kooskõlas ühenduse eeskirjadega põllumajandusturgude ühise korralduse raames. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 729/70 artiklites 2 ja 3 ning määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 2 sätestatakse, et rahastatakse ainult eksporditoetusi kolmandatesse riikidesse eksportimisel ja sekkumisi põllumajandusturgude tasakaalustamiseks, mida vastavalt antakse või teostatakse kooskõlas ühenduse eeskirjadega põllumajandusturgude ühise korralduse raames.

| (4) | Pärast kontrollimist näitasid kahepoolsete läbirääkimiste tulemused ja lepitusmenetlused, et üks osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei täida neid tingimusi ning ei saa seega olla EAGGF tagatisrahatu poolt rahastatud. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimist näitasid kahepoolsete läbirääkimiste tulemused ja lepitusmenetlused, et üks osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei täida neid tingimusi ning ei saa seega olla EAGGF tagatisrahatu poolt rahastatud.

| (5) | Tuleks kinnitada EAGGF tagatisrahastu rahastamisele mittekuuluvad summad, need ei kehti kulutuste kohta, mida tehti kahekümne nelja kuu jooksul enne komisjoni kontrolli tulemuste kirjalikku esitamist liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks kinnitada EAGGF tagatisrahastu rahastamisele mittekuuluvad summad, need ei kehti kulutuste kohta, mida tehti kahekümne nelja kuu jooksul enne komisjoni kontrolli tulemuste kirjalikku esitamist liikmesriikidele.

| (6) | Käesolevas otsuses mainitud juhtumite korral on komisjon saatnud liikmesriikidele sünteesaruande raames hinnangu ühenduse reeglitele mittevastavuse tõttu väljaarvatavate summade kohta. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses mainitud juhtumite korral on komisjon saatnud liikmesriikidele sünteesaruande raames hinnangu ühenduse reeglitele mittevastavuse tõttu väljaarvatavate summade kohta.

| (7) | Käesolev otsus ei välista rahalisi tagajärgi, mis võivad tuleneda Euroopa Kohtu otsustest 31. oktoobri 2004. aasta seisuga menetluses olnud komisjoni tõstatud juhtumite kohta, mis puudutavad käesoleva otsuses käsitletud teemat, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei välista rahalisi tagajärgi, mis võivad tuleneda Euroopa Kohtu otsustest 31. oktoobri 2004. aasta seisuga menetluses olnud komisjoni tõstatud juhtumite kohta, mis puudutavad käesoleva otsuses käsitletud teemat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas märgitud liikmesriikide poolt EAGGF tagatisrahastu raames nimetatud volitatud makseasutuste kulutused on nende ühenduse reeglitele mittevastavuse tõttu ühenduse rahastusest välja arvatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Portugali Vabariigile, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 29. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 94, 28.4.1970, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1287/95 (EÜT L 125, 8.6.1995, lk 1).

1

(2)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

2

(3)  EÜT L 158, 8.7.1995, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 465/2005 (ELT L 77, 23.3.2005, lk 6).

3

(4)  EÜT L 182, 16.7.1994, lk 45. Otsust on viimati muudetud otsusega 2001/535/EÜ (EÜT L 193, 17.7.2001, lk 25).

4

---

LISA

| Valdkond | Liikmesriik | Eelarvepunkt | Põhjendus | Omavääring | Mitterahastatavad kulutused | Juba mahaarvatud vähendamised | Käesoleva otsuse rahaline mõju | Eelarveaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finantsaudit | BE | Mitmesugust | Kindlasummalised parandused 2 % – Määrusega (EÜ) nr 1663/95 ettenähtud heakskiitmise kriteeriumi mittetäitmine | EUR | – 354 172,05 | 0,00 | – 354 172,05 | 2000-2001 |
| | BE kokku | | | | – 354 172,05 | 0,00 | – 354 172,05 | |
| Eksporditoetused | DE | 2100-013 kuni 2100-016 | Raudteeveoga transporditavate elusveiste eksporditoetustega seotud kulude tagasilükkamine ja kindlasummaline parandus 5 % maanteveotranspordi ekspordi korral – direktiivi 91/628/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 615/98 täitmine | EUR | – 13 823 822,23 | 0,00 | – 13 823 822,23 | 1999-2001 |
| Riiklikud laod | DE | 2111, 2112, 2113 | Puudused pakkumismenetluses ja alla 10 tonni kaaluvate partiide tarnimine vastavalt määruse (EÜ) nr 562/2000 artikli 17 lõikele 1 | EUR | – 3 860 285,14 | 0,00 | – 3 860 285,14 | 2001-2002 |
| | DE kokku | | | | – 17 684 107,37 | 0,00 | – 17 684 107,37 | |
| Finantsaudit | DK | Mitmesugust | Parandus – määruse (EÜ) nr 1258/99 rakendamine – maksetähtaegade ületamine | DKK | – 4 910,60 | – 346 907,17 | 341 996,57 | 2002 |
| | DK kokku | | | | – 4 910,60 | – 346 907,17 | 341 996,57 | |
| Karjakasvatuse lisatasud | GR | 2129 | Kindlasummalised parandused 2 % – identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi puudumine | EUR | – 33 809,35 | 0,00 | – 33 809,35 | 2001-2002 |
| Põllukultuurid | GR | 1041-1060, 1310,1858 | Kindlasummalised parandused 5 % – taotluste korrapärasuse tagamise puudulik tase | EUR | – 25 361 283,00 | 0,00 | – 25 361 283,00 | 2002 |
| Oliiviõli | GR | 1220 | Viivitused akrediteerimisotsuste tähtaegade tühistamisel ja kvaliteedialaste trahvide määramisel | EUR | – 200 146,68 | 0,00 | – 200 146,68 | 1996-1998 |
| Finantsaudit | GR | Mitmesugust | Parandus – määruse (EÜ) nr 1258/99 rakendamine – maksetähtaegade ületamine | EUR | – 875 706,08 | – 1 083 685,95 | 207 979,87 | 2001 |
| | GR kokku | | | | – 26 470 945,11 | – 1 083 685,95 | – 25 387 259,16 | |
| Puu- ja köögiviljad | ES | 1508 | Kindlasummalised parandused kuni 5 % puuduste eest oluliste kontrollide puhul/toetus banaanisektoris | EUR | – 348 947,00 | 0,00 | – 348 947,00 | 2000 |
| Lina ja kanep | ES | 1400, 1402 | Kindlasummalised parandused kuni 25 % linasektoris ja 25 % kanepisektoris – olulised puudused kontrollisüsteemis | EUR | – 21 077 981,00 | 0,00 | – 21 077 981,00 | 1996-2000 |
| Lina | ES | 1400 | Kindlasummalised parandused kuni 100 % – olulised puudused kontrollisüsteemis ja laialt levinud pettus | EUR | – 113 399 346,00 | 0,00 | – 113 399 346,00 | 1999-2004 |
| Maaelu areng | ES | 4051-4072 | Kindlasummalised parandused kuni 2 % – puudused haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamisel – põllumajandus- ja metsandusmeetmed – siseriiklik tase | EUR | – 71 222,00 | 0,00 | – 71 222,00 | 2001-2002 |
| Maaelu areng | ES | 4051 | Kindlasummalised parandused kuni 2 % ja 5 % – puudused haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamisel – põllumaj. meetmed (Andaluusia) | EUR | – 8 067,00 | 0,00 | – 8 067,00 | 2001-2002 |
| Maaelu areng | ES | 4051 | Kindlasummalised parandused kuni 5 % – puudused haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamisel – põllumaj. meetmed (Castilla-La Mancha) | EUR | – 1 186,00 | 0,00 | – 1 186,00 | 2001-2002 |
| | ES kokku | | | | – 134 906 749,00 | 0,00 | – 134 906 749,00 | |
| Eksporditoetused | FR | 2100-013 kuni 2100-016 | Kindlasummalised parandused kuni 5 % – ebapiisav kontroll – ja 10 % – avastatud puudused määruse (EÜ) nr 615/98 artikliga 4 ettenähtud kontrolli korralduses | EUR | – 1 649 755,75 | 0,00 | – 1 649 755,75 | 1999-2001 |
| Karjakasvatuse lisatasud | FR | 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | Kindlasummalised parandused kuni 2 % – parandus siseriiklikul tasemel –, 5 % – mittetoimiv siseriiklik andmebaas ja ristkontrolli puudumine ning 10 % – kontrolli puuduminolukorras, kus on kindlaks tehtud suur hulk puuduseid | EUR | – 293 300,82 | 0,00 | – 293 300,82 | 2001-2003 |
| Puu- ja köögiviljad | FR | 1508 | Kindlasummalised parandused kuni 10 % (Guadeloupe) ja 5 % (Martinique) puuduste eest oluliste kontrollide puhul/toetus banaanisektoris | EUR | – 14 216 626,64 | 0,00 | – 14 216 626,64 | 2001-2003 |
| Finantsaudit | FR | Mitmesugust | 2001. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse atesteerimine – kõrvalekalded ja puudused mitmete makseasutuste toetuste haldamises eelarveridade tasandil | EUR | – 1 234 211,49 | 0,00 | – 1 234 211,49 | 2001 |
| Finantsaudit | FR | 4040-4051 | 2001. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse atesteerimine – kõrvalekalded ja puudused mitmete makseasutuste toetuste haldamises eelarveridade tasandil | EUR | – 1 058 464,21 | 0,00 | – 1 058 464,21 | 2001 |
| | FR kokku | | | | – 18 452 358,91 | 0,00 | – 18 452 358,91 | |
| Oliiviõli | IT | 1210 | 1998./1999. ja 1999./2000. turundusaastateks ettenähtud tegeliku oliiviõlitootmise ülemmäära ületamine | EUR | – 68 708 032,11 | 0,00 | – 68 708 032,11 | 2000-2003 |
| | IT kokku | | | | – 68 708 032,11 | 0,00 | – 68 708 032,11 | |
| Puu- ja köögiviljad | NL | 1502 | Parandus – kindlasummaliste kulutuste ületamine kuni 2 % | EUR | – 68 812,25 | 0,00 | – 68 812,25 | 2003 |
| | NL kokku | | | | – 68 812,25 | 0,00 | – 68 812,25 | |
| Puu- ja köögiviljad | PT | 1502 | Parandus – rakenduskavad – määruse (EÜ) nr 296/96 artikli 4 kohaldamine – maksetähtajad | EUR | – 78 935,21 | 0,00 | – 78 935,21 | 2002 |
| | PT kokku | | | | – 78 935,21 | 0,00 | – 78 935,21 | |
| Piim | UK | 2071 | 1994. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse finantskorrektsiooni parandus (98/358/EÜ) | GBP | 76 152,65 | 0,00 | 76 152,65 | 1991-1993 |
| Maaelu areng | UK | 40 | Parandus – valuutavahetuskursi viga avansi arvutamisel | GBP | – 151 106,80 | 0,00 | – 151 106,80 | 2000 |
| Karjakasvatuse lisatasud | UK | 2120, 2122, 2124, 2125, 2128 | Kindlasummalised parandused kuni 2 % ja 5 % – nõrkused kindlaksmääramisel ja registreerimisel, määruse (EÜ) nr 3887/92 artikli 6 lõike 3 kohaselt kohapealse kontrolli miinimummäär teostamata 2000. aastal | GBP | – 6 822 958,75 | 0,00 | – 6 822 958,75 | 2000-2001 |
| Karjakasvatuse lisatasud | UK | 2126 | Kindlasummalised parandused kuni 5 % ja 10 % – nõrk kontroll kava algusperioodil | GBP | – 566 921,00 | 0,00 | – 566 921,00 | 1998 |
| Finantsaudit | UK | 3700 | Juba hüvitatud summa parandus: eeskirjade eiramine – otsus 2003/481/EÜ, 27.6.2003 | GBP | 43 474,18 | 0,00 | 43 474,18 | 1995 |
| | UK kokku | | | | – 7 421 359,72 | 0,00 | – 7 421 359,72 | |

Valdkond

Liikmesriik

Eelarvepunkt

Põhjendus

Omavääring

Mitterahastatavad kulutused

Juba mahaarvatud vähendamised

Käesoleva otsuse rahaline mõju

Eelarveaasta

Finantsaudit

BE

Mitmesugust

Kindlasummalised parandused 2 % – Määrusega (EÜ) nr 1663/95 ettenähtud heakskiitmise kriteeriumi mittetäitmine

EUR

– 354 172,05

0,00

– 354 172,05

2000-2001

BE kokku

– 354 172,05

0,00

– 354 172,05

Eksporditoetused

DE

2100-013 kuni 2100-016

Raudteeveoga transporditavate elusveiste eksporditoetustega seotud kulude tagasilükkamine ja kindlasummaline parandus 5 % maanteveotranspordi ekspordi korral – direktiivi 91/628/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 615/98 täitmine

EUR

– 13 823 822,23

0,00

– 13 823 822,23

1999-2001

Riiklikud laod

DE

2111, 2112, 2113

Puudused pakkumismenetluses ja alla 10 tonni kaaluvate partiide tarnimine vastavalt määruse (EÜ) nr 562/2000 artikli 17 lõikele 1

EUR

– 3 860 285,14

0,00

– 3 860 285,14

2001-2002

DE kokku

– 17 684 107,37

0,00

– 17 684 107,37

Finantsaudit

DK

Mitmesugust

Parandus – määruse (EÜ) nr 1258/99 rakendamine – maksetähtaegade ületamine

DKK

– 4 910,60

– 346 907,17

341 996,57

2002

DK kokku

– 4 910,60

– 346 907,17

341 996,57

Karjakasvatuse lisatasud

GR

2129

Kindlasummalised parandused 2 % – identifitseerimis- ja registreerimissüsteemi puudumine

EUR

– 33 809,35

0,00

– 33 809,35

2001-2002

Põllukultuurid

GR

1041-1060, 1310,1858

Kindlasummalised parandused 5 % – taotluste korrapärasuse tagamise puudulik tase

EUR

– 25 361 283,00

0,00

– 25 361 283,00

2002

Oliiviõli

GR

1220

Viivitused akrediteerimisotsuste tähtaegade tühistamisel ja kvaliteedialaste trahvide määramisel

EUR

– 200 146,68

0,00

– 200 146,68

1996-1998

Finantsaudit

GR

Mitmesugust

Parandus – määruse (EÜ) nr 1258/99 rakendamine – maksetähtaegade ületamine

EUR

– 875 706,08

– 1 083 685,95

207 979,87

2001

GR kokku

– 26 470 945,11

– 1 083 685,95

– 25 387 259,16

Puu- ja köögiviljad

ES

1508

Kindlasummalised parandused kuni 5 % puuduste eest oluliste kontrollide puhul/toetus banaanisektoris

EUR

– 348 947,00

0,00

– 348 947,00

2000

Lina ja kanep

ES

1400, 1402

Kindlasummalised parandused kuni 25 % linasektoris ja 25 % kanepisektoris – olulised puudused kontrollisüsteemis

EUR

– 21 077 981,00

0,00

– 21 077 981,00

1996-2000

Lina

ES

1400

Kindlasummalised parandused kuni 100 % – olulised puudused kontrollisüsteemis ja laialt levinud pettus

EUR

– 113 399 346,00

0,00

– 113 399 346,00

1999-2004

Maaelu areng

ES

4051-4072

Kindlasummalised parandused kuni 2 % – puudused haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamisel – põllumajandus- ja metsandusmeetmed – siseriiklik tase

EUR

– 71 222,00

0,00

– 71 222,00

2001-2002

Maaelu areng

ES

4051

Kindlasummalised parandused kuni 2 % ja 5 % – puudused haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamisel – põllumaj. meetmed (Andaluusia)

EUR

– 8 067,00

0,00

– 8 067,00

2001-2002

Maaelu areng

ES

4051

Kindlasummalised parandused kuni 5 % – puudused haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamisel – põllumaj. meetmed (Castilla-La Mancha)

EUR

– 1 186,00

0,00

– 1 186,00

2001-2002

ES kokku

– 134 906 749,00

0,00

– 134 906 749,00

Eksporditoetused

FR

2100-013 kuni 2100-016

Kindlasummalised parandused kuni 5 % – ebapiisav kontroll – ja 10 % – avastatud puudused määruse (EÜ) nr 615/98 artikliga 4 ettenähtud kontrolli korralduses

EUR

– 1 649 755,75

0,00

– 1 649 755,75

1999-2001

Karjakasvatuse lisatasud

FR

2120, 2122, 2124, 2125, 2128

Kindlasummalised parandused kuni 2 % – parandus siseriiklikul tasemel –, 5 % – mittetoimiv siseriiklik andmebaas ja ristkontrolli puudumine ning 10 % – kontrolli puuduminolukorras, kus on kindlaks tehtud suur hulk puuduseid

EUR

– 293 300,82

0,00

– 293 300,82

2001-2003

Puu- ja köögiviljad

FR

1508

Kindlasummalised parandused kuni 10 % (Guadeloupe) ja 5 % (Martinique) puuduste eest oluliste kontrollide puhul/toetus banaanisektoris

EUR

– 14 216 626,64

0,00

– 14 216 626,64

2001-2003

Finantsaudit

FR

Mitmesugust

2001. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse atesteerimine – kõrvalekalded ja puudused mitmete makseasutuste toetuste haldamises eelarveridade tasandil

EUR

– 1 234 211,49

0,00

– 1 234 211,49

2001

Finantsaudit

FR

4040-4051

2001. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse atesteerimine – kõrvalekalded ja puudused mitmete makseasutuste toetuste haldamises eelarveridade tasandil

EUR

– 1 058 464,21

0,00

– 1 058 464,21

2001

FR kokku

– 18 452 358,91

0,00

– 18 452 358,91

Oliiviõli

IT

1210

1998./1999. ja 1999./2000. turundusaastateks ettenähtud tegeliku oliiviõlitootmise ülemmäära ületamine

EUR

– 68 708 032,11

0,00

– 68 708 032,11

2000-2003

IT kokku

– 68 708 032,11

0,00

– 68 708 032,11

Puu- ja köögiviljad

NL

1502

Parandus – kindlasummaliste kulutuste ületamine kuni 2 %

EUR

– 68 812,25

0,00

– 68 812,25

2003

NL kokku

– 68 812,25

0,00

– 68 812,25

Puu- ja köögiviljad

PT

1502

Parandus – rakenduskavad – määruse (EÜ) nr 296/96 artikli 4 kohaldamine – maksetähtajad

EUR

– 78 935,21

0,00

– 78 935,21

2002

PT kokku

– 78 935,21

0,00

– 78 935,21

Piim

UK

2071

1994. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse finantskorrektsiooni parandus (98/358/EÜ)

GBP

76 152,65

0,00

76 152,65

1991-1993

Maaelu areng

UK

40

Parandus – valuutavahetuskursi viga avansi arvutamisel

GBP

– 151 106,80

0,00

– 151 106,80

2000

Karjakasvatuse lisatasud

UK

2120, 2122, 2124, 2125, 2128

Kindlasummalised parandused kuni 2 % ja 5 % – nõrkused kindlaksmääramisel ja registreerimisel, määruse (EÜ) nr 3887/92 artikli 6 lõike 3 kohaselt kohapealse kontrolli miinimummäär teostamata 2000. aastal

GBP

– 6 822 958,75

0,00

– 6 822 958,75

2000-2001

Karjakasvatuse lisatasud

UK

2126

Kindlasummalised parandused kuni 5 % ja 10 % – nõrk kontroll kava algusperioodil

GBP

– 566 921,00

0,00

– 566 921,00

1998

Finantsaudit

UK

3700

Juba hüvitatud summa parandus: eeskirjade eiramine – otsus 2003/481/EÜ, 27.6.2003

GBP

43 474,18

0,00

43 474,18

1995

UK kokku

– 7 421 359,72

0,00

– 7 421 359,72

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 3.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 112/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 112/20

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/355/ÜVJP,

2. mai 2005,

Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase Euroopa Liidu nõustamis- ja abimissiooni kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 25 kolmandat lõiku, artiklit 26 ja artikli 28 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. aprillil 2005 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2005/304/ÜVJP, mis käsitleb konfliktide vältimist, ohjamist ja lahendamist Aafrikas ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/85/ÜVJP. (1) |
| --- | --- |

(1)

12. aprillil 2005 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2005/304/ÜVJP, mis käsitleb konfliktide vältimist, ohjamist ja lahendamist Aafrikas ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/85/ÜVJP. (1)

| (2) | 22. novembril 2004 kiitis nõukogu heaks tegevuskava Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) rakendamise kohta rahu ja julgeoleku tagamisel Aafrikas. Nõukogu kiitis 13. detsembril 2004 heaks selle tegevuskava elluviimise suunised. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2004 kiitis nõukogu heaks tegevuskava Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) rakendamise kohta rahu ja julgeoleku tagamisel Aafrikas. Nõukogu kiitis 13. detsembril 2004 heaks selle tegevuskava elluviimise suunised.

| (3) | Nõukogu väljendas oma 13. detsembri 2004. aasta järeldustes ELi valmisolekut toetada julgeolekusektori reformi Kongo Demokraatlikus Vabariigis (KDV). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu väljendas oma 13. detsembri 2004. aasta järeldustes ELi valmisolekut toetada julgeolekusektori reformi Kongo Demokraatlikus Vabariigis (KDV).

| (4) | 28. juunil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/530/ÜVJP, (2) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas Aldo Ajello volitusi. |
| --- | --- |

(4)

28. juunil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/530/ÜVJP, (2) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonnas Aldo Ajello volitusi.

| (5) | 9. detsembril 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/874/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Kinshasas (KDV) seoses integreeritud politseiüksuse loomisega (EUPOL “Kinshasa”). (3) |
| --- | --- |

(5)

9. detsembril 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/874/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Kinshasas (KDV) seoses integreeritud politseiüksuse loomisega (EUPOL “Kinshasa”). (3)

| (6) | Kongo osapoolte 17. detsembril 2002 Pretorias allakirjutatud üldine ja kõikehõlmav kokkulepe ning seejärel 2. aprillil 2003 Sun City’s allakirjutatud lõppakt panid aluse üleminekuprotsessile KDVs, sealhulgas restruktureeritud ja integreeritud riikliku sõjaväe loomisele. |
| --- | --- |

(6)

Kongo osapoolte 17. detsembril 2002 Pretorias allakirjutatud üldine ja kõikehõlmav kokkulepe ning seejärel 2. aprillil 2003 Sun City’s allakirjutatud lõppakt panid aluse üleminekuprotsessile KDVs, sealhulgas restruktureeritud ja integreeritud riikliku sõjaväe loomisele.

| (7) | 30. märtsil 2005 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1592 (2005) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, milles muu hulgas kinnitatakse oma toetust üleminekuprotsessile Kongo Demokraatlikus Vabariigis, soovitatakse Rahvusliku Ühtsuse ja Ülemineku Valitsusel viia ellu julgeolekusektori reformi ning otsustatakse pikendada resolutsioonis 1565 (2004) kindlaksmääratud ÜRO missiooni volitusi Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUC). |
| --- | --- |

(7)

30. märtsil 2005 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1592 (2005) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, milles muu hulgas kinnitatakse oma toetust üleminekuprotsessile Kongo Demokraatlikus Vabariigis, soovitatakse Rahvusliku Ühtsuse ja Ülemineku Valitsusel viia ellu julgeolekusektori reformi ning otsustatakse pikendada resolutsioonis 1565 (2004) kindlaksmääratud ÜRO missiooni volitusi Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUC).

| (8) | 26. aprillil 2005 esitas KDV valitsus ametliku taotluse peasekretärile/välispoliitika ja ühise julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (edaspidi “peasekretär/kõrge esindaja”), et saada Euroopa Liidult abi Kongo ametiasutusi julgeolekusektori reformi alal nõustava nõustamis- ja abiüksuse loomise kaudu. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2005 esitas KDV valitsus ametliku taotluse peasekretärile/välispoliitika ja ühise julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (edaspidi “peasekretär/kõrge esindaja”), et saada Euroopa Liidult abi Kongo ametiasutusi julgeolekusektori reformi alal nõustava nõustamis- ja abiüksuse loomise kaudu.

| (9) | Julgeoleku hetkeolukord KDVs võib halveneda, tuues kaasa võimalikke tõsiseid tagajärgi demokraatia, õigusriigi ning rahvusvahelise ja piirkondliku julgeoleku tugevdamise protsessile. ELi jätkuvad poliitilised jõupingutused ja vahendid aitavad kinnistada stabiilsust nimetatud piirkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Julgeoleku hetkeolukord KDVs võib halveneda, tuues kaasa võimalikke tõsiseid tagajärgi demokraatia, õigusriigi ning rahvusvahelise ja piirkondliku julgeoleku tugevdamise protsessile. ELi jätkuvad poliitilised jõupingutused ja vahendid aitavad kinnistada stabiilsust nimetatud piirkonnas.

| (10) | 12. aprillil 2005 kiitis nõukogu heaks Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase nõustamis- ja abimissiooni üldpõhimõtted. |
| --- | --- |

(10)

12. aprillil 2005 kiitis nõukogu heaks Kongo Demokraatliku Vabariigi julgeolekusektori reformide alase nõustamis- ja abimissiooni üldpõhimõtted.

| (11) | Missiooni staatuse osas konsulteeritakse KDV valitsusega, et tagada missioonile ja selle personalile EUPOL “Kinshasa” missiooni staatuse lepingu kohaldamine, |
| --- | --- |

(11)

Missiooni staatuse osas konsulteeritakse KDV valitsusega, et tagada missioonile ja selle personalile EUPOL “Kinshasa” missiooni staatuse lepingu kohaldamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Missioon

1.   Euroopa Liit loob Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) julgeolekusektori reformide alase nõustamis- ja abimissiooni EUSEC RD Congo, et aidata kaasa sõjaväe edukale integreerimisele KDVs. Missioon pakub Kongo julgeoleku eest vastutavatele ametiasutustele nõu ja abi, tagades samal ajal inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõigusega kooskõlas oleva poliitika, demokraatia normide ning hea valitsemistava, läbipaistvuse ja õigusriigi austamise põhimõtete edendamise.

2.   Missioon tegutseb vastavalt käesoleva ühismeetme artiklis 2 sätestatud missiooni kirjelduses toodud eesmärkidele ja muudele sätetele.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

Missiooni eesmärgiks on tihedas koostöös ja kooskõlas teiste rahvusvahelise üldsuse osapooltega anda vastavalt üldpõhimõtetes sätestatule praktilist toetust Kongo sõjaväe integreerimiseks ja hea valitsemistava juurutamiseks julgeoleku valdkonnas, sealhulgas määratleda erinevaid projekte ja võimalusi, mida Euroopa Liit ja/või tema liikmesriigid võivad otsustada antud valdkonnas toetada, ning anda panus nende projektide ja võimaluste arendamisse.

Artikkel 3

Missiooni struktuur

Missiooni struktuur on järgmine:

| a) | kontor Kinshasas, mis koosneb missiooni juhist ja Kongo ametiasutustega mitteseotud personalist; |
| --- | --- |

a)

kontor Kinshasas, mis koosneb missiooni juhist ja Kongo ametiasutustega mitteseotud personalist;

| b) | muu hulgas järgmistele Kongo haldussüsteemi võtmepositsioonidele määratud eksperdid:






  — | kaitseministri kabinet, |
| --- | --- | --- |

b)

muu hulgas järgmistele Kongo haldussüsteemi võtmepositsioonidele määratud eksperdid:

—

kaitseministri kabinet,

| — | üldine peastaap, sealhulgas integreeritud sõjaline struktuur (ISS), |
| --- | --- |

—

üldine peastaap, sealhulgas integreeritud sõjaline struktuur (ISS),

| — | maavägede peastaap, |
| --- | --- |

—

maavägede peastaap,

| — | riiklik desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise komisjon (CONADER) ja |
| --- | --- |

—

riiklik desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise komisjon (CONADER) ja

| — | operatiivtegevuse ühendkomitee. |
| --- | --- |

—

operatiivtegevuse ühendkomitee.

Artikkel 4

Ettevalmistav etapp

1.   Nõukogu peasekretariaat koostab missiooni juhi kaasabil missiooni rakenduskava.

2.   Rakenduskava ja missiooni käivitamise kinnitab nõukogu.

Artikkel 5

Missiooni juht

1.   Missiooni juhiks nimetatakse kindral Pierre Michel JOANA. Missiooni juht hoolitseb missiooni igapäevase juhtimise eest ning vastutab personali ja distsiplinaarküsimuste eest.

2.   Missiooni juht sõlmib komisjoniga lepingu.

3.   Kõik missiooni eksperdid jäävad asjaomase liikmesriigi või EL institutsiooni alluvusse ning täidavad oma ülesandeid ja tegutsevad missiooni huvides. Nii missiooni ajal kui pärast seda suhtuvad missiooni eksperdid missiooniga seotud kõikidesse faktidesse ja kogu teabesse suurima diskreetsusega.

Artikkel 6

Personal

1.   Missiooni eksperdid lähetatakse liikmesriikide ja EL institutsioonide poolt. Välja arvatud missiooni juht, katab iga liikmesriik või institutsioon oma ekspertide lähetamisega seotud kulud, sealhulgas töötasu, tervisekindlustuse, sõidukulud KDVsse ja tagasi ning muud toetused, välja arvatud päevaraha ja eluasemetoetuse.

2.   Missioon võtab vastavalt vajadusele lepingulisel alusel tööle rahvusvahelised tsiviiltöötajad ja kohalikud töötajad.

Artikkel 7

Käsuliin

Missioonil on ühtne käsuliin:

| — | missiooni juht juhatab nõustamis- ja abiüksust, hoolitseb selle igapäevase juhtimise eest ning annab Euroopa Liidu eriesindaja kaudu aru peasekretärile/kõrgele esindajale; |
| --- | --- |

—

missiooni juht juhatab nõustamis- ja abiüksust, hoolitseb selle igapäevase juhtimise eest ning annab Euroopa Liidu eriesindaja kaudu aru peasekretärile/kõrgele esindajale;

| — | Euroopa Liidu eriesindaja annab peasekretäri/kõrge esindaja kaudu aru poliitika- ja julgeolekukomiteele ja nõukogule; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu eriesindaja annab peasekretäri/kõrge esindaja kaudu aru poliitika- ja julgeolekukomiteele ja nõukogule;

| — | peasekretär/kõrge esindaja annab missiooni juhile juhiseid Euroopa Liidu eriesindaja kaudu; |
| --- | --- |

—

peasekretär/kõrge esindaja annab missiooni juhile juhiseid Euroopa Liidu eriesindaja kaudu;

| — | poliitika- ja julgeolekukomitee teostab poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. |
| --- | --- |

—

poliitika- ja julgeolekukomitee teostab poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

Artikkel 8

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Nõukogu vastutusel teostab poliitika- ja julgeolekukomitee missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas asutamislepingu artikliga 25. Kõnealune luba sisaldab volitusi rakenduskava ja käsuliini muutmiseks. Samuti sisaldab see volitusi missiooni juhi määramist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Õigus võtta vastu otsuseid missiooni eemärkide ja lõpetamise kohta jääb nõukogule, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja.

2.   ELi eriesindaja annab missiooni juhile poliitilisi juhtnööre, mis on vajalikud tema tööks kohalikul tasandil.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru, võttes arvesse ELi eriesindaja aruandeid.

4.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid missiooni juhtimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda missiooni juhi oma koosolekutele.

Artikkel 9

Rahastamine

1.   Missiooniga seotud kulude katmiseks määratud lähtesumma on 1 600 000 EUR.

2.   Lõikes 1 nimetatud summast rahastatavate kulude suhtes kehtivad järgmised põhimõtted:

| a) | kulusid hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise summad ei jää ühenduse omandisse. Kolmandate riikide kodanikel lubatakse pakkumismenetlustes osaleda; |
| --- | --- |

a)

kulusid hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise summad ei jää ühenduse omandisse. Kolmandate riikide kodanikel lubatakse pakkumismenetlustes osaleda;

| b) | missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

3.   Rahastamisel võetakse arvesse missiooni operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust.

Artikkel 10

Koordineerimine ja koostöö

1.   Vastavalt oma volitustele tagab ELi eriesindaja koordineerimise teiste ELi osapooltega ning suhted vastuvõtjariigi ametiasutustega.

2.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, tegutseb missiooni juht kooskõlas missiooniga EUPOL “Kinshasa” selle nimel, et need kaks missiooni oleks vastavuses ELi üldise tegevusraamistikuga KDVs.

3.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, kooskõlastab missiooni juht oma tegevust ka komisjoni delegatsiooniga.

4.   Missiooni juht teeb koostööd teiste kohalolevate rahvusvaheliste osapooltega, eeskätt MONUCi ja KDVs tegutsevate kolmandate riikidega.

Artikkel 11

Ühenduse tegevus

Nõukogu võtab arvesse komisjoni kavatsuse asjakohaselt suunata oma tegevust käesoleva ühismeetme eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 12

Salastatud teabe avaldamine

1.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud vastavalt missiooni operatiivvajadustele avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ÜROle, kolmandatele riikidele ja vastuvõtjariigile ELi salastatud teavet ning kõnealuse missiooni jaoks koostatud dokumente.

2.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama ÜROle, kolmandatele riikidele ja vastuvõtjariigile ELi salastamata dokumente, mis on seotud missiooni käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 13

Missiooni ja selle personali staatus

1.   Missiooni ja selle personali staatust reguleeritakse KDV pädevate asutustega sõlmitud kokkuleppega.

2.   Töötaja lähetanud riik või ühenduse institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või käib see tema kohta. Kõnealune riik või ühenduse institutsioon vastutab lähetatud töötaja vastu võetavate meetmete eest.

Artikkel 14

Missiooni hindamine

Poliitika- ja julgeolekukomitee annab hiljemalt kuus kuud pärast missiooni käivitamist hinnangu missiooni esialgsetele tulemustele ning esitab oma järeldused nõukogule, vajaduse korral koos soovitusega nõukogu otsuse vastuvõtmiseks missiooni volituste pikendamise või muutmise kohta.

Artikkel 15

Jõustumine, kehtivusaeg ja kulud

1.   Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühismeedet kohaldatakse kuni 2. maini 2006.

2.   Artiklis 9 ettenähtud kulusid hakatakse rahastama pärast ühismeetme vastuvõtmist.

Artikkel 16

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 97, 15.4.2005, lk 57.

1

(2)  ELT L 234, 3.7.2004, lk 13. Ühismeedet on muudetud ühismeetmega 2005/96/ÜVJP (ELT L 31, 4.2.2005, lk 70).

2

(3)  ELT L 367, 14.12.2004, lk 30.

3

---