# Úřední věstník L 88/7. d

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 88 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 487. dubna 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 88

České vydání

Právní předpisy

Svazek 487. dubna 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 533/2005 ze dne 6. dubna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 534/2005 ze dne 5. dubna 2005, kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 535/2005 ze dne 6. dubna 2005 opravující italské znění nařízení (ES) č. 1623/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu | 9 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 533/2005 ze dne 6. dubna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 534/2005 ze dne 5. dubna 2005, kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 535/2005 ze dne 6. dubna 2005 opravující italské znění nařízení (ES) č. 1623/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu

9

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 18. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/80/ES, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích
  (oznámeno pod číslem K(2005) 754)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 5. dubna 2005, kterým se ukončuje antidumpingové řízení týkající se dovozů vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky a Tchaj-wanu | 21 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 18. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/80/ES, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích
  (oznámeno pod číslem K(2005) 754)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 754)

1

10

*

Rozhodnutí Komise ze dne 5. dubna 2005, kterým se ukončuje antidumpingové řízení týkající se dovozů vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky a Tchaj-wanu

21

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 2168/2004 ze dne 17. prosince 2004, kterým se z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska upravuje nařízení (EHS) č. 2037/93 (Úř. věst. L 371 ze dne 18.12.2004) | 38 |

Tiskové opravy

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 2168/2004 ze dne 17. prosince 2004, kterým se z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska upravuje nařízení (EHS) č. 2037/93 (Úř. věst. L 371 ze dne 18.12.2004)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 7.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 88/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 533/2005

ze dne 6. dubna 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 7. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. dubna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 6. dubna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 57,5 |
| 212 | 111,3 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 149,8 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 47,5 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 97,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 74,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 102,6 |
| 204 | 50,6 |
| 999 | 76,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 52,5 |
| 204 | 49,7 |
| 212 | 47,1 |
| 220 | 34,0 |
| 400 | 60,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,9 |
| 400 | 115,0 |
| 404 | 86,1 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 75,3 |
| 524 | 73,3 |
| 528 | 68,7 |
| 720 | 72,6 |
| 804 | 118,8 |
| 999 | 84,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 71,9 |
| 512 | 58,6 |
| 528 | 56,6 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 56,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

103,2

204

57,5

212

111,3

624

166,8

999

109,7

0707 00 05

052

149,8

068

95,9

096

39,9

204

47,5

220

155,5

999

97,7

0709 10 00

220

74,5

999

74,5

0709 90 70

052

102,6

204

50,6

999

76,6

0805 10 20

052

52,5

204

49,7

212

47,1

220

34,0

400

60,3

624

59,3

999

50,5

0805 50 10

052

59,1

400

67,7

624

63,3

999

63,4

0808 10 80

388

78,9

400

115,0

404

86,1

508

68,7

512

75,3

524

73,3

528

68,7

720

72,6

804

118,8

999

84,2

0808 20 50

388

71,9

512

58,6

528

56,6

720

39,8

999

56,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 7.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 88/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 534/2005

ze dne 5. dubna 2005,

kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1),

s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (2), kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, a zejména na čl. 173 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení.

| (2) | Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Jednotkové hodnoty stanovené v čl. 173 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 se stanoví podle tabulky uvedené v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2700/2000 (Úř. věst. L 311, 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2286/2003 (Úř. věst. L 343, 31.12.2003, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Položka | Popis zboží | Hodnota jednotných cen na 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Druhy, odrůdy, kód KN | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Rané brambory
  0701 90 50 | 30,74 | 17,95 | 923,18 | 229,03 | 480,99 | 7 600,71 |
| 106,14 | 21,40 | 13,23 | 125,66 | 7 368,62 | 1 191,21 |
| 281,86 | 21,11 | | | | |
| 1.30 | Cibule (jiná než sazečka)
  0703 10 19 | 33,59 | 19,62 | 1 008,71 | 250,24 | 525,55 | 8 304,83 |
| 115,98 | 23,38 | 14,46 | 137,30 | 8 051,24 | 1 301,57 |
| 307,97 | 23,06 | | | | |
| 1.40 | Česnek
  0703 20 00 | 138,34 | 80,79 | 4 154,49 | 1 030,66 | 2 164,55 | 34 204,57 |
| 477,66 | 96,28 | 59,54 | 565,48 | 33 160,10 | 5 360,68 |
| 1 268,40 | 94,99 | | | | |
| 1.50 | Pór
  ex 0703 90 00 | 59,67 | 34,85 | 1 791,98 | 444,56 | 933,65 | 14 753,68 |
| 206,03 | 41,53 | 25,68 | 243,91 | 14 303,16 | 2 312,26 |
| 547,11 | 40,97 | | | | |
| 1.60 | Květák
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Zelí bílé a zelí červené
  0704 90 10 | 60,89 | 35,56 | 1 828,59 | 453,64 | 952,72 | 15 055,05 |
| 210,24 | 42,38 | 26,21 | 248,89 | 14 595,33 | 2 359,49 |
| 558,28 | 41,81 | | | | |
| 1.90 | Brokolice (Brassica oleacea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| 1.100 | Čínské zelí
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 60,74 | 3 123,52 | 774,90 | 1 627,40 | 25 716,47 |
| 359,13 | 72,39 | 44,77 | 425,15 | 24 931,20 | 4 030,39 |
| 953,64 | 71,42 | | | | |
| 1.110 | Hlávkový salát
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Mrkev
  ex 0706 10 00 | 37,34 | 21,81 | 1 121,36 | 278,19 | 584,24 | 9 232,32 |
| 128,93 | 25,99 | 16,07 | 152,63 | 8 950,40 | 1 446,93 |
| 342,36 | 25,64 | | | | |
| 1.140 | Ředkvička
  ex 0706 90 90 | 71,65 | 41,84 | 2 151,72 | 533,81 | 1 121,08 | 17 715,46 |
| 247,39 | 49,87 | 30,84 | 292,88 | 17 174,51 | 2 776,44 |
| 656,94 | 49,20 | | | | |
| 1.160 | Hrách (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 367,79 | 214,79 | 11 045,09 | 2 740,11 | 5 754,66 | 90 935,98 |
| 1 269,90 | 255,98 | 158,30 | 1 503,38 | 88 159,17 | 14 251,85 |
| 3 372,15 | 252,54 | | | | |
| 1.170 | Fazole: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Položka

Popis zboží

Hodnota jednotných cen na 100 kg

Druhy, odrůdy, kód KN

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Rané brambory

0701 90 50

30,74

17,95

923,18

229,03

480,99

7 600,71

106,14

21,40

13,23

125,66

7 368,62

1 191,21

281,86

21,11

1.30

Cibule (jiná než sazečka)

0703 10 19

33,59

19,62

1 008,71

250,24

525,55

8 304,83

115,98

23,38

14,46

137,30

8 051,24

1 301,57

307,97

23,06

1.40

Česnek

0703 20 00

138,34

80,79

4 154,49

1 030,66

2 164,55

34 204,57

477,66

96,28

59,54

565,48

33 160,10

5 360,68

1 268,40

94,99

1.50

Pór

ex 0703 90 00

59,67

34,85

1 791,98

444,56

933,65

14 753,68

206,03

41,53

25,68

243,91

14 303,16

2 312,26

547,11

40,97

1.60

Květák

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Zelí bílé a zelí červené

0704 90 10

60,89

35,56

1 828,59

453,64

952,72

15 055,05

210,24

42,38

26,21

248,89

14 595,33

2 359,49

558,28

41,81

1.90

Brokolice (Brassica oleacea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Čínské zelí

ex 0704 90 90

104,01

60,74

3 123,52

774,90

1 627,40

25 716,47

359,13

72,39

44,77

425,15

24 931,20

4 030,39

953,64

71,42

1.110

Hlávkový salát

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Mrkev

ex 0706 10 00

37,34

21,81

1 121,36

278,19

584,24

9 232,32

128,93

25,99

16,07

152,63

8 950,40

1 446,93

342,36

25,64

1.140

Ředkvička

ex 0706 90 90

71,65

41,84

2 151,72

533,81

1 121,08

17 715,46

247,39

49,87

30,84

292,88

17 174,51

2 776,44

656,94

49,20

1.160

Hrách (Pisum sativum)

0708 10 00

367,79

214,79

11 045,09

2 740,11

5 754,66

90 935,98

1 269,90

255,98

158,30

1 503,38

88 159,17

14 251,85

3 372,15

252,54

1.170

Fazole:

1.170.1

—

Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

191,68

111,94

5 756,39

1 428,07

2 999,17

47 393,28

661,84

133,41

82,50

783,52

45 946,08

7 427,66

1 757,47

131,62

1.170.2

| — | Fazole (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Fazole (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

255,23

149,05

7 664,81

1 901,51

3 993,48

63 105,62

881,26

177,64

109,85

1 043,28

61 178,63

9 890,16

2 340,13

175,25

1.180

Boby

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artyčoky

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Chřest:

1.200.1

| — | zelený
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zelený

ex 0709 20 00

266,99

155,92

8 018,02

1 989,14

4 177,51

66 013,65

921,87

185,83

114,91

1 091,35

63 997,86

10 345,92

2 447,96

183,33

1.200.2

| — | jiný
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

jiný

ex 0709 20 00

552,61

322,72

16 595,37

4 117,04

8 646,43

136 632,30

1 908,04

384,62

237,84

2 258,84

132 460,11

21 413,56

5 066,70

379,45

1.210

Lilek

0709 30 00

164,01

95,78

4 925,29

1 221,88

2 566,15

40 550,68

566,28

114,15

70,59

670,39

39 312,43

6 355,26

1 503,73

112,62

1.220

Celer řapíkatý (Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

117,15

68,41

3 518,09

872,78

1 832,98

28 965,02

404,49

81,54

50,42

478,86

28 080,54

4 539,51

1 074,10

80,44

1.230

Lišky

0709 59 10

926,44

541,04

27 821,92

6 902,16

14 495,64

229 062,29

3 198,81

644,80

398,74

3 786,92

222 067,67

35 899,55

8 494,25

636,14

1.240

Paprika zeleninová

0709 60 10

178,38

104,17

5 356,95

1 328,97

2 791,05

44 104,65

615,91

124,15

76,78

729,15

42 757,88

6 912,26

1 635,52

122,49

1.250

Fenykl

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Batáty, čerstvé, celé, určené pro lidskou spotřebu

0714 20 10

116,78

68,20

3 507,04

870,04

1 827,22

28 873,98

403,22

81,28

50,26

477,35

27 992,29

4 525,24

1 070,73

80,19

2.10

Jedlé kaštany (Castanea spp.), čerstvé

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, čerstvý

ex 0804 30 00

94,92

55,43

2 850,51

707,16

1 485,16

23 468,67

327,74

66,06

40,85

387,99

22 752,04

3 678,10

870,28

65,18

2.40

Avokado, čerstvé

ex 0804 40 00

142,78

83,38

4 287,89

1 063,76

2 234,06

35 302,90

493,00

99,38

61,45

583,64

34 224,89

5 532,81

1 309,13

98,04

2.50

Kvajava a mango, čerstvé

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Sladké pomeranče, čerstvé:

2.60.1

| — | krvavé a polokrvavé
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

krvavé a polokrvavé

0805 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | druhy Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

druhy Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins

0805 10 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | ostatní
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

ostatní

0805 10 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandarinky (včetně tangerinek a satsum), čerstvé; klementinky, wilkingy a podobné citrusové hybridy, čerstvé

2.70.1

| — | Klementinky
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementinky

ex 0805 20 10

106,21

62,03

3 189,59

791,29

1 661,83

26 260,42

366,72

73,92

45,71

434,14

25 458,54

4 115,64

973,81

72,93

2.70.2

| — | Monreales a satsumy
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreales a satsumy

ex 0805 20 30

105,90

61,85

3 180,41

789,01

1 657,04

26 184,81

365,67

73,71

45,58

432,89

25 385,24

4 103,79

971,00

72,72

2.70.3

| — | Mandarinky a wilkingy
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarinky a wilkingy

ex 0805 20 50

66,63

38,91

2 001,08

496,43

1 042,59

16 475,18

230,07

46,38

28,68

272,37

15 972,10

2 582,06

610,94

45,75

2.70.4

| — | Tangerinky a ostatní
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerinky a ostatní

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

74,24

43,36

2 229,56

553,12

1 161,64

18 356,36

256,34

51,67

31,95

303,47

17 795,83

2 876,88

680,70

50,98

2.85

Kyselé lajmy (Citrus aurantifolia), čerstvé

0805 50 90

58,11

33,94

1 745,14

432,94

909,25

14 368,04

200,65

40,45

25,01

237,54

13 929,30

2 251,82

532,81

39,90

2.90

Grapefruity, čerstvé

2.90.1

| — | bílé
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

bílé

ex 0805 40 00

71,09

41,52

2 135,01

529,66

1 112,37

17 577,84

245,47

49,48

30,60

290,60

17 041,09

2 754,87

651,83

48,82

2.90.2

| — | růžové
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

růžové

ex 0805 40 00

87,96

51,37

2 641,45

655,30

1 376,23

21 747,47

303,70

61,22

37,86

359,53

21 083,39

3 408,35

806,46

60,40

2.100

Stolní hrozny

0806 10 10

139,35

81,38

4 184,97

1 038,22

2 180,43

34 455,52

481,16

96,99

59,98

569,63

33 403,39

5 400,01

1 277,70

95,69

2.110

Vodní melouny

0807 11 00

34,38

20,08

1 032,47

256,14

537,93

8 500,45

118,71

23,93

14,80

140,53

8 240,89

1 332,23

315,22

23,61

2.120

Melouny (jiné než vodní melouny)

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (včetně Cantalene), Piel de Sapo (včetně Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (včetně Cantalene), Piel de Sapo (včetně Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,63

33,66

1 730,68

429,35

901,71

14 248,99

198,98

40,11

24,80

235,57

13 813,89

2 233,16

528,39

39,57

2.120.2

| — | ostatní
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0807 19 00

106,01

61,91

3 183,72

789,83

1 658,76

26 212,04

366,05

73,79

45,63

433,34

25 411,63

4 108,05

972,01

72,79

2.140

Hrušky

2.140.1

| — | Hrušky – nashi (Pyrus pyrifolia)
  Poires-Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Hrušky – nashi (Pyrus pyrifolia)

Poires-Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | ostatní
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

ostatní

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Meruňky

0809 10 00

705,36

411,93

21 182,67

5 255,07

11 036,49

174 400,26

2 435,47

490,93

303,59

2 883,23

169 074,79

27 332,70

6 467,23

484,34

2.160

Třešně, višně

0809 20 95

0809 20 05

610,83

356,72

18 343,84

4 550,81

9 557,41

151 027,72

2 109,07

425,14

262,90

2 496,83

146 415,95

23 669,66

5 600,52

419,43

2.170

Broskve

0809 30 90

147,21

85,97

4 420,95

1 096,76

2 303,38

36 398,36

508,30

102,46

63,36

601,75

35 286,91

5 704,50

1 349,75

101,08

2.180

Nektarinky

ex 0809 30 10

118,41

69,15

3 555,96

882,17

1 852,71

29 276,75

408,84

82,41

50,96

484,01

28 382,76

4 588,37

1 085,66

81,31

2.190

Švestky a slívy

0809 40 05

90,22

52,69

2 709,25

672,12

1 411,56

22 305,71

311,50

62,79

38,83

368,76

21 624,58

3 495,84

827,16

61,95

2.200

Jahody

0810 10 00

179,72

104,96

5 397,24

1 338,97

2 812,04

44 436,34

620,55

125,09

77,35

734,63

43 079,44

6 964,24

1 647,82

123,41

2.205

Maliny

0810 20 10

304,95

178,09

9 157,95

2 271,94

4 771,43

75 398,89

1 052,93

212,25

131,25

1 246,51

73 096,51

11 816,81

2 796,00

209,39

2.210

Borůvky (plody druhu Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 455,44

849,98

43 708,32

10 843,32

22 772,69

359 857,54

5 025,34

1 012,99

626,42

5 949,26

348 868,97

56 398,30

13 344,49

999,38

2.220

Kiwi (Actinidia chinensis Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

64,65

37,76

1 941,50

481,66

1 011,55

15 984,71

223,22

45,00

27,83

264,26

15 496,61

2 505,19

592,76

44,39

2.230

Granátová jablka

ex 0810 90 95

314,59

183,72

9 447,45

2 343,76

4 922,26

77 782,38

1 086,22

218,95

135,40

1 285,92

75 407,22

12 190,36

2 884,38

216,01

2.240

Tomel (včetně ovoce Sharon)

ex 0810 90 95

143,42

83,76

4 306,99

1 068,49

2 244,00

35 460,10

495,19

99,82

61,73

586,24

34 377,29

5 557,45

1 314,96

98,48

2.250

Liči

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 7.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 88/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 535/2005

ze dne 6. dubna 2005

opravující italské znění nařízení (ES) č. 1623/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (1), a zejména na článek 26 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V italském znění čl. 34 odst. 3 druhého pododstavce nařízení Komise (ES) č. 1623/2000 (2) je chyba vyplývající ze změny, kterou vneslo nařízení (ES) č. 1774/2004. Je proto třeba tuto chybu opravit. |
| --- | --- |

(1)

V italském znění čl. 34 odst. 3 druhého pododstavce nařízení Komise (ES) č. 1623/2000 (2) je chyba vyplývající ze změny, kterou vneslo nařízení (ES) č. 1774/2004. Je proto třeba tuto chybu opravit.

| (2) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno, |
| --- | --- |

(2)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Se týká pouze italského znění.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. dubna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1795/2003 (Úř. věst. L 262, 14.10.2003, s. 13).

1

(2)  Úř. věst. L 194, 31.7.2000, s. 45. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1774/2004 (Úř. věst. L 316, 15.10.2004, s. 61).

2

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 7.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 88/10

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 18. března 2005,

kterým se mění rozhodnutí 97/80/ES, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích

(oznámeno pod číslem K(2005) 754)

(Text s významem pro EHP)

(2005/288/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 96/16/ES ze dne 19. března 1996 o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 5 odst. 2 směrnice 96/16/ES stanoví, že členské státy sdělí každý rok Komisi metodické informace týkající se údajů v souladu se standardním dotazníkem připraveným Komisí. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 5 odst. 2 směrnice 96/16/ES stanoví, že členské státy sdělí každý rok Komisi metodické informace týkající se údajů v souladu se standardním dotazníkem připraveným Komisí.

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (2) stanoví právní rámec pro statistiky Společenství, které jsou rozděleny podle územních jednotek; je proto třeba používat novou společnou klasifikaci (NUTS) pro předávání údajů týkajících se množství kravského mléka produkovaného zemědělskými podniky na úrovni regionů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (2) stanoví právní rámec pro statistiky Společenství, které jsou rozděleny podle územních jednotek; je proto třeba používat novou společnou klasifikaci (NUTS) pro předávání údajů týkajících se množství kravského mléka produkovaného zemědělskými podniky na úrovni regionů.

| (3) | S ohledem na rostoucí hospodářský význam obsahu bílkovin v mléku je stále více nezbytné mít k dispozici statistické informace o obsahu bílkovin v hlavních mléčných výrobcích. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na rostoucí hospodářský význam obsahu bílkovin v mléku je stále více nezbytné mít k dispozici statistické informace o obsahu bílkovin v hlavních mléčných výrobcích.

| (4) | Je třeba změnit a doplnit ustanovení rozhodnutí Komise 97/80/ES ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (3). |
| --- | --- |

(4)

Je třeba změnit a doplnit ustanovení rozhodnutí Komise 97/80/ES ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích (3).

| (5) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 97/80/ES se mění takto:

| 1. | V příloze II se doplňují tabulky H a I, které jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.

V příloze II se doplňují tabulky H a I, které jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí.

| 2. | Příloha III se nahrazuje přílohou II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

Příloha III se nahrazuje přílohou II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 78, 28.3.1996, s. 27. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/107/ES (Úř. věst. L 7, 13.1.2004, s. 40).

1

(2)  Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 24, 25.1.1997, s. 26. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Rady 98/582/ES (Úř. věst. L 281, 17.10.1998, s. 36).

3

---

PŘÍLOHA I

V příloze II rozhodnutí 97/80/ES se doplňují tabulky H a I:

„TABULKA H

Činnosti mlékáren

Mléčné bílkoviny z kravského mléka v hlavních mléčných výrobcích

Země: ... Rok: ...

| Kód | Výrobky | Množství (1)

  (1 000 t) | Obsah bílkovin (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 |
| 1 | Čerstvé výrobky | | |
| 11 | Konzumní mléko | | |
| 112 | Plnotučné mléko | | |
| 113 | Polotučné mléko | | |
| 114 | Odstředěné mléko | | |
| 12 | Podmáslí | | |
| 13 | Smetana | | |
| 2 | Hotové výrobky | | |
| 21 | Zahuštěné mléko | | |
| 221 | Sušená smetana | | |
| 222 | Sušené plnotučné mléko | | |
| 223 | Sušené částečně odstředěné mléko | | |
| 224 | Sušené odstředěné mléko | | |
| 225 | Sušené podmáslí | | |
| 23 | Máslo a ostatní výrobky z mléčného tuku | | |
| 2411 | Sýr z kravského mléka | | |
| 25 | Tavený sýr | | |
| 26 | Kasein a kaseináty | | |
| 27 | Syrovátka | | |

Kód

Výrobky

Množství (1)

(1 000 t)

Obsah bílkovin (t)

1

2

1

Čerstvé výrobky

11

Konzumní mléko

112

Plnotučné mléko

113

Polotučné mléko

114

Odstředěné mléko

12

Podmáslí

13

Smetana

2

Hotové výrobky

21

Zahuštěné mléko

221

Sušená smetana

222

Sušené plnotučné mléko

223

Sušené částečně odstředěné mléko

224

Sušené odstředěné mléko

225

Sušené podmáslí

23

Máslo a ostatní výrobky z mléčného tuku

2411

Sýr z kravského mléka

25

Tavený sýr

26

Kasein a kaseináty

27

Syrovátka

TABULKA I

Regionální údaje produkce kravského mléka

Země: ... Rok: ...

| Region | Kód NUTS 2 | Roční produkce kravského mléka
  (1 000 t) (2) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Země celkem | | “ |

Region

Kód NUTS 2

Roční produkce kravského mléka

(1 000 t) (2)

Země celkem

“

---

(1)  Sloupec 1: vyrobené množství v tisících tun během sledovaného období (rok). Definice: viz příloha II rozhodnutí 97/80/ES, tabulka B, sloupec 1.

1

(2)  Jedná se o veškeré kravské mléko s výjimkou mléka určeného pro odchov telat, avšak včetně mléka nadojeného (včetně mleziva) používaného pro krmení hospodářských zvířat.

2

---

PŘÍLOHA II

Příloha III rozhodnutí 97/80/ES se nahrazuje touto přílohou:

„PŘÍLOHA III

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 7.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 88/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 5. dubna 2005,

kterým se ukončuje antidumpingové řízení týkající se dovozů vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky a Tchaj-wanu

(2005/289/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po poradě s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Obecně

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 28. ledna 2004 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovozy vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 28. ledna 2004 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovozy vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno v důsledku stížnosti podané v prosinci 2003 společností Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (dále jen „stěžovatel“), jednající jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 70 % celkové produkce Společenství týkající se vysokopevnostních nití z polyesterů. Žaloba obsahovala důkazy o dumpingu uvedených výrobků, jakož i o podstatné újmě z toho vyplývající, což bylo pokládáno za dostatečný důvod pro zahájení antidumpingového řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno v důsledku stížnosti podané v prosinci 2003 společností Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (dále jen „stěžovatel“), jednající jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 70 % celkové produkce Společenství týkající se vysokopevnostních nití z polyesterů. Žaloba obsahovala důkazy o dumpingu uvedených výrobků, jakož i o podstatné újmě z toho vyplývající, což bylo pokládáno za dostatečný důvod pro zahájení antidumpingového řízení.

| (3) | Následně dne 8. března 2004 jeden ze stěžovatelů, výrobce KoSa, svoji podporu stížnosti stáhl. Mezitím španělský výrobce Brilén naopak vyjádřil svoji ochotu v řízení spolupracovat a stížnost podpořil. Dne 16. června 2004 CIRFS svoji stížnost stáhl s uvedením, že má vážné pochybnosti o tom, že řízení může problémy s dumpingem a z něho vyplývající újmu všem výrobcům ve Společenství uspokojivě vyřešit. Největší výrobce ve Společenství (Acordis) však požádal, aby se v řízení pokračovalo. Poněvadž Acordis a Brilén společně zajišťují celkem 40 % celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů ve Společenství, bylo rozhodnuto, že i nadále existují dostatečné důvody pro pokračování ve vyšetřování. |
| --- | --- |

(3)

Následně dne 8. března 2004 jeden ze stěžovatelů, výrobce KoSa, svoji podporu stížnosti stáhl. Mezitím španělský výrobce Brilén naopak vyjádřil svoji ochotu v řízení spolupracovat a stížnost podpořil. Dne 16. června 2004 CIRFS svoji stížnost stáhl s uvedením, že má vážné pochybnosti o tom, že řízení může problémy s dumpingem a z něho vyplývající újmu všem výrobcům ve Společenství uspokojivě vyřešit. Největší výrobce ve Společenství (Acordis) však požádal, aby se v řízení pokračovalo. Poněvadž Acordis a Brilén společně zajišťují celkem 40 % celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů ve Společenství, bylo rozhodnuto, že i nadále existují dostatečné důvody pro pokračování ve vyšetřování.

2.   Zahájení

| (4) | Komise oficiálně obeslala stěžovatele a známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu i orgány těchto zemí, dovozce a uživatele ve Společenství, kteří figurovali ve stížnosti jako dotčené strany, jakož i jejich sdružení, o zahájení řízení. Zainteresované strany dostaly příležitost sdělit svá stanoviska písemně a požadovat slyšení během časového období stanoveného v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

Komise oficiálně obeslala stěžovatele a známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu i orgány těchto zemí, dovozce a uživatele ve Společenství, kteří figurovali ve stížnosti jako dotčené strany, jakož i jejich sdružení, o zahájení řízení. Zainteresované strany dostaly příležitost sdělit svá stanoviska písemně a požadovat slyšení během časového období stanoveného v oznámení o zahájení řízení.

| (5) | Jeden z vyvážejících výrobců z Běloruska, tři vyvážející výrobci v Koreje, a dva vyvážející výrobci na Tchaj-wanu, jakož i tři výrobci ve Společenství, čtyřicet uživatelů, dvě sdružení uživatelů a tři dovozci sdělili svá stanoviska písemně. Všem stranám, které o to během předepsané lhůty požádaly, a které prokázaly, že existují konkrétní důvody, aby byly vyslyšeny, byla tato možnost poskytnuta. |
| --- | --- |

(5)

Jeden z vyvážejících výrobců z Běloruska, tři vyvážející výrobci v Koreje, a dva vyvážející výrobci na Tchaj-wanu, jakož i tři výrobci ve Společenství, čtyřicet uživatelů, dvě sdružení uživatelů a tři dovozci sdělili svá stanoviska písemně. Všem stranám, které o to během předepsané lhůty požádaly, a které prokázaly, že existují konkrétní důvody, aby byly vyslyšeny, byla tato možnost poskytnuta.

| (6) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vzhledem ke zjevně velkému počtu vývozců/výrobců v Koreji a dovozců ve Společenství lze v tomto šetření uplatnit odběr vzorků. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že počet vyvážejících výrobců z Koreje a dovozců ze Společenství, kteří vyjádřili svoji ochotu ke spolupráci, byl nižší, než se očekávalo, bylo rozhodnuto, že odběr vzorků není nutný. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vzhledem ke zjevně velkému počtu vývozců/výrobců v Koreji a dovozců ve Společenství lze v tomto šetření uplatnit odběr vzorků. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že počet vyvážejících výrobců z Koreje a dovozců ze Společenství, kteří vyjádřili svoji ochotu ke spolupráci, byl nižší, než se očekávalo, bylo rozhodnuto, že odběr vzorků není nutný.

3.   Dotazníky

| (7) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že jsou dotčeny, a všem dalším společnostem, jež se sami přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(7)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že jsou dotčeny, a všem dalším společnostem, jež se sami přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (8) | Komise obdržela reakce od šesti vyvážejících výrobců (jednoho z Běloruska, tří z Koreje a dvou z Tchaj-wanu), od jednoho stěžovatele z řad výrobců ve Společenství a dvou dalších výrobců ze Společenství, od pěti uživatelských společností a od tří dovozců. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela reakce od šesti vyvážejících výrobců (jednoho z Běloruska, tří z Koreje a dvou z Tchaj-wanu), od jednoho stěžovatele z řad výrobců ve Společenství a dvou dalších výrobců ze Společenství, od pěti uživatelských společností a od tří dovozců.

| (9) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely rozhodnutí o dumpingu, újmě z něho vyplývající a zájmech Společenství. Proběhly inspekce v prostorách následujících společností:






  a) | Výrobci ve Společenství:







  — | Acordis, Arnhem, Nizozemsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely rozhodnutí o dumpingu, újmě z něho vyplývající a zájmech Společenství. Proběhly inspekce v prostorách následujících společností:

a)

Výrobci ve Společenství:

—

Acordis, Arnhem, Nizozemsko,

| — | Brilén S.A., Barbastro, Španělsko; |
| --- | --- |

—

Brilén S.A., Barbastro, Španělsko;

| b) | Dovozci do Společenství:







  — | Pössiger GmbH, Rosendahl, Německo, |
| --- | --- | --- |

b)

Dovozci do Společenství:

—

Pössiger GmbH, Rosendahl, Německo,

| — | Mitsui Ltd., Londýn, Velká Británie; |
| --- | --- |

—

Mitsui Ltd., Londýn, Velká Británie;

| c) | Uživatelé ve Společenství:







  — | Cordstrap, Deurne, Nizozemsko, |
| --- | --- | --- |

c)

Uživatelé ve Společenství:

—

Cordstrap, Deurne, Nizozemsko,

| — | Güth & Wolf, Gütersloh, Německo, |
| --- | --- |

—

Güth & Wolf, Gütersloh, Německo,

| — | OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Německo, |
| --- | --- |

—

OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Německo,

| — | Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Německo; |
| --- | --- |

—

Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Německo;

| d) | Vyvážející výrobci z Koreje:







  — | Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Korea, |
| --- | --- | --- |

d)

Vyvážející výrobci z Koreje:

—

Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Korea,

| — | Hyosung Corporation, Soul, Korea, |
| --- | --- |

—

Hyosung Corporation, Soul, Korea,

| — | Kolon IndustriEC Inc., Soul, Korea; |
| --- | --- |

—

Kolon IndustriEC Inc., Soul, Korea;

| e) | Vyvážející výrobci z Tchaj-wanu:







  — | Far Eastern Textilec Co. Ltd., Taipei, Tchaj-wan, |
| --- | --- | --- |

e)

Vyvážející výrobci z Tchaj-wanu:

—

Far Eastern Textilec Co. Ltd., Taipei, Tchaj-wan,

| — | Shinkong Corporation, Taipei, Tchaj-wan; |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei, Tchaj-wan;

| f) | Spříznění dovozci do Společenství:







  — | Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francie, |
| --- | --- | --- |

f)

Spříznění dovozci do Společenství:

—

Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francie,

| — | Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Německo. |
| --- | --- |

—

Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Německo.

| (10) | Vyšetřování dumpingu a příslušné újmy se týkalo zkoumaného období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen období šetření nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce OŠ (dále jen „uvažované období“). |
| --- | --- |

(10)

Vyšetřování dumpingu a příslušné újmy se týkalo zkoumaného období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen období šetření nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce OŠ (dále jen „uvažované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (11) | Výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě) neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z nekonečných polyesterových vláken o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex („dotčený výrobek“) pocházející z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu, obvykle spadající pod kód KN 5402 20 00. |
| --- | --- |

(11)

Výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě) neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z nekonečných polyesterových vláken o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex („dotčený výrobek“) pocházející z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu, obvykle spadající pod kód KN 5402 20 00.

| (12) | Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití. K nim řadíme vyztužování výrobků z technické gumy, například dopravní pásy, hnací řemeny a hadice, radiální pláště; potažené a nepotažené tkaniny, například nepromokavé plachtoviny, billboardy, geotextilie, ochranné oděvy a bezpečnostní pásy; a aplikace s lineárním pnutím, například provazy, sítě a řemeny. |
| --- | --- |

(12)

Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití. K nim řadíme vyztužování výrobků z technické gumy, například dopravní pásy, hnací řemeny a hadice, radiální pláště; potažené a nepotažené tkaniny, například nepromokavé plachtoviny, billboardy, geotextilie, ochranné oděvy a bezpečnostní pásy; a aplikace s lineárním pnutím, například provazy, sítě a řemeny.

2.   Obdobný výrobek

| (13) | Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu a výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu. Tyto výrobky mají ve skutečnosti stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti i využití. |
| --- | --- |

(13)

Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu a výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu. Tyto výrobky mají ve skutečnosti stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti i využití.

| (14) | Vyvážející výrobce z Běloruska tvrdil, že výrobky, které do Společenství vyváží, nejsou podobné výrobkům vyráběným a prodávaným ve Společenství, a tudíž je nelze považovat za obdobné výrobky. Toto tvrzení se zakládá na údajných rozdílech v kvalitě a údajných rozdílech ve využití mezi výrobky vyváženými tímto vývozním výrobcem do Společenství a obdobnými druhy vyrobenými výrobci ze Společenství. Nicméně vyšetřování ukázalo, že výrobky vyráběné výrobci ze Společenství a prodávané na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální vlastnosti a využití jako výrobky vyvážené do Společenství daným vývozním výrobcem. |
| --- | --- |

(14)

Vyvážející výrobce z Běloruska tvrdil, že výrobky, které do Společenství vyváží, nejsou podobné výrobkům vyráběným a prodávaným ve Společenství, a tudíž je nelze považovat za obdobné výrobky. Toto tvrzení se zakládá na údajných rozdílech v kvalitě a údajných rozdílech ve využití mezi výrobky vyváženými tímto vývozním výrobcem do Společenství a obdobnými druhy vyrobenými výrobci ze Společenství. Nicméně vyšetřování ukázalo, že výrobky vyráběné výrobci ze Společenství a prodávané na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální vlastnosti a využití jako výrobky vyvážené do Společenství daným vývozním výrobcem.

| (15) | U výrobku vyváženého do Společenství z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného ve Společenství výrobci ze Společenství byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití, a tudíž je považujeme za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

U výrobku vyváženého do Společenství z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného ve Společenství výrobci ze Společenství byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití, a tudíž je považujeme za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Obecná metodika

| (16) | Níže uvedené obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje, Tchaj-wanu a s ohledem na pojem analogická země také na vyvážející výrobce z Běloruska. Předložená zjištění ohledně dumpingu pro každou z těchto zemí tudíž pouze popisují, co je pro každou vyvážející zemi specifické. |
| --- | --- |

(16)

Níže uvedené obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje, Tchaj-wanu a s ohledem na pojem analogická země také na vyvážející výrobce z Běloruska. Předložená zjištění ohledně dumpingu pro každou z těchto zemí tudíž pouze popisují, co je pro každou vyvážející zemi specifické.

1.1.   Běžná hodnota

| (17) | V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takových prodejů rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajících vývozních prodejů do Společenství. |
| --- | --- |

(17)

V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takových prodejů rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajících vývozních prodejů do Společenství.

| (18) | Komise následně určila druhy obdobných výrobků, které na domácím trhu prodávaly společnosti s celkově reprezentativními prodeji, jež byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(18)

Komise následně určila druhy obdobných výrobků, které na domácím trhu prodávaly společnosti s celkově reprezentativními prodeji, jež byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Společenství.

| (19) | Následně a pro každý druh výrobku, který vyvážející výrobce prodával na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Společenství, bylo stanoveno, zda byly domácí prodeje dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodeje určitého druhu výrobku se považují za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu tohoto druhu představoval během OŠ nejméně 5 % celkového objemu prodejů obdobného druhu výrobku vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(19)

Následně a pro každý druh výrobku, který vyvážející výrobce prodával na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Společenství, bylo stanoveno, zda byly domácí prodeje dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodeje určitého druhu výrobku se považují za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu tohoto druhu představoval během OŠ nejméně 5 % celkového objemu prodejů obdobného druhu výrobku vyváženého do Společenství.

| (20) | Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodeje jednotlivých společností mohly považovat za uskutečněné v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To provedla stanovením podílu ziskových prodejů na domácím trhu nezávislým odběratelům, a sice z každého druhu vyvážených výrobků: a) u druhů výrobků, kde více než 80 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, a kde vážený průměr prodejní ceny byl stejný nebo vyšší než jednotkové náklady, vypočítala se běžná hodnota podle druhu výrobku jako vážený průměr veškerých prodejních cen příslušného druhu výrobku na domácím trhu; b) u druhů výrobků, kde nejméně 10 %, ale nejvýše 80 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr prodejních cen na domácím trhu, u nichž se zjistilo, že jsou stejné jako jednotkové náklady dotčeného druhu výrobku, nebo vyšší; c) u těch druhů výrobků, kde nejvýše 10 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, se usoudilo, že druh dotčeného výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(20)

Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodeje jednotlivých společností mohly považovat za uskutečněné v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To provedla stanovením podílu ziskových prodejů na domácím trhu nezávislým odběratelům, a sice z každého druhu vyvážených výrobků: a) u druhů výrobků, kde více než 80 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, a kde vážený průměr prodejní ceny byl stejný nebo vyšší než jednotkové náklady, vypočítala se běžná hodnota podle druhu výrobku jako vážený průměr veškerých prodejních cen příslušného druhu výrobku na domácím trhu; b) u druhů výrobků, kde nejméně 10 %, ale nejvýše 80 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr prodejních cen na domácím trhu, u nichž se zjistilo, že jsou stejné jako jednotkové náklady dotčeného druhu výrobku, nebo vyšší; c) u těch druhů výrobků, kde nejvýše 10 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, se usoudilo, že druh dotčeného výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku.

| (21) | U prodejů druhů výrobků neuskutečněných v běžném obchodním styku, jakož i u druhů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba určit běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(21)

U prodejů druhů výrobků neuskutečněných v běžném obchodním styku, jakož i u druhů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba určit běžnou hodnotu.

| (22) | Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady („PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady před tím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a při výpočtu běžných hodnot, upraveny. |
| --- | --- |

(22)

Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady („PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady před tím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a při výpočtu běžných hodnot, upraveny.

1.2.   Vývozní cena

| (23) | Ve všech případech, kde byl dotčený výrobek vyvezen nezávislým odběratelům do Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacené nebo splatné vývozní ceny. |
| --- | --- |

(23)

Ve všech případech, kde byl dotčený výrobek vyvezen nezávislým odběratelům do Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacené nebo splatné vývozní ceny.

| (24) | V případě, kdy byl prodej uskutečněný prostřednictvím spřízněného dovozce, byla vývozní cena stanovena na základě maloobchodní ceny nezávislým odběratelům v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pro stanovení spolehlivé vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu byly prvnímu nezávislému kupujícímu ve Společenství upraveny maloobchodní ceny u všech nákladů včetně cel a daní, vzniklých mezi dovozem a maloobchodním prodejem. Tyto náklady zahrnovaly náklady na dopravu, manipulaci, nakládání, pojištění a vedlejší náklady, jakož i PSR náklady vzniklé příslušnému dovozci. Maloobchodní cena byla dále upravena o přiměřené ziskové rozpětí, které podle šetření dosahovali nezávislí dovozci dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(24)

V případě, kdy byl prodej uskutečněný prostřednictvím spřízněného dovozce, byla vývozní cena stanovena na základě maloobchodní ceny nezávislým odběratelům v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pro stanovení spolehlivé vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu byly prvnímu nezávislému kupujícímu ve Společenství upraveny maloobchodní ceny u všech nákladů včetně cel a daní, vzniklých mezi dovozem a maloobchodním prodejem. Tyto náklady zahrnovaly náklady na dopravu, manipulaci, nakládání, pojištění a vedlejší náklady, jakož i PSR náklady vzniklé příslušnému dovozci. Maloobchodní cena byla dále upravena o přiměřené ziskové rozpětí, které podle šetření dosahovali nezávislí dovozci dotčeného výrobku.

1.3.   Srovnání

| (25) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo uskutečněno na základě ceny ze závodu. Aby se zajistilo spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(25)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo uskutečněno na základě ceny ze závodu. Aby se zajistilo spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.

1.4.   Dumpingové rozpětí

| (26) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce porovnal vážený průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(26)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce porovnal vážený průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

2.   Bělorusko

2.1.   Analogická země

| (27) | Poněvadž není Bělorusko tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení, běžná hodnota se musela založit na informacích získaných ve vhodném tržním hospodářství třetí země, v níž se výrobek vyrábí a též prodává. V oznámení o zahájení šetření se počítalo s tím, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro Bělorusko budou vhodnou analogickou zemí Spojené státy americké (dále jen „USA“). |
| --- | --- |

(27)

Poněvadž není Bělorusko tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení, běžná hodnota se musela založit na informacích získaných ve vhodném tržním hospodářství třetí země, v níž se výrobek vyrábí a též prodává. V oznámení o zahájení šetření se počítalo s tím, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro Bělorusko budou vhodnou analogickou zemí Spojené státy americké (dále jen „USA“).

| (28) | Jediný vyvážející výrobce v Bělorusku, JSC „Mogilevkhimvolokno“, a vláda Běloruska proti tomuto návrhu protestovali a navrhli použít Tchaj-wan. Byly předloženy tyto argumenty:






  — | skutečnost, že tchajwanští vývozci údajně provádějí dumping je pro účely výběru vhodné analogické země bezpředmětné; |
| --- | --- | --- |

(28)

Jediný vyvážející výrobce v Bělorusku, JSC „Mogilevkhimvolokno“, a vláda Běloruska proti tomuto návrhu protestovali a navrhli použít Tchaj-wan. Byly předloženy tyto argumenty:

—

skutečnost, že tchajwanští vývozci údajně provádějí dumping je pro účely výběru vhodné analogické země bezpředmětné;

| — | stěžovatelé mají spřízněné společnosti s rozsáhlými výrobními zařízeními v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společností; |
| --- | --- |

—

stěžovatelé mají spřízněné společnosti s rozsáhlými výrobními zařízeními v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společností;

| — | podobnost úrovně hospodářského rozvoje těchto zemí, objemů výroby a konečných výrobků mezi Tchaj-wanem na jedné straně, a Běloruskem, na rozdíl od situace v USA, na straně druhé; a |
| --- | --- |

—

podobnost úrovně hospodářského rozvoje těchto zemí, objemů výroby a konečných výrobků mezi Tchaj-wanem na jedné straně, a Běloruskem, na rozdíl od situace v USA, na straně druhé; a

| — | Tchaj-wan byl zvolen jako analogická země pro Bělorusko v předchozích šetřeních týkajících se textilních výrobků a podléhá stejnému vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Tchaj-wan byl zvolen jako analogická země pro Bělorusko v předchozích šetřeních týkajících se textilních výrobků a podléhá stejnému vyšetřování.

| (29) | Komise kontaktovala všechny známé výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v USA. Ani přes značné úsilí vynaložené ze strany Komise se však nedosáhlo spolupráce s žádnou z těchto společností v rámci prodloužené lhůty stanovené pro tento účel. V důsledku toho již Komise nebyla názoru, že je vhodné považovat USA pro toto vyšetřování za analogickou zemi. |
| --- | --- |

(29)

Komise kontaktovala všechny známé výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v USA. Ani přes značné úsilí vynaložené ze strany Komise se však nedosáhlo spolupráce s žádnou z těchto společností v rámci prodloužené lhůty stanovené pro tento účel. V důsledku toho již Komise nebyla názoru, že je vhodné považovat USA pro toto vyšetřování za analogickou zemi.

| (30) | Komise, která vzala v úvahu lhůty vyšetřování a nedostatek spolupráce ze strany USA, dále prošetřovala, zda by se jedna z vyvážejících zemí podrobená vyšetřování (Korea nebo Tchaj-wan) mohla stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro Bělorusko. |
| --- | --- |

(30)

Komise, která vzala v úvahu lhůty vyšetřování a nedostatek spolupráce ze strany USA, dále prošetřovala, zda by se jedna z vyvážejících zemí podrobená vyšetřování (Korea nebo Tchaj-wan) mohla stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro Bělorusko.

| (31) | Obě země by vyhovovaly vzhledem k podobné úrovni rozvoje a objemů výroby. Nicméně při srovnání Koreje a Tchaj-wanu se ukázalo, že Korea vyhovuje nejlépe, neboť existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků mezi Běloruskem a Koreou než mezi Běloruskem a Tchaj-wanem. Je třeba také uvést, že v Koreji existuje více hospodářských subjektů zabývajících se výrobou a prodejem dotčeného výrobku než na Tchaj-wanu a že korejský trh s dotčeným výrobkem je reprezentativnější než tchajwanský trh, jak pokud jde o celkovou hodnotu, tak pokud jde o celkové množství. |
| --- | --- |

(31)

Obě země by vyhovovaly vzhledem k podobné úrovni rozvoje a objemů výroby. Nicméně při srovnání Koreje a Tchaj-wanu se ukázalo, že Korea vyhovuje nejlépe, neboť existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků mezi Běloruskem a Koreou než mezi Běloruskem a Tchaj-wanem. Je třeba také uvést, že v Koreji existuje více hospodářských subjektů zabývajících se výrobou a prodejem dotčeného výrobku než na Tchaj-wanu a že korejský trh s dotčeným výrobkem je reprezentativnější než tchajwanský trh, jak pokud jde o celkovou hodnotu, tak pokud jde o celkové množství.

| (32) | Na tomto základě se v souladu se čl. 2 odst. 7 základního nařízení Komise rozhodla použít jako analogickou zemi Koreu. |
| --- | --- |

(32)

Na tomto základě se v souladu se čl. 2 odst. 7 základního nařízení Komise rozhodla použít jako analogickou zemi Koreu.

2.2.   Běžná hodnota

| (33) | Po zvolení Koreje za analogickou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u korejských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné na domácím trhu v Koreji za obdobné druhy výrobků, pokud se zjistilo, že prodeje byly realizované v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků. |
| --- | --- |

(33)

Po zvolení Koreje za analogickou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u korejských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné na domácím trhu v Koreji za obdobné druhy výrobků, pokud se zjistilo, že prodeje byly realizované v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.

| (34) | U zbylých vyvážených druhů výrobků, které korejský výrobce buď neprodával v běžném obchodním styku v Koreji nebo v reprezentativních množstvích na domácím trhu, se použil výpočet běžné hodnoty. Běžná hodnota byla vypočtena na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(34)

U zbylých vyvážených druhů výrobků, které korejský výrobce buď neprodával v běžném obchodním styku v Koreji nebo v reprezentativních množstvích na domácím trhu, se použil výpočet běžné hodnoty. Běžná hodnota byla vypočtena na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění.

2.3.   Vývozní cena

| (35) | Protože údaje o množství a hodnotě vývozních prodejů uvedené výlučným vývozním prodejcem v Bělorusku, JSC „Mogilevkhimvolokno“ byly v souladu s údaji z Eurostatu týkajícími se celkových dovozů dotčeného výrobku z Běloruska, bylo považováno za vhodné, použít údaje o vývozních prodejích tohoto jediného vyvážející výrobce, ačkoli se tyto údaje neověřovaly na místě. |
| --- | --- |

(35)

Protože údaje o množství a hodnotě vývozních prodejů uvedené výlučným vývozním prodejcem v Bělorusku, JSC „Mogilevkhimvolokno“ byly v souladu s údaji z Eurostatu týkajícími se celkových dovozů dotčeného výrobku z Běloruska, bylo považováno za vhodné, použít údaje o vývozních prodejích tohoto jediného vyvážející výrobce, ačkoli se tyto údaje neověřovaly na místě.

| (36) | Veškeré vývozní prodeje společnosti JSC „Mogilevkhimvolokno“ byly přímo realizovány nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. |
| --- | --- |

(36)

Veškeré vývozní prodeje společnosti JSC „Mogilevkhimvolokno“ byly přímo realizovány nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

2.4.   Srovnání

| (37) | Aby se zajistilo spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. V oprávněných případech se povolily rozdíly v nákladech na dopravu, přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, dovozních poplatcích a nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech. |
| --- | --- |

(37)

Aby se zajistilo spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. V oprávněných případech se povolily rozdíly v nákladech na dopravu, přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, dovozních poplatcích a nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech.

| (38) | Společnost JSC „Mogilevkhimvolokno“ tvrdila, že nehledě na argumenty uvedené výše ve 14. bodu odůvodnění, pokud se její výrobek považuje za obdobný výrobek, bylo by vhodné provést úpravy kvůli údajným rozdílům v kvalitě a využití. Poněvadž tento požadavek nebyl opodstatněný, byl zamítnut. |
| --- | --- |

(38)

Společnost JSC „Mogilevkhimvolokno“ tvrdila, že nehledě na argumenty uvedené výše ve 14. bodu odůvodnění, pokud se její výrobek považuje za obdobný výrobek, bylo by vhodné provést úpravy kvůli údajným rozdílům v kvalitě a využití. Poněvadž tento požadavek nebyl opodstatněný, byl zamítnut.

2.5.   Dumpingové rozpětí

| (39) | Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, upravený vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro každý druh výrobku z analogické země se porovnal s upraveným váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího druhu dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska. Na základě tohoto srovnání byla zjištěna nulová dumpingová rozpětí s ohledem na vývozy z Běloruska do Společenství. |
| --- | --- |

(39)

Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, upravený vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro každý druh výrobku z analogické země se porovnal s upraveným váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího druhu dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska. Na základě tohoto srovnání byla zjištěna nulová dumpingová rozpětí s ohledem na vývozy z Běloruska do Společenství.

| (40) | Spolupracující vývozce z Běloruska představoval veškerou výrobu a veškerý vývoz dotčeného výrobku z Běloruska. Tudíž dumpingové rozpětí pro celou zemi bylo také určeno jako nulové. S ohledem na nulové dumpingové rozpětí pro celou zemi se také došlo k závěru, že vyšetřování by se mělo ukončit, aniž by se přijala opatření týkající se dovozů pocházejících z Běloruska v souladu se čl. 9 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Spolupracující vývozce z Běloruska představoval veškerou výrobu a veškerý vývoz dotčeného výrobku z Běloruska. Tudíž dumpingové rozpětí pro celou zemi bylo také určeno jako nulové. S ohledem na nulové dumpingové rozpětí pro celou zemi se také došlo k závěru, že vyšetřování by se mělo ukončit, aniž by se přijala opatření týkající se dovozů pocházejících z Běloruska v souladu se čl. 9 odst. 3 základního nařízení.

3.   Korejská republika

3.1.   Běžná hodnota

| (41) | U určitých druhů výrobků, které do Společenství prodávají tři vyšetřované společnosti, bylo zjištěno, že domácí prodej se uskutečňuje v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto druhy výrobků založena na cenách skutečné zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

U určitých druhů výrobků, které do Společenství prodávají tři vyšetřované společnosti, bylo zjištěno, že domácí prodej se uskutečňuje v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto druhy výrobků založena na cenách skutečné zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

| (42) | U prodeje druhů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u druhů výrobků, které se neprodaly v reprezentativních množstvích na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Všechny tři vyšetřované společnosti určité druhy těchto výrobků na vývoz do Společenství prodávaly. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(42)

U prodeje druhů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u druhů výrobků, které se neprodaly v reprezentativních množstvích na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Všechny tři vyšetřované společnosti určité druhy těchto výrobků na vývoz do Společenství prodávaly. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění.

3.2.   Vývozní cena

| (43) | Veškeré vývozní prodeje jednoho vyvážející výrobce a část těchto prodejů jiného vyvážející výrobce byly přímo určeny spřízněným dovozcům ve Společenství. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byl výrobek poprvé prodán nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou ve 24. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(43)

Veškeré vývozní prodeje jednoho vyvážející výrobce a část těchto prodejů jiného vyvážející výrobce byly přímo určeny spřízněným dovozcům ve Společenství. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byl výrobek poprvé prodán nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou ve 24. bodu odůvodnění.

| (44) | Zbylé vývozy dotčeného výrobku dvou vyvážejících výrobců byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Pro tyto prodeje byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. |
| --- | --- |

(44)

Zbylé vývozy dotčeného výrobku dvou vyvážejících výrobců byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Pro tyto prodeje byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

3.3.   Srovnání

| (45) | Aby se zajistilo spravedlivé srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. U všech vyšetřovaných vyvážejících výrobců se v oprávněných případech povolily rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech. |
| --- | --- |

(45)

Aby se zajistilo spravedlivé srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. U všech vyšetřovaných vyvážejících výrobců se v oprávněných případech povolily rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech.

| (46) | Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu týkající se množstevní slevy u maloobchodní ceny svého spřízněného dovozce stanovené prvnímu nezávislému odběrateli s tím, že jeho maloobchodní ceny pro některé odběratele, kteří měli čtvrtletní smlouvy, byly nižší, než ceny pro klienty, kteří nakupovali na základě promptního obchodu. Dále tvrdil, že takové smlouvy se neuzavírají s domácími odběrateli, a tudíž by se měla učinit úprava v vývozní ceně, aby se umožnilo náležité srovnání vývozních cen a běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(46)

Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu týkající se množstevní slevy u maloobchodní ceny svého spřízněného dovozce stanovené prvnímu nezávislému odběrateli s tím, že jeho maloobchodní ceny pro některé odběratele, kteří měli čtvrtletní smlouvy, byly nižší, než ceny pro klienty, kteří nakupovali na základě promptního obchodu. Dále tvrdil, že takové smlouvy se neuzavírají s domácími odběrateli, a tudíž by se měla učinit úprava v vývozní ceně, aby se umožnilo náležité srovnání vývozních cen a běžné hodnoty.

| (47) | Komise prošetřovala vhodnost požadovaných úprav. Vyšetřování ukázalo, že někteří odběratelé ve Společenství skutečně čtvrtletní smlouvy se spřízněnými dovozci měli. Poněvadž bylo zjištěno, že domácí odběratelé takové smlouvy neměli, bylo dále prošetřováno, zda běžná hodnota a vývozní cena byly srovnatelné. Nebylo možné zjistit, zda ceny pro odběratele ve Společenství zahrnovaly údajnou slevu. Navíc údajná sleva nebyla na fakturách uvedena jako sleva, nebyly vydány žádné dobropisy týkající se slevy a údajná sleva nefigurovala v účetnictví výrobce, ani spřízněného dovozce. Je třeba poznamenat, že množstevní slevy lze zvažovat pro úpravu pouze tehdy, pokud jsou skutečně poskytovány pro rozdíly v množstvích přímo souvisejících s uvažovaným prodejem. V tomto případě však nebylo možno rozhodnout, že dotčená společnost takové slevy poskytovala. V důsledku toho, a vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že běžná hodnota a vývozní cena jsou srovnatelné, byla požadovaná úprava týkající se množstevní slevy zamítnuta. |
| --- | --- |

(47)

Komise prošetřovala vhodnost požadovaných úprav. Vyšetřování ukázalo, že někteří odběratelé ve Společenství skutečně čtvrtletní smlouvy se spřízněnými dovozci měli. Poněvadž bylo zjištěno, že domácí odběratelé takové smlouvy neměli, bylo dále prošetřováno, zda běžná hodnota a vývozní cena byly srovnatelné. Nebylo možné zjistit, zda ceny pro odběratele ve Společenství zahrnovaly údajnou slevu. Navíc údajná sleva nebyla na fakturách uvedena jako sleva, nebyly vydány žádné dobropisy týkající se slevy a údajná sleva nefigurovala v účetnictví výrobce, ani spřízněného dovozce. Je třeba poznamenat, že množstevní slevy lze zvažovat pro úpravu pouze tehdy, pokud jsou skutečně poskytovány pro rozdíly v množstvích přímo souvisejících s uvažovaným prodejem. V tomto případě však nebylo možno rozhodnout, že dotčená společnost takové slevy poskytovala. V důsledku toho, a vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že běžná hodnota a vývozní cena jsou srovnatelné, byla požadovaná úprava týkající se množstevní slevy zamítnuta.

| (48) | Všechny tři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozní poplatky údajně nesl obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, ta však byla vrácena nebo nebyla placena, když byl výrobek prodán na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(48)

Všechny tři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozní poplatky údajně nesl obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, ta však byla vrácena nebo nebyla placena, když byl výrobek prodán na vývoz do Společenství.

| (49) | Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto tří společností nedokázala prokázat, že dovozní poplatky vrácené společnostem vznikly kvůli vývozům dotčeného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(49)

Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto tří společností nedokázala prokázat, že dovozní poplatky vrácené společnostem vznikly kvůli vývozům dotčeného výrobku do Společenství.

| (50) | Jedna společnost žádala o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písmeno f) základního nařízení s ohledem na rozdíly v přímo souvisejících nákladech na balení u vyvážených výrobků a výrobků prodávaných na domácím trhu. V tomto ohledu společnost nedokázala prokázat jakýkoli rozdíl v nákladech ovlivňující srovnatelnost cen mezi balením dotčeného výrobku a obdobného výrobku produktu prodávaného spolupracujícími korejskými vývozci na svém domácím trhu. Tudíž byl tento požadavek zamítnut. |
| --- | --- |

(50)

Jedna společnost žádala o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písmeno f) základního nařízení s ohledem na rozdíly v přímo souvisejících nákladech na balení u vyvážených výrobků a výrobků prodávaných na domácím trhu. V tomto ohledu společnost nedokázala prokázat jakýkoli rozdíl v nákladech ovlivňující srovnatelnost cen mezi balením dotčeného výrobku a obdobného výrobku produktu prodávaného spolupracujícími korejskými vývozci na svém domácím trhu. Tudíž byl tento požadavek zamítnut.

3.4.   Dumpingová rozpětí

| (51) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení, byl u každé společnosti pro každý druh výrobku určený upravený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s upraveným váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího druhu výrobku. |
| --- | --- |

(51)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení, byl u každé společnosti pro každý druh výrobku určený upravený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s upraveným váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího druhu výrobku.

| (52) | Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství bez úhrady cla následující:






  Honeywell Sysko Co., Inc. | 4,5 % |
| --- | --- | --- |
| Hyosung Corporation | 0 % |
| Kolon Industries Inc. | 0 %. |

(52)

Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství bez úhrady cla následující:

Honeywell Sysko Co., Inc.

4,5 %

Hyosung Corporation

0 %

Kolon Industries Inc.

0 %.

| (53) | S ohledem na dovozy pocházející z Koreje je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu všichni tři výše uvedení vyvážející výrobci představují veškeré vývozy pocházející z této země. Aby se zjistilo, zda dumpingové rozpětí za celou zemi bylo nižší než de minimis, stanovil se vážený průměr dumpingového rozpětí na celou zemi. Bylo zjištěno, že toto rozpětí bylo nižší než de minimis kvůli významu vývozů firem Hyosung a Kolon ve srovnání s vývozy společnosti Honeywell. Vzhledem k celkové dumpingové marži de minimis v zemi bylo uzavřeno, že šetření by mělo být ukončeno bez přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovozy pocházející z Korejské republiky v souladu se čl. 9 odst. 3 základní nařízení. |
| --- | --- |

(53)

S ohledem na dovozy pocházející z Koreje je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu všichni tři výše uvedení vyvážející výrobci představují veškeré vývozy pocházející z této země. Aby se zjistilo, zda dumpingové rozpětí za celou zemi bylo nižší než de minimis, stanovil se vážený průměr dumpingového rozpětí na celou zemi. Bylo zjištěno, že toto rozpětí bylo nižší než de minimis kvůli významu vývozů firem Hyosung a Kolon ve srovnání s vývozy společnosti Honeywell. Vzhledem k celkové dumpingové marži de minimis v zemi bylo uzavřeno, že šetření by mělo být ukončeno bez přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovozy pocházející z Korejské republiky v souladu se čl. 9 odst. 3 základní nařízení.

4.   Tchaj-wan

4.1.   Běžná hodnota

| (54) | U velké většiny druhů výrobků prodávaných na vývoz do Společenství se u obou vyšetřovaných tchajwanských společností zjistilo, že domácí prodeje byly uskutečněny v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota u těchto druhů výrobků byla založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu Tchaj-wanu během období šetření, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 základní nařízení. |
| --- | --- |

(54)

U velké většiny druhů výrobků prodávaných na vývoz do Společenství se u obou vyšetřovaných tchajwanských společností zjistilo, že domácí prodeje byly uskutečněny v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota u těchto druhů výrobků byla založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu Tchaj-wanu během období šetření, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 základní nařízení.

| (55) | U prodejů těch druhů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u druhů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativních množstvích na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti prodávaly omezená množství některých takových druhů výrobků na vývoz do Společenství. Běžná hodnota byla vypočítána na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(55)

U prodejů těch druhů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u druhů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativních množstvích na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti prodávaly omezená množství některých takových druhů výrobků na vývoz do Společenství. Běžná hodnota byla vypočítána na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění.

4.2.   Vývozní cena

| (56) | Veškeré prodeje dotčeného výrobku uskutečněné dvěma vyvážející výrobci na trh Společenství byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné. |
| --- | --- |

(56)

Veškeré prodeje dotčeného výrobku uskutečněné dvěma vyvážející výrobci na trh Společenství byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

4.3.   Srovnání

| (57) | Aby se zajistilo spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. U obou vyšetřovaných vyvážejících výrobců se v oprávněných případech povolily rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, dovozních poplatcích a nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech. |
| --- | --- |

(57)

Aby se zajistilo spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. U obou vyšetřovaných vyvážejících výrobců se v oprávněných případech povolily rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, dovozních poplatcích a nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech.

4.4.   Dumpingová rozpětí

| (58) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti upravený vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro každý druh výrobku porovnán s upraveným váženým průměrem vývozních cen každého odpovídajícího druhu výrobku. |
| --- | --- |

(58)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti upravený vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro každý druh výrobku porovnán s upraveným váženým průměrem vývozních cen každého odpovídajícího druhu výrobku.

| (59) | Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranici Společenství bez úhrady cla následující:






  Far Eastern Textiles Corporation | 5,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Corporation | 0 % |

(59)

Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranici Společenství bez úhrady cla následující:

Far Eastern Textiles Corporation

5,5 %

Shinkong Corporation

0 %

| (60) | Poněvadž úroveň spolupráce byla vysoká (více než 80 % vývozů dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do Společenství), zbývající dumpingové rozpětí bylo stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí, které bylo stanoveno pro spolupracující vyvážející výrobce Far Eastern Textiles Corporation, konkrétně 5,5 %. |
| --- | --- |

(60)

Poněvadž úroveň spolupráce byla vysoká (více než 80 % vývozů dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do Společenství), zbývající dumpingové rozpětí bylo stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí, které bylo stanoveno pro spolupracující vyvážející výrobce Far Eastern Textiles Corporation, konkrétně 5,5 %.

D.   ÚJMA

1.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (61) | V rámci Společenství vyrábí obdobný výrobek šest výrobců, tedy dvě společnosti, jejichž jménem byla stížnost podána (Acordis a KoSa), a čtyři další výrobci. Jak je uvedeno výše ve 3. bodu odůvodnění, KoSa stáhla svoji podporu stížnosti dne 8. března 2004. |
| --- | --- |

(61)

V rámci Společenství vyrábí obdobný výrobek šest výrobců, tedy dvě společnosti, jejichž jménem byla stížnost podána (Acordis a KoSa), a čtyři další výrobci. Jak je uvedeno výše ve 3. bodu odůvodnění, KoSa stáhla svoji podporu stížnosti dne 8. března 2004.

| (62) | Jeden ze čtyř dalších výrobců obdobného výrobku ve Společenství, španělská společnost Brilén, se přidala po zahájení řízení, aby stížnost podpořila a poskytla v průběhu řízení plnou spolupráci. |
| --- | --- |

(62)

Jeden ze čtyř dalších výrobců obdobného výrobku ve Společenství, španělská společnost Brilén, se přidala po zahájení řízení, aby stížnost podpořila a poskytla v průběhu řízení plnou spolupráci.

| (63) | Další výrobce Společenství, Honeywell s výrobními zařízeními mimo jiné ve Francii, předložil vyplněný dotazník. Po jeho předložení se Honeywell rozhodl řízení oponovat. |
| --- | --- |

(63)

Další výrobce Společenství, Honeywell s výrobními zařízeními mimo jiné ve Francii, předložil vyplněný dotazník. Po jeho předložení se Honeywell rozhodl řízení oponovat.

| (64) | Dva výrobci ze Společenství, kteří podporují vyšetřování, Acordis a Brilén, představují celkově přibližně 40 % výroby Společenství dotčeného výrobku během OŠ. Budou považováni za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou se dále označovat jako „výrobní odvětví Společenství.“ |
| --- | --- |

(64)

Dva výrobci ze Společenství, kteří podporují vyšetřování, Acordis a Brilén, představují celkově přibližně 40 % výroby Společenství dotčeného výrobku během OŠ. Budou považováni za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou se dále označovat jako „výrobní odvětví Společenství.“

| (65) | Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství zahrnuje pouze dva výrobce, bylo nutné údaje vztahující se k výrobnímu odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství zahrnuje pouze dva výrobce, bylo nutné údaje vztahující se k výrobnímu odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.

2.   Spotřeba ve Společenství

| (66) | Spotřeba ve Společenství se určila na základě výroby všech výrobců obdobného výrobku ve Společenství, jak ji odhaduje stěžovatel, plus dovozy ze všech zemí, jak je uvádí Eurostat, mínus vývozy do všech zemí podle údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(66)

Spotřeba ve Společenství se určila na základě výroby všech výrobců obdobného výrobku ve Společenství, jak ji odhaduje stěžovatel, plus dovozy ze všech zemí, jak je uvádí Eurostat, mínus vývozy do všech zemí podle údajů Eurostatu.

| (67) | Bylo zjištěno, že spotřeba ve Společenství zůstala během sledovaného období v podstatě stabilní, neboť se zvýšila pouze o 1 %. Podrobné údaje uvádíme níže:









  Spotřeba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 206 000 | 206 900 | 207 900 | 207 400 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 101 |

(67)

Bylo zjištěno, že spotřeba ve Společenství zůstala během sledovaného období v podstatě stabilní, neboť se zvýšila pouze o 1 %. Podrobné údaje uvádíme níže:

Spotřeba

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Tuny

206 000

206 900

207 900

207 400

Index

100

100

101

101

3.   Objem dumpingových dovozů a podíl na trhu

| (68) | Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že pouze jeden tchajwanský výrobce dotčeného výrobku na vývoz se během OŠ dopouštěl dumpingu, bylo nutné údaje týkající se dovozů dotčeného výrobku do Společenství od tohoto vyvážejícího výrobce indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že pouze jeden tchajwanský výrobce dotčeného výrobku na vývoz se během OŠ dopouštěl dumpingu, bylo nutné údaje týkající se dovozů dotčeného výrobku do Společenství od tohoto vyvážejícího výrobce indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.

| (69) | Údaje týkající se objemu dumpingových dovozů za období mezi rokem 2000 a OŠ se zakládají na údajích poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, o kterém se zjistilo, že během OŠ prováděl dumping. Dumpingové dovozy pocházející z Tchaj-wanu se snížily o 16 % v období let 2000 až 2001, ale zvýšily se výrazně v roce 2002 a během OŠ, s celkovým zvýšením 112 % během uvažovaného období. Podíl dumpingových dovozů pocházející z Tchaj-wanu na trhu se vyvíjel obdobným způsobem. Je třeba poznamenat, že podíl na trhu byl během uvažovaného období omezený a nikdy nedosáhl 4 %.









  Dovozy | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objemy (tun) | Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 84 | 136 | 212 |
| Podíl na trhu | Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 84 | 135 | 211 |

(69)

Údaje týkající se objemu dumpingových dovozů za období mezi rokem 2000 a OŠ se zakládají na údajích poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, o kterém se zjistilo, že během OŠ prováděl dumping. Dumpingové dovozy pocházející z Tchaj-wanu se snížily o 16 % v období let 2000 až 2001, ale zvýšily se výrazně v roce 2002 a během OŠ, s celkovým zvýšením 112 % během uvažovaného období. Podíl dumpingových dovozů pocházející z Tchaj-wanu na trhu se vyvíjel obdobným způsobem. Je třeba poznamenat, že podíl na trhu byl během uvažovaného období omezený a nikdy nedosáhl 4 %.

Dovozy

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Objemy (tun)

Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše)

Index

100

84

136

212

Podíl na trhu

Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše)

Index

100

84

135

211

4.   Ceny dotčených dovozů

| (70) | Údaje ohledně cen dumpingových dovozů za období mezi rokem 2000 a OŠ jsou založeny na údajích, které dodal spolupracující vyvážející výrobce, o kterém se zjistilo, že během OŠ prováděl dumping. |
| --- | --- |

(70)

Údaje ohledně cen dumpingových dovozů za období mezi rokem 2000 a OŠ jsou založeny na údajích, které dodal spolupracující vyvážející výrobce, o kterém se zjistilo, že během OŠ prováděl dumping.

a)   Vývoj cen

| (71) | Podle údajů shromážděných během vyšetřování se dovozní ceny z Tchaj-wanu stále snižovaly, během uvažovaného období celkově o 29 %.









  Dovozní ceny | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eur za tunu | Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 99 | 80 | 71 |

(71)

Podle údajů shromážděných během vyšetřování se dovozní ceny z Tchaj-wanu stále snižovaly, během uvažovaného období celkově o 29 %.

Dovozní ceny

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Eur za tunu

Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše)

Index

100

99

80

71

b)   Cenové podbízení

| (72) | U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno srovnání mezi průměrnými prodejními cenami vyvážejících výrobců a průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství. Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě „ze závodu“ (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejícího výrobce z Tchaj-wanu u kterého bylo zjištěno, že prováděl dumping, v paritě CIF hranice Společenství, řádně upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu. Srovnání ukázalo, že během OŠ docházelo u dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu prodávaného ve Společenství k cenovému podbízení ve výrobním odvětví Společenství přibližně o 25 %–30 %. |
| --- | --- |

(72)

U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno srovnání mezi průměrnými prodejními cenami vyvážejících výrobců a průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství. Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě „ze závodu“ (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejícího výrobce z Tchaj-wanu u kterého bylo zjištěno, že prováděl dumping, v paritě CIF hranice Společenství, řádně upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu. Srovnání ukázalo, že během OŠ docházelo u dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu prodávaného ve Společenství k cenovému podbízení ve výrobním odvětví Společenství přibližně o 25 %–30 %.

5.   Stav výrobního odvětví Společenství

| (73) | V souvislosti se čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise prozkoumala veškeré relevantní ekonomické faktory a indexy, které mají vliv na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(73)

V souvislosti se čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise prozkoumala veškeré relevantní ekonomické faktory a indexy, které mají vliv na stav výrobního odvětví Společenství.

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacit

| (74) | Po období relativně stabilní výroby v průběhu let 2000 až 2002 se výroba dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství zvýšila o 4 % během období OŠ. Výrobní kapacita se zvýšila v průběhu celého uvažovaného období celkem o 8 %. |
| --- | --- |

(74)

Po období relativně stabilní výroby v průběhu let 2000 až 2002 se výroba dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství zvýšila o 4 % během období OŠ. Výrobní kapacita se zvýšila v průběhu celého uvažovaného období celkem o 8 %.

| (75) | Využití kapacity se nejprve snížilo o 7 % v období let 2000 až 2001, ale následně se zvýšilo o 3 % do roku 2003, s celkovým snížením o 4 % během uvažovaného období.









  Výroba | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 99 | 100 | 104 |
| Výrobní kapacity | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 106 | 107 | 108 |
| Využití kapacit | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 93 | 94 | 96 |

(75)

Využití kapacity se nejprve snížilo o 7 % v období let 2000 až 2001, ale následně se zvýšilo o 3 % do roku 2003, s celkovým snížením o 4 % během uvažovaného období.

Výroba

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Výroba

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

99

100

104

Výrobní kapacity

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

106

107

108

Využití kapacit

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

93

94

96

b)   Zásoby

| (76) | Zásoby dotčeného výrobku bylo možno analyzovat pouze za období let 2001 až 2003, neboť výrobní odvětví Společenství ještě nemohlo poskytnout konzistentní údaje za předchozí období. To bylo proto, že jeden výrobce ze Společenství zahájil výrobu až v roce 2001, a tudíž neměl žádné zásoby před tímto rokem, zatímco druhý výrobce ze Společenství nemohl předložit konzistentní údaje vzhledem k interním reorganizacím. |
| --- | --- |

(76)

Zásoby dotčeného výrobku bylo možno analyzovat pouze za období let 2001 až 2003, neboť výrobní odvětví Společenství ještě nemohlo poskytnout konzistentní údaje za předchozí období. To bylo proto, že jeden výrobce ze Společenství zahájil výrobu až v roce 2001, a tudíž neměl žádné zásoby před tímto rokem, zatímco druhý výrobce ze Společenství nemohl předložit konzistentní údaje vzhledem k interním reorganizacím.

| (77) | Zásoby se snížily o 14 % v průběhu let 2001 až 2002 a zůstaly poměrně stabilní během OŠ, s celkovým snížením o 12 % v průběhu let 2001 až OŠ.









  Zásoby | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tun | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | neuvedeno | 100 | 86 | 88 |

(77)

Zásoby se snížily o 14 % v průběhu let 2001 až 2002 a zůstaly poměrně stabilní během OŠ, s celkovým snížením o 12 % v průběhu let 2001 až OŠ.

Zásoby

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Tun

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

neuvedeno

100

86

88

c)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (78) | Prodeje na trhu Společenství u dotčeného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství poklesl o 2 % v průběhu let 2000 až 2002, ale vzrostl během OŠ o 5 %, s celkovým vzrůstem o 3 % během sledovaného období. Zároveň podíl na trhu klesl o 3 % v průběhu let 2000 až 2002, ale následně vzrostl o 5 % během OŠ, s celkovým zvýšením o 2 % ve sledovaném období. Výrobní odvětví Společenství si v průběhu celého zvažovaného období udrželo podíl na trhu mezi 20 % až 30 %.









  Prodej | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej výrobního odvětví Společenství (tuny) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 99 | 97 | 102 |

(78)

Prodeje na trhu Společenství u dotčeného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství poklesl o 2 % v průběhu let 2000 až 2002, ale vzrostl během OŠ o 5 %, s celkovým vzrůstem o 3 % během sledovaného období. Zároveň podíl na trhu klesl o 3 % v průběhu let 2000 až 2002, ale následně vzrostl o 5 % během OŠ, s celkovým zvýšením o 2 % ve sledovaném období. Výrobní odvětví Společenství si v průběhu celého zvažovaného období udrželo podíl na trhu mezi 20 % až 30 %.

Prodej

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Prodej výrobního odvětví Společenství (tuny)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

100

98

103

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

99

97

102

d)   Prodejní ceny

| (79) | Vážené průměry prodejních cen všech druhů dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství se původně zvýšily o 4 % v průběhu let 2000 až 2001. Ceny následně klesly o 12 % v roce 2002 a dále klesly o 5 % během OŠ, s celkovým poklesem o 13 % během uvažovaného období.









  Prodejní cena | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní cena (EUR za tunu) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 104 | 92 | 87 |

(79)

Vážené průměry prodejních cen všech druhů dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství se původně zvýšily o 4 % v průběhu let 2000 až 2001. Ceny následně klesly o 12 % v roce 2002 a dále klesly o 5 % během OŠ, s celkovým poklesem o 13 % během uvažovaného období.

Prodejní cena

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Prodejní cena (EUR za tunu)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

104

92

87

| (80) | Výrobní náklady byly vypočítány na základě váženého průměru všech druhů obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství v daném roce. |
| --- | --- |

(80)

Výrobní náklady byly vypočítány na základě váženého průměru všech druhů obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství v daném roce.

| (81) | Výrobní náklady se v období let 2000 až 2001 zvýšily, ale klesly v roce 2002 a následně zůstaly poměrně stabilní během OŠ. To nekopírovalo pokles prodejní ceny ve stejné míře v roce 2002 a během OŠ.









  Náklady | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní náklady (EUR za tunu) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 108 | 101 | 102 |

(81)

Výrobní náklady se v období let 2000 až 2001 zvýšily, ale klesly v roce 2002 a následně zůstaly poměrně stabilní během OŠ. To nekopírovalo pokles prodejní ceny ve stejné míře v roce 2002 a během OŠ.

Náklady

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Výrobní náklady (EUR za tunu)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

108

101

102

e)   Ziskovost

| (82) | Celková ziskovost výrobního odvětví Společenství dosahovala u dotčeného výrobku původně v roce 2000 mezi 10 % až 15 %. Ziskovost se následně snížila a během OŠ se změnila v negativní. Tato ziskovost se vztahuje ke všem druhům dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství. Ziskovost společnosti Brilén nebyla vzata v potaz v jejím prvním roce hospodářském roce (rok 2001), neboť by bývala zkreslila obraz kvůli výrazně negativní rentabilitě během období zahájení výroby obdobného výrobku.









  Ziskovost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost (prodej v ES) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 92 | 28 | – 22 |

(82)

Celková ziskovost výrobního odvětví Společenství dosahovala u dotčeného výrobku původně v roce 2000 mezi 10 % až 15 %. Ziskovost se následně snížila a během OŠ se změnila v negativní. Tato ziskovost se vztahuje ke všem druhům dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství. Ziskovost společnosti Brilén nebyla vzata v potaz v jejím prvním roce hospodářském roce (rok 2001), neboť by bývala zkreslila obraz kvůli výrazně negativní rentabilitě během období zahájení výroby obdobného výrobku.

Ziskovost

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Ziskovost (prodej v ES)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

92

28

– 22

| (83) | Je třeba poznamenat, že jedna společnost tvrdila, že její ziskovost by byla výrazně horší, pokud by se braly v úvahu náklady související s nedostatečným využitím jejích výrobních zařízení. Tyto dodatečné náklady však nebylo možno vzít v úvahu, neboť nebyly řádně odůvodněné a nebylo možno je ověřit. |
| --- | --- |

(83)

Je třeba poznamenat, že jedna společnost tvrdila, že její ziskovost by byla výrazně horší, pokud by se braly v úvahu náklady související s nedostatečným využitím jejích výrobních zařízení. Tyto dodatečné náklady však nebylo možno vzít v úvahu, neboť nebyly řádně odůvodněné a nebylo možno je ověřit.

f)   Investice a návratnost investic

| (84) | Investice do podnikání se během uvažovaného období u dotčeného výrobku významně snížily. Je třeba poznamenat, že investice byly v roce 2000 obzvláště vysoké vzhledem k nákladům na výstavbu nového závodu jednoho z výrobců ve Společenství, což představuje přibližně 50 % všech investic v daném roce. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:









  Investice | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (EUR ’000) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 77 | 34 | 51 |
| Návratnost investic | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 94 | 20 | – 18 |

(84)

Investice do podnikání se během uvažovaného období u dotčeného výrobku významně snížily. Je třeba poznamenat, že investice byly v roce 2000 obzvláště vysoké vzhledem k nákladům na výstavbu nového závodu jednoho z výrobců ve Společenství, což představuje přibližně 50 % všech investic v daném roce. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:

Investice

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Investice (EUR ’000)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

77

34

51

Návratnost investic

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

94

20

– 18

| (85) | Návratnost investic se během uvažovaného období neustále snižovala a během OŠ se stala negativní. Toto snížení je v souladu se zhoršením celkové ziskovosti během uvažovaného období. |
| --- | --- |

(85)

Návratnost investic se během uvažovaného období neustále snižovala a během OŠ se stala negativní. Toto snížení je v souladu se zhoršením celkové ziskovosti během uvažovaného období.

g)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (86) | Peněžní tok výrobního odvětví Společenství byl v letech 2000 až 2001 relativně stabilní, ale zhoršil se v roce 2002 a OŠ, a sice jak v absolutních číslech, tak i vyjádřeno procentem obratu. Tento vývoj je v souladu s vývojem celkové ziskovosti během uvažovaného období.









  Peněžní tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (EUR ’000) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 101 | 48 | – 3 |
| Peněžní tok vyjádřený procentem obratu | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 91 | 53 | – 4 |

(86)

Peněžní tok výrobního odvětví Společenství byl v letech 2000 až 2001 relativně stabilní, ale zhoršil se v roce 2002 a OŠ, a sice jak v absolutních číslech, tak i vyjádřeno procentem obratu. Tento vývoj je v souladu s vývojem celkové ziskovosti během uvažovaného období.

Peněžní tok

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Peněžní tok (EUR ’000)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

101

48

– 3

Peněžní tok vyjádřený procentem obratu

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

91

53

– 4

| (87) | Oba výrobci ze Společenství interně navýšili kapitál v rámci skupiny podniků. Investice a výdaje na výzkum a vývoj v důsledku negativní ziskovosti operací dosud nijak výrazně neutrpěly. |
| --- | --- |

(87)

Oba výrobci ze Společenství interně navýšili kapitál v rámci skupiny podniků. Investice a výdaje na výzkum a vývoj v důsledku negativní ziskovosti operací dosud nijak výrazně neutrpěly.

h)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (88) | Zaměstnanost se během uvažovaného období snížila o 10 %. Vzhledem k tomu, že výroba se v uvažovaném období zvýšila, snížení zaměstnanosti znamená, že se produktivita, měřená výrobou na pracovníka, během uvažovaného období výrazně zvýšila, a to o 16 %. Zvýšení mzdových nákladů na pracovníka je důsledkem kolektivního vyjednávání ve výrobním odvětví a bylo nižší než průměrná míra inflace ve Společenství ve výši 6,4 % v uvažovaném období.









  Zaměstnanost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 101 | 98 | 90 |
| Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 100 | 105 | 104 |
| Výroba na zaměstnance (tun/rok) | Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) |
| Index | 100 | 98 | 102 | 116 |

(88)

Zaměstnanost se během uvažovaného období snížila o 10 %. Vzhledem k tomu, že výroba se v uvažovaném období zvýšila, snížení zaměstnanosti znamená, že se produktivita, měřená výrobou na pracovníka, během uvažovaného období výrazně zvýšila, a to o 16 %. Zvýšení mzdových nákladů na pracovníka je důsledkem kolektivního vyjednávání ve výrobním odvětví a bylo nižší než průměrná míra inflace ve Společenství ve výši 6,4 % v uvažovaném období.

Zaměstnanost

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Počet zaměstnanců

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

101

98

90

Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

100

105

104

Výroba na zaměstnance (tun/rok)

Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše)

Index

100

98

102

116

i)   Výše dumpingu

| (89) | Co se týče dopadu velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, vzhledem k cenám dovozů z Tchaj-wanu nelze tento dopad považovat za zanedbatelný, třebaže objemy dovozů byly omezené. |
| --- | --- |

(89)

Co se týče dopadu velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, vzhledem k cenám dovozů z Tchaj-wanu nelze tento dopad považovat za zanedbatelný, třebaže objemy dovozů byly omezené.

j)   Překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování

| (90) | Protože nejsou k dispozici jakékoli údaje o existenci dumpingu nebo subvencování před vznikem posuzované situace, pokládá se tato záležitost v současném řízení za nepodstatnou. |
| --- | --- |

(90)

Protože nejsou k dispozici jakékoli údaje o existenci dumpingu nebo subvencování před vznikem posuzované situace, pokládá se tato záležitost v současném řízení za nepodstatnou.

6.   Závěry k újmě

| (91) | V průběhu let 2000 až OŠ se objem dumpingových dovozů dotčených výrobků pocházejících z Tchaj-wanu značně zvýšil o 112 %. Nicméně poněvadž jsou dovozy z Tchaj-wanu v absolutních číslech relativně nízké, zvýšil se jejich podíl na trhu Společenství o necelá 2 %. Průměrné ceny dumpingových dovozů z Tchaj-wanu byly soustavně nižší než ceny ve výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období. Navíc se během OŠ ceny dovozů z Tchaj-wanu podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru dosáhlo cenové podbízení během OŠ téměř 30 %. |
| --- | --- |

(91)

V průběhu let 2000 až OŠ se objem dumpingových dovozů dotčených výrobků pocházejících z Tchaj-wanu značně zvýšil o 112 %. Nicméně poněvadž jsou dovozy z Tchaj-wanu v absolutních číslech relativně nízké, zvýšil se jejich podíl na trhu Společenství o necelá 2 %. Průměrné ceny dumpingových dovozů z Tchaj-wanu byly soustavně nižší než ceny ve výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období. Navíc se během OŠ ceny dovozů z Tchaj-wanu podbízely cenám výrobního odvětví Společenství. Na základě váženého průměru dosáhlo cenové podbízení během OŠ téměř 30 %.

| (92) | Některé ukazatele zaznamenaly během uvažovaného období pozitivní vývoj: výroba se zvýšila o 4 % a výrobní kapacita se zvýšila o 8 %, zatímco zásoby se snížily o 12 %. Prodej ve Společenství se zvýšil o 3 %, čímž se podíl na trhu zvýšil o 2 %. Produktivita na zaměstnance se zvýšila o 16 %, zatímco mzdové náklady na zaměstnance se zvýšily pouze o 4 % (což bylo méně než průměrná míra inflace v EU, která v uvažovaném období dosahovala 6,4 %). |
| --- | --- |

(92)

Některé ukazatele zaznamenaly během uvažovaného období pozitivní vývoj: výroba se zvýšila o 4 % a výrobní kapacita se zvýšila o 8 %, zatímco zásoby se snížily o 12 %. Prodej ve Společenství se zvýšil o 3 %, čímž se podíl na trhu zvýšil o 2 %. Produktivita na zaměstnance se zvýšila o 16 %, zatímco mzdové náklady na zaměstnance se zvýšily pouze o 4 % (což bylo méně než průměrná míra inflace v EU, která v uvažovaném období dosahovala 6,4 %).

| (93) | Další ukazatele uvádějí zhoršení situace ve výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období. Během uvažovaného období klesla jednotková prodejní cena o 13 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, což vedlo k negativní rentabilitě. Návratnost investic a peněžní tok z provozních činností kopírovaly stejný negativní trend. Zaměstnanost se snížila o 10 % a investice poklesly o 49 % (především kvůli výstavbě nového závodu v roce 2000, což představovalo přibližně 50 % celkových investic v daném roce). |
| --- | --- |

(93)

Další ukazatele uvádějí zhoršení situace ve výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období. Během uvažovaného období klesla jednotková prodejní cena o 13 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, což vedlo k negativní rentabilitě. Návratnost investic a peněžní tok z provozních činností kopírovaly stejný negativní trend. Zaměstnanost se snížila o 10 % a investice poklesly o 49 % (především kvůli výstavbě nového závodu v roce 2000, což představovalo přibližně 50 % celkových investic v daném roce).

| (94) | Ve souvislosti s výše uvedenými skutečnostmi se došlo k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Ve souvislosti s výše uvedenými skutečnostmi se došlo k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (95) | V souladu se čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy z Tchaj-wanu způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly též prošetřeny známé faktory kromě dumpingových dovozů, které zároveň mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se tak zabezpečilo, že možná újma vyvolaná těmito dalšími faktory nebyla připsána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(95)

V souladu se čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy z Tchaj-wanu způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly též prošetřeny známé faktory kromě dumpingových dovozů, které zároveň mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se tak zabezpečilo, že možná újma vyvolaná těmito dalšími faktory nebyla připsána dumpingovým dovozům.

2.   Účinky dumpingových dovozů

| (96) | Během uvažovaného období se objem dumpingových dovozů zvýšil o 112 % a cena dumpingových dovozů z Tchaj-wanu se snížila o 29 %. Ceny výrobního odvětví Společenství klesly o 13 % ve stejném období, v době, kdy výrobní náklady vzrostly o 2 %, a tudíž vyvolaly snížení ziskovosti (přibližně 10–15 procentních bodů za uvažované období). Výrobní odvětví Společenství bylo ve skutečnosti ve ztrátové situaci během OŠ. Nadto zjištěné snížení cen činilo v průměru přibližně 30 % během OŠ. Za těchto okolností bylo zjištěno, že dumpingové dovozy vyvolávají určitý tlak na ceny ve výrobním odvětvím Společenství a mají určitý negativní dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(96)

Během uvažovaného období se objem dumpingových dovozů zvýšil o 112 % a cena dumpingových dovozů z Tchaj-wanu se snížila o 29 %. Ceny výrobního odvětví Společenství klesly o 13 % ve stejném období, v době, kdy výrobní náklady vzrostly o 2 %, a tudíž vyvolaly snížení ziskovosti (přibližně 10–15 procentních bodů za uvažované období). Výrobní odvětví Společenství bylo ve skutečnosti ve ztrátové situaci během OŠ. Nadto zjištěné snížení cen činilo v průměru přibližně 30 % během OŠ. Za těchto okolností bylo zjištěno, že dumpingové dovozy vyvolávají určitý tlak na ceny ve výrobním odvětvím Společenství a mají určitý negativní dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

| (97) | Nicméně při hodnocení účinku dumpingových dovozů by se mělo vzít v úvahu, že objemy dumpingových dovozů byly vždy nižší než 4 %, a že jejich podíl na trhu se zvýšil v uvažovaném období o méně než dva procentní body, a vždy zůstal pod čtyřmi procenty. S ohledem na tyto skutečnosti je obtížné s jistotou určit dopad dumpingových dovozů na nepříznivý stav ve výrobním odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(97)

Nicméně při hodnocení účinku dumpingových dovozů by se mělo vzít v úvahu, že objemy dumpingových dovozů byly vždy nižší než 4 %, a že jejich podíl na trhu se zvýšil v uvažovaném období o méně než dva procentní body, a vždy zůstal pod čtyřmi procenty. S ohledem na tyto skutečnosti je obtížné s jistotou určit dopad dumpingových dovozů na nepříznivý stav ve výrobním odvětví Společenství.

3.   Vlivy ostatních činitelů

| (98) | Dovozy z jiných třetích zemí klesly z 60 075 tun v roce 2000 na 51 813 tun během OŠ, s celkovým snížením o 14 %. Průměrné ceny klesly z 2,39 EUR v roce 2000 na 2,17 EUR během OŠ, s celkovým poklesem o 9 %. Ceny mezi různými vyvážejícími zeměmi se značně lišily Dovozy z jiných třetích zemí, zejména pocházející z Běloruska, Japonska, Koreje, Jihoafrické republiky, Švýcarska a USA, společně odpovídají 25 % spotřeby Společenství. Ačkoli existují dovozy z velkého počtu jiných třetích zemí, každá z nich zvlášť odpovídá necelému 1 % spotřeby Společenství během uvažovaného období. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (OŠ) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všechny druhy | Tun | Podíl na trhu | Cena
  (eur/kg) | Tun | Podíl na trhu | Cena
  (eur/kg) | Tun | Podíl na trhu | Cena
  (eur/kg) | Tun | Podíl na trhu | Cena
  (eur/kg) |
| Bělorusko | 3 459 | 1,7 % | 2,24 | 3 920 | 1,9 % | 2,34 | 3 842 | 1,8 % | 2,05 | 4 683 | 2,3 % | 1,83 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 113 | 113 | 104 | 111 | 110 | 92 | 135 | 134 | 82 |
| Japonsko | 2 384 | 1,2 % | 2,61 | 2 224 | 1,1 % | 2,77 | 5 960 | 2,9 % | 2,28 | 5 079 | 2,4 % | 2,15 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 93 | 93 | 106 | 250 | 248 | 87 | 213 | 212 | 82 |
| Korea | 19 962 | 9,7 % | 2,07 | 24 381 | 11,8 % | 2,05 | 23 021 | 11,1 % | 1,61 | 17 264 | 8,3 % | 1,66 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 122 | 122 | 99 | 115 | 114 | 78 | 86 | 86 | 80 |
| Jihoafrická rep. | 3 533 | 1,7 % | 2,80 | 3 236 | 1,6 % | 3,14 | 3 071 | 1,5 % | 2,48 | 3 318 | 1,6 % | 2,45 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 112 | 86 | 86 | 89 | 93 | 93 | 88 |
| Švýcarsko | 10 751 | 5,2 % | 3,13 | 9 804 | 4,7 % | 3,40 | 11 472 | 5,5 % | 2,65 | 7 728 | 3,7 % | 3,16 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 108 | 107 | 106 | 84 | 72 | 71 | 101 |
| USA | 6 496 | 3,2 % | 2,50 | 3 915 | 1,9 % | 3,28 | 2 515 | 1,2 % | 2,90 | 3 156 | 1,5 % | 2,20 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 60 | 60 | 131 | 39 | 38 | 116 | 49 | 48 | 88 |
| Jiné | 13 466 | 6,5 % | 2,12 | 9 172 | 4,4 % | 2,34 | 9 632 | 4,6 % | 2,32 | 10 581 | 5,1 % | 2,35 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 68 | 68 | 110 | 72 | 71 | 110 | 79 | 78 | 111 |
| CELKEM | 60 075 | 29,2 % | 2,39 | 56 654 | 27,4 % | 2,52 | 59 515 | 28,6 % | 2,12 | 51 813 | 25,0 % | 2,17 |
| Indexace | 100 | 100 | 100 | 94 | 94 | 106 | 99 | 98 | 89 | 86 | 86 | 91 |

(98)

Dovozy z jiných třetích zemí klesly z 60 075 tun v roce 2000 na 51 813 tun během OŠ, s celkovým snížením o 14 %. Průměrné ceny klesly z 2,39 EUR v roce 2000 na 2,17 EUR během OŠ, s celkovým poklesem o 9 %. Ceny mezi různými vyvážejícími zeměmi se značně lišily Dovozy z jiných třetích zemí, zejména pocházející z Běloruska, Japonska, Koreje, Jihoafrické republiky, Švýcarska a USA, společně odpovídají 25 % spotřeby Společenství. Ačkoli existují dovozy z velkého počtu jiných třetích zemí, každá z nich zvlášť odpovídá necelému 1 % spotřeby Společenství během uvažovaného období.

2000

2001

2002

2003 (OŠ)

Všechny druhy

Tun

Podíl na trhu

Cena

(eur/kg)

Tun

Podíl na trhu

Cena

(eur/kg)

Tun

Podíl na trhu

Cena

(eur/kg)

Tun

Podíl na trhu

Cena

(eur/kg)

Bělorusko

3 459

1,7 %

2,24

3 920

1,9 %

2,34

3 842

1,8 %

2,05

4 683

2,3 %

1,83

Indexace

100

100

100

113

113

104

111

110

92

135

134

82

Japonsko

2 384

1,2 %

2,61

2 224

1,1 %

2,77

5 960

2,9 %

2,28

5 079

2,4 %

2,15

Indexace

100

100

100

93

93

106

250

248

87

213

212

82

Korea

19 962

9,7 %

2,07

24 381

11,8 %

2,05

23 021

11,1 %

1,61

17 264

8,3 %

1,66

Indexace

100

100

100

122

122

99

115

114

78

86

86

80

Jihoafrická rep.

3 533

1,7 %

2,80

3 236

1,6 %

3,14

3 071

1,5 %

2,48

3 318

1,6 %

2,45

Indexace

100

100

100

91

91

112

86

86

89

93

93

88

Švýcarsko

10 751

5,2 %

3,13

9 804

4,7 %

3,40

11 472

5,5 %

2,65

7 728

3,7 %

3,16

Indexace

100

100

100

91

91

108

107

106

84

72

71

101

USA

6 496

3,2 %

2,50

3 915

1,9 %

3,28

2 515

1,2 %

2,90

3 156

1,5 %

2,20

Indexace

100

100

100

60

60

131

39

38

116

49

48

88

Jiné

13 466

6,5 %

2,12

9 172

4,4 %

2,34

9 632

4,6 %

2,32

10 581

5,1 %

2,35

Indexace

100

100

100

68

68

110

72

71

110

79

78

111

CELKEM

60 075

29,2 %

2,39

56 654

27,4 %

2,52

59 515

28,6 %

2,12

51 813

25,0 %

2,17

Indexace

100

100

100

94

94

106

99

98

89

86

86

91

a)   Dovozy bez nepříznivého dopadu na stav výrobního odvětví Společenství

| (99) | Dovozy pocházející z Jihoafrické republiky klesly během uvažovaného období o 7 %. Měly pouze de minimis podíl na trhu ve výši 1,6 % během OŠ a na základě údajů z Eurostatu nepodbízely ceny ve výrobní odvětví Společenství během OŠ. |
| --- | --- |

(99)

Dovozy pocházející z Jihoafrické republiky klesly během uvažovaného období o 7 %. Měly pouze de minimis podíl na trhu ve výši 1,6 % během OŠ a na základě údajů z Eurostatu nepodbízely ceny ve výrobní odvětví Společenství během OŠ.

| (100) | Dovozy pocházející ze Švýcarska klesly o 28 % během uvažovaného období a na základě údajů Eurostatu ani ony nepodbízely ceny ve výrobním odvětví Společenství. Kromě toho měly nepatrný podíl na trhu ve výši 3,7 % během OŠ. |
| --- | --- |

(100)

Dovozy pocházející ze Švýcarska klesly o 28 % během uvažovaného období a na základě údajů Eurostatu ani ony nepodbízely ceny ve výrobním odvětví Společenství. Kromě toho měly nepatrný podíl na trhu ve výši 3,7 % během OŠ.

| (101) | Dovozy pocházející z USA klesly o 51 % během uvažovaného období, a na základě údajů z Eurostatu podbízely ceny ve výrobním odvětví Společenství během OŠ o necelých 5 %. Kromě toho měly pouze de minimis podíl na trhu ve výši 1,5 % během OŠ. |
| --- | --- |

(101)

Dovozy pocházející z USA klesly o 51 % během uvažovaného období, a na základě údajů z Eurostatu podbízely ceny ve výrobním odvětví Společenství během OŠ o necelých 5 %. Kromě toho měly pouze de minimis podíl na trhu ve výši 1,5 % během OŠ.

| (102) | Výše uvedená zjištění jsou založená na dostupných údajích, tedy statistice Eurostatu, která neposkytuje podrobné informace, pokud jde o členění podle druhů výrobků. Nicméně se dochází k závěru, že vzhledem k de minimis nebo mírnému podílu na trhu a neexistenci nebo nízké úrovni zjištěného podbízení cen, tyto dovozy z Jihoafrické republiky, Švýcarska a USA neměly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(102)

Výše uvedená zjištění jsou založená na dostupných údajích, tedy statistice Eurostatu, která neposkytuje podrobné informace, pokud jde o členění podle druhů výrobků. Nicméně se dochází k závěru, že vzhledem k de minimis nebo mírnému podílu na trhu a neexistenci nebo nízké úrovni zjištěného podbízení cen, tyto dovozy z Jihoafrické republiky, Švýcarska a USA neměly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

b)   Dovozy s nepříznivým dopadem na stav výrobního odvětví Společenství

| (103) | Dovozy pocházející z Japonska vzrostly o 113 % během uvažovaného období, ačkoli byly původně na velice nízké úrovni. Během OŠ představovaly podíl na trhu ve výši 2,4 % a podle údajů z Eurostatu podbízely ceny výrobního odvětví Společenství během OŠ o necelých 8 %. |
| --- | --- |

(103)

Dovozy pocházející z Japonska vzrostly o 113 % během uvažovaného období, ačkoli byly původně na velice nízké úrovni. Během OŠ představovaly podíl na trhu ve výši 2,4 % a podle údajů z Eurostatu podbízely ceny výrobního odvětví Společenství během OŠ o necelých 8 %.

| (104) | Dovozy pocházející z Běloruska vzrostly o 35 % během uvažovaného období, ale byly původně na nízké úrovni. Během OŠ představovaly podíl na trhu 2,3 %, přesto však výrazně podbízely ceny výrobního odvětví Společenství přibližně o 30 %. Dovozy pocházející z Běloruska byly prošetřeny a výše uvedený výsledek cenového podbízení je výsledkem podrobného srovnání výrobků. |
| --- | --- |

(104)

Dovozy pocházející z Běloruska vzrostly o 35 % během uvažovaného období, ale byly původně na nízké úrovni. Během OŠ představovaly podíl na trhu 2,3 %, přesto však výrazně podbízely ceny výrobního odvětví Společenství přibližně o 30 %. Dovozy pocházející z Běloruska byly prošetřeny a výše uvedený výsledek cenového podbízení je výsledkem podrobného srovnání výrobků.

| (105) | Dovozy pocházející z Koreje původně stouply o 22 % v průběhu let 2000 až 2001, ale následně klesly o 36 %, s celkovým poklesem o 14 %. Během OŠ představovaly podíl na trhu ve výši 8,3 % a podbízely ceny výrobního odvětví Společenství přibližně o 5 %–15 %. Dovozy pocházející z Koreje byly podrobeny vyšetřování a výše uvedený výsledek cenového podbízení je výsledkem podrobného srovnání výrobků. |
| --- | --- |

(105)

Dovozy pocházející z Koreje původně stouply o 22 % v průběhu let 2000 až 2001, ale následně klesly o 36 %, s celkovým poklesem o 14 %. Během OŠ představovaly podíl na trhu ve výši 8,3 % a podbízely ceny výrobního odvětví Společenství přibližně o 5 %–15 %. Dovozy pocházející z Koreje byly podrobeny vyšetřování a výše uvedený výsledek cenového podbízení je výsledkem podrobného srovnání výrobků.

| (106) | Je třeba poznamenat, že dumpingové dovozy z Tchaj-wanu představují pouze necelá 4 % trhu v ES, zatímco společný podíl na trhu, který se týká dovozů z Koreje, Japonska a Běloruska, jakož i nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu, činil přibližně 13 %–14 %, tedy přibližně čtyřnásobek podílu tchajwanských dumpingových dovozů. Dovozy ze čtyř výše uvedených zdrojů významně snížily ceny výrobního odvětví Společenství. Bylo vykonáno podrobné porovnání jednotlivých druhů u dovozů z Běloruska, Koreje a nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu na jedné straně a prodeje výrobního odvětví Společenství na straně druhé. Toto srovnání ukázalo, že výrobkům ze Společenství více přímo konkurují dovozy z Běloruska, Koreje a nedumpingové dovozy z Tchaj-wanu s vyšší hodnotou než dumpingové dovozy z Tchaj-wanu. Tudíž dovozy z Běloruska, Koreje a nedumpingové dovozy z Tchaj-wanu měly jasný dopad na výrobní odvětví Společenství. Na tomto základě se došlo k závěru, že objemový a cenový účinek dovozů z Koreje, Japonska a Běloruska a nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu je takový, že již nelze stanovit příčinnou spojitost mezi dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Ve skutečnosti mohly za těchto okolností dumpingové dovozy z Tchaj-wanu sehrát pouze okrajovou úlohu. |
| --- | --- |

(106)

Je třeba poznamenat, že dumpingové dovozy z Tchaj-wanu představují pouze necelá 4 % trhu v ES, zatímco společný podíl na trhu, který se týká dovozů z Koreje, Japonska a Běloruska, jakož i nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu, činil přibližně 13 %–14 %, tedy přibližně čtyřnásobek podílu tchajwanských dumpingových dovozů. Dovozy ze čtyř výše uvedených zdrojů významně snížily ceny výrobního odvětví Společenství. Bylo vykonáno podrobné porovnání jednotlivých druhů u dovozů z Běloruska, Koreje a nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu na jedné straně a prodeje výrobního odvětví Společenství na straně druhé. Toto srovnání ukázalo, že výrobkům ze Společenství více přímo konkurují dovozy z Běloruska, Koreje a nedumpingové dovozy z Tchaj-wanu s vyšší hodnotou než dumpingové dovozy z Tchaj-wanu. Tudíž dovozy z Běloruska, Koreje a nedumpingové dovozy z Tchaj-wanu měly jasný dopad na výrobní odvětví Společenství. Na tomto základě se došlo k závěru, že objemový a cenový účinek dovozů z Koreje, Japonska a Běloruska a nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu je takový, že již nelze stanovit příčinnou spojitost mezi dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Ve skutečnosti mohly za těchto okolností dumpingové dovozy z Tchaj-wanu sehrát pouze okrajovou úlohu.

4.   Závěr učiněný o příčinných souvislostech

| (107) | Výše uvedená analýza řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na stav ve výrobním odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingových dovozů. Újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je především způsobena snižováním cen vyvolaným dovozní cenou ze třetích zemí, která podbízela ceny ve výrobním odvětví Společenství. Vzhledem k i) omezenému podílu dumpingových dovozů z Tchaj-wanu na trhu (méně než 4 %) a mnohem důležitějšímu podílu na trhu týkajícího se dovozů z jiných zemí než Tchaj-wanu, plus nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu (přibližně 13 %–14 %) a ii) cenovému podbízení uskutečňovanému u těchto dovozů lze dojít k závěru, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství je do značné míry způsobená dovozy vysokopevnostních nití z polyesterů pocházející od jiných vývozců než tchajwanského vývozce provádějícího dumping. Příčinná souvislost ve smyslu čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu samotnými a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit. |
| --- | --- |

(107)

Výše uvedená analýza řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na stav ve výrobním odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingových dovozů. Újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je především způsobena snižováním cen vyvolaným dovozní cenou ze třetích zemí, která podbízela ceny ve výrobním odvětví Společenství. Vzhledem k i) omezenému podílu dumpingových dovozů z Tchaj-wanu na trhu (méně než 4 %) a mnohem důležitějšímu podílu na trhu týkajícího se dovozů z jiných zemí než Tchaj-wanu, plus nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu (přibližně 13 %–14 %) a ii) cenovému podbízení uskutečňovanému u těchto dovozů lze dojít k závěru, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství je do značné míry způsobená dovozy vysokopevnostních nití z polyesterů pocházející od jiných vývozců než tchajwanského vývozce provádějícího dumping. Příčinná souvislost ve smyslu čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu samotnými a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit.

F.   ZÁVĚR

| (108) | Řízení by se tudíž mělo ukončit, neboť dumpingová rozpětí jak z Běloruska, tak z Koreje jsou de minimis a vzhledem k nedostatku jasné příčinné souvislosti mezi dumpingem a dosavadní újmou, pokud jde o příslušné dovozy pocházející z Tchaj-wanu, |
| --- | --- |

(108)

Řízení by se tudíž mělo ukončit, neboť dumpingová rozpětí jak z Běloruska, tak z Koreje jsou de minimis a vzhledem k nedostatku jasné příčinné souvislosti mezi dumpingem a dosavadní újmou, pokud jde o příslušné dovozy pocházející z Tchaj-wanu,

ROZHODLA:

Článek 1

Antidumpingové řízení týkající se dovozů vysokopevnostních nití z polyesterů (jiné než šicí nitě) neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z nekonečných polyesterových vláken o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex kódu KN 5402 20 00 a pocházející z Běloruska, Korejské republiky a Tchaj-wanu, se tímto ukončuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 5. dubna 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. C 24, 28.1.2004, s. 20.

2

---

Tiskové opravy

| 7.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 88/38

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 2168/2004 ze dne 17. prosince 2004, kterým se z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska upravuje nařízení (EHS) č. 2037/93

(
  Úřední věstník Evropské unie L 371 ze dne 18. prosince 2004
  )

Strana 14, příloha část A.1, symbol Společenství a označení původu se v nizozemštině nahrazuje tímto symbolem a označením původu:

Image

---