# Euroopan unionin L 89/8. h

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 89 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta8. huhtikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 89

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta8. huhtikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 536/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 537/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, interventiovarastoista tulevien elintarvikkeiden yhteisön vähävaraisimpien hyväksi toimittamisen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 3149/92 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1903/2004 italian- ja hollanninkielisten toisintojen oikaisemisesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 538/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa | 4 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 539/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 32 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 540/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 34 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 541/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 35 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 542/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 487/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 36 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 536/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 537/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, interventiovarastoista tulevien elintarvikkeiden yhteisön vähävaraisimpien hyväksi toimittamisen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 3149/92 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1903/2004 italian- ja hollanninkielisten toisintojen oikaisemisesta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 538/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa

4

Komission asetus (EY) N:o 539/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

32

Komission asetus (EY) N:o 540/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

34

Komission asetus (EY) N:o 541/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

35

Komission asetus (EY) N:o 542/2005, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 487/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

36

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 536/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 7 päivänä huhtikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 86,8 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,2 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,6 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 45,3 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 95,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 110,0 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 79,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,4 |
| 204 | 49,1 |
| 212 | 52,9 |
| 220 | 52,4 |
| 624 | 59,6 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 69,7 |
| 999 | 69,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,2 |
| 400 | 115,2 |
| 404 | 87,0 |
| 508 | 67,4 |
| 512 | 73,5 |
| 524 | 44,3 |
| 528 | 68,6 |
| 720 | 82,0 |
| 804 | 125,1 |
| 999 | 82,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 75,0 |
| 512 | 58,0 |
| 528 | 55,9 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 57,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

86,8

096

105,7

204

56,2

212

129,8

624

166,8

999

109,1

0707 00 05

052

138,6

068

95,9

096

39,9

204

45,3

220

155,5

999

95,0

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

110,0

096

75,1

204

53,3

999

79,5

0805 10 20

052

49,4

204

49,1

212

52,9

220

52,4

624

59,6

999

52,7

0805 50 10

052

71,1

400

67,7

624

69,7

999

69,5

0808 10 80

388

79,2

400

115,2

404

87,0

508

67,4

512

73,5

524

44,3

528

68,6

720

82,0

804

125,1

999

82,5

0808 20 50

388

75,0

512

58,0

528

55,9

720

39,8

999

57,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 537/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

interventiovarastoista tulevien elintarvikkeiden yhteisön vähävaraisimpien hyväksi toimittamisen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 3149/92 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1903/2004 italian- ja hollanninkielisten toisintojen oikaisemisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille 10 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3730/87 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1903/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1903/2004 (2).

| (2) | Tarkistuksessa on ilmennyt, että italian- ja hollanninkieliset toisinnot eivät vastaa asianomaisten hallintokomiteoiden antamaa lausuntoa siltä osin kuin ne koskevat täytäntöönpanon vaiheita, joissa sovelletaan tarkastuksia. Sen vuoksi on syytä tehdä kyseisiin kielitoisintoihin tarvittava oikaisu. |
| --- | --- |

(2)

Tarkistuksessa on ilmennyt, että italian- ja hollanninkieliset toisinnot eivät vastaa asianomaisten hallintokomiteoiden antamaa lausuntoa siltä osin kuin ne koskevat täytäntöönpanon vaiheita, joissa sovelletaan tarkastuksia. Sen vuoksi on syytä tehdä kyseisiin kielitoisintoihin tarvittava oikaisu.

| (3) | Kyseistä oikaisua olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1903/2004 soveltamispäivästä, |
| --- | --- |

(3)

Kyseistä oikaisua olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1903/2004 soveltamispäivästä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Oikaisu koskee ainoastaan italian- ja hollanninkielisiä toisintoja.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan vuoden 2005 vuosisuunnitelmasta alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 352, 15.12.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2535/95 (EYVL L 260, 31.12.1995, s. 3).

1

(2)  EUVL L 328, 30.10.2004, s. 77.

2

---

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 538/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä heinäkuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä heinäkuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Tämä polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 1 päivänä kesäkuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(2)

Tämä polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan kemianteollisuutta edustava CEFIC (European Chemical Industry Council), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 1 päivänä kesäkuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen asianomaisille osapuolille lähetettiin kyselylomakkeet (ks. 12 kappale). Valituksen tekijä totesi tässä yhteydessä, että kyselylomakkeet eivät kattaneet koko asianomaista tuotetta sellaisena kuin se oli määritelty menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa. Asiaa selventääkseen komissio lähetti asianomaisille osapuolille uudet kyselylomakkeet ja julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3), jossa tutkimuksen tuotekatetta tarkennettiin. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen asianomaisille osapuolille lähetettiin kyselylomakkeet (ks. 12 kappale). Valituksen tekijä totesi tässä yhteydessä, että kyselylomakkeet eivät kattaneet koko asianomaista tuotetta sellaisena kuin se oli määritelty menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa. Asiaa selventääkseen komissio lähetti asianomaisille osapuolille uudet kyselylomakkeet ja julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3), jossa tutkimuksen tuotekatetta tarkennettiin.

| (4) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä lokakuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä lokakuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa yhteisöön.

| (5) | Tämä polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun edellä mainittu valituksen tekijä oli 30 päivänä elokuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(5)

Tämä polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun edellä mainittu valituksen tekijä oli 30 päivänä elokuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta yhteisössä.

2.   Menettelyn osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, muille yhteisön tuottajille, Kiinassa ja Yhdysvalloissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Yhdysvaltojen viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle, muille yhteisön tuottajille, Kiinassa ja Yhdysvalloissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Yhdysvaltojen viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa.

| (7) | Valituksen tekijä, muut yhteisön tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(7)

Valituksen tekijä, muut yhteisön tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (8) | Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisesti runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisesti runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (9) | Jotta komissio voisi päättää kiinalaisia viejiä koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(9)

Jotta komissio voisi päättää kiinalaisia viejiä koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 väliseltä ajalta.

| (10) | Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen tutkimisen ja otantaa varten esitettyihin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisen määrän perusteella päätettiin, että otanta ei ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. |
| --- | --- |

(10)

Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen tutkimisen ja otantaa varten esitettyihin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisen määrän perusteella päätettiin, että otanta ei ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa.

| (11) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille kiinalaisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Kuusi yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille kiinalaisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Kuusi yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.

| (12) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeen palautti kokonaan täytettynä yksi yhteisön tuottaja, yksi tuoja, kymmenen tuotteen jalostajaa, kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja yksi vertailumaan (Japanin) tuottaja sekä yksi yhdysvaltalainen tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva tuoja yhteisössä. Neljä tuojaa ja neljä jalostajaa palautti puutteellisesti täytetyn kyselylomakkeen tai toimitti muita tietoja. Lisäksi kaksi muuta yhteisön tuottajaa toimitti asiaan liittyviä yleisiä tietoja. Näkemyksensä asiasta esitti tämän lisäksi myös yksi muu tuotteen jalostaja. |
| --- | --- |

(12)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeen palautti kokonaan täytettynä yksi yhteisön tuottaja, yksi tuoja, kymmenen tuotteen jalostajaa, kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja yksi vertailumaan (Japanin) tuottaja sekä yksi yhdysvaltalainen tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva tuoja yhteisössä. Neljä tuojaa ja neljä jalostajaa palautti puutteellisesti täytetyn kyselylomakkeen tai toimitti muita tietoja. Lisäksi kaksi muuta yhteisön tuottajaa toimitti asiaan liittyviä yleisiä tietoja. Näkemyksensä asiasta esitti tämän lisäksi myös yksi muu tuotteen jalostaja.

| (13) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | Aragonesas Delsa, Espanja, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Aragonesas Delsa, Espanja,

| — | Neokem Group, Espanja. |
| --- | --- |

—

Neokem Group, Espanja.

| b) | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebein maakunta, |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebein maakunta,

| — | Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxin maakunta, |
| --- | --- |

—

Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxin maakunta,

| — | Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsun maakunta, |
| --- | --- |

—

Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsun maakunta,

| — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdongin maakunta, |
| --- | --- |

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdongin maakunta,

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henanin maakunta, |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henanin maakunta,

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited, Shangdongin maakunta. |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited, Shangdongin maakunta.

| c) | Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Biolab Inc., |
| --- | --- | --- |

c)

Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Biolab Inc.,

| — | Clearon Inc. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.

| d) | Etuyhteydessä olevat tuojat







  — | Bayrol Deutschland GmbH, Saksa. |
| --- | --- | --- |

d)

Etuyhteydessä olevat tuojat

—

Bayrol Deutschland GmbH, Saksa.

| e) | Etuyhteydettömät tuojat







  — | Sojitz Europe plc, Ranska. |
| --- | --- | --- |

e)

Etuyhteydettömät tuojat

—

Sojitz Europe plc, Ranska.

| f) | Yhteisön käyttäjät







  — | Mareva Piscines & Filtrations SA, Ranska, |
| --- | --- | --- |

f)

Yhteisön käyttäjät

—

Mareva Piscines & Filtrations SA, Ranska,

| — | Arch Water Products SAS, Ranska. |
| --- | --- |

—

Arch Water Products SAS, Ranska.

| (14) | Niille Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:






  — | Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japani. |
| --- | --- | --- |

(14)

Niille Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:

—

Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japani.

3.   Tutkimusajanjaksot

| (15) | Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi Kiinan osalta 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’Kiinaa koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(15)

Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi Kiinan osalta 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’Kiinaa koskeva tutkimusajanjakso’.

| (16) | Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi Yhdysvaltojen osalta 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’Yhdysvaltoja koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(16)

Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi Yhdysvaltojen osalta 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’Yhdysvaltoja koskeva tutkimusajanjakso’.

| (17) | Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi molemmissa tutkimuksissa 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(17)

Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi molemmissa tutkimuksissa 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (18) | Koska näiden tutkimusten tutkimusajanjaksot menevät huomattavilta osin päällekkäin, niitä tarkastellaan tässä hallinnollisista syistä yhdessä. |
| --- | --- |

(18)

Koska näiden tutkimusten tutkimusajanjaksot menevät huomattavilta osin päällekkäin, niitä tarkastellaan tässä hallinnollisista syistä yhdessä.

4.   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

| (19) | Tässä menettelyssä tarkastellaan Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevaa trikloori-isosyanuurihappoa ja sen johdannaisvalmisteita. Trikloori-isosyanuurihappoa kutsutaan yhteisessä kansainvälisessä nimistössä myös symkloseeniksi. Se luokitellaan yleensä CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20. |
| --- | --- |

(19)

Tässä menettelyssä tarkastellaan Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevaa trikloori-isosyanuurihappoa ja sen johdannaisvalmisteita. Trikloori-isosyanuurihappoa kutsutaan yhteisessä kansainvälisessä nimistössä myös symkloseeniksi. Se luokitellaan yleensä CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20.

| (20) | Valituksen tekijä ilmoitti, että kyselylomakkeet, jotka komissio oli alun perin lähettänyt Kiinaa koskevan tutkimuksen osapuolille, eivät kattaneet koko tarkasteltavana olevaa tuotetta sellaisena kuin se oli määritelty menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa. Alkuperäisessä kyselylomakkeessa esitetyn tuotekuvauksen mukaan tuotteessa oli oltava vähintään 88,5 painoprosenttia kloridia. Valituksen tekijän kanssa käytyjen keskustelujen tuloksena katsottiin kuitenkin, että menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen sanamuoto huomioon ottaen tuotekatetta oli syytä selventää ja samalla toimittaa Kiinaa koskevan tutkimuksen osapuolille uusi kyselylomake, johon sisältyvässä tuotekuvauksessa ei aseteta vähimmäisrajaa kloridipitoisuudelle. |
| --- | --- |

(20)

Valituksen tekijä ilmoitti, että kyselylomakkeet, jotka komissio oli alun perin lähettänyt Kiinaa koskevan tutkimuksen osapuolille, eivät kattaneet koko tarkasteltavana olevaa tuotetta sellaisena kuin se oli määritelty menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa. Alkuperäisessä kyselylomakkeessa esitetyn tuotekuvauksen mukaan tuotteessa oli oltava vähintään 88,5 painoprosenttia kloridia. Valituksen tekijän kanssa käytyjen keskustelujen tuloksena katsottiin kuitenkin, että menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen sanamuoto huomioon ottaen tuotekatetta oli syytä selventää ja samalla toimittaa Kiinaa koskevan tutkimuksen osapuolille uusi kyselylomake, johon sisältyvässä tuotekuvauksessa ei aseteta vähimmäisrajaa kloridipitoisuudelle.

| (21) | Varmistaakseen, että sillä oli kaikki tutkimuksessa tarvittavat tiedot, komissio lähetti uuden kyselylomakkeen kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat ilmoittautuneet sen jälkeen, kun menettelyn aloittamisesta oli julkaistu ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä (ks. 3 kappale). |
| --- | --- |

(21)

Varmistaakseen, että sillä oli kaikki tutkimuksessa tarvittavat tiedot, komissio lähetti uuden kyselylomakkeen kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat ilmoittautuneet sen jälkeen, kun menettelyn aloittamisesta oli julkaistu ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä (ks. 3 kappale).

| (22) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kiinan, vertailumaan (Japanin) ja Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn trikloori-isosyanuurihapon välillä ei havaittu mitään eroja. Japanissa tuotetulla ja myydyllä trikloori-isosyanuurihapolla on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet kuin Kiinasta yhteisöön viedyllä trikloori-isosyanuurihapolla ja sitä käytetään samoihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kiinan, vertailumaan (Japanin) ja Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn trikloori-isosyanuurihapon välillä ei havaittu mitään eroja. Japanissa tuotetulla ja myydyllä trikloori-isosyanuurihapolla on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet kuin Kiinasta yhteisöön viedyllä trikloori-isosyanuurihapolla ja sitä käytetään samoihin tarkoituksiin.

| (23) | Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän trikloori-isosyanuurihapon välillä. Niillä molemmilla on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Kiinasta ja Yhdysvalloista yhteisöön viedyllä trikloori-isosyanuurihapolla. |
| --- | --- |

(23)

Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän trikloori-isosyanuurihapon välillä. Niillä molemmilla on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Kiinasta ja Yhdysvalloista yhteisöön viedyllä trikloori-isosyanuurihapolla.

| (24) | Näin ollen Kiinan, Yhdysvaltojen ja vertailumaan (Japanin) kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty trikloori-isosyanuurihappo ja yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottama ja myymä trikloori-isosyanuurihappo ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(24)

Näin ollen Kiinan, Yhdysvaltojen ja vertailumaan (Japanin) kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty trikloori-isosyanuurihappo ja yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottama ja myymä trikloori-isosyanuurihappo ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

B.   POLKUMYYNTI

1.   Yleiset menetelmät

| (25) | Seuraavassa kuvattuja yleisiä menetelmiä on sovellettu tutkimuksessa yhteistyössä toimineeseen yhdysvaltalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja niihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään jäljempänä siten, että kunkin asianomaisen viejämaan osalta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(25)

Seuraavassa kuvattuja yleisiä menetelmiä on sovellettu tutkimuksessa yhteistyössä toimineeseen yhdysvaltalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja niihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään jäljempänä siten, että kunkin asianomaisen viejämaan osalta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.

1.1   Normaaliarvo

| (26) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen vastaavan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(26)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen vastaavan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä.

| (27) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne trikloori-isosyanuurihapon lajit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(27)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne trikloori-isosyanuurihapon lajit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (28) | Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn trikloori-isosyanuurihappolajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn trikloori-isosyanuurihappolajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(28)

Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn trikloori-isosyanuurihappolajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn trikloori-isosyanuurihappolajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.

| (29) | Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn trikloori-isosyanuurihappolajin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli vähintään 80 prosenttia tietyn trikloori-isosyanuurihappolajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tietyn trikloori-isosyanuurihappolajin kannattava myynti oli alle 80 prosenttia asianomaisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai jos kyseisen lajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan tuon tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseinen myynti oli vähintään 10 prosenttia asianomaisen lajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn trikloori-isosyanuurihappolajin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli vähintään 80 prosenttia tietyn trikloori-isosyanuurihappolajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tietyn trikloori-isosyanuurihappolajin kannattava myynti oli alle 80 prosenttia asianomaisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai jos kyseisen lajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan tuon tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kyseinen myynti oli vähintään 10 prosenttia asianomaisen lajin kokonaismyyntimäärästä.

| (30) | Tapauksissa, joissa jonkin trikloori-isosyanuurihappolajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. |
| --- | --- |

(30)

Tapauksissa, joissa jonkin trikloori-isosyanuurihappolajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

| (31) | Jos vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää, kyseiselle lajille määritettyä laskennallista arvoa pidettiin sopivana perustana normaaliarvon määrittämiselle. |
| --- | --- |

(31)

Jos vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää, kyseiselle lajille määritettyä laskennallista arvoa pidettiin sopivana perustana normaaliarvon määrittämiselle.

| (32) | Niinpä normaaliarvo muodostettiin tässä tapauksessa laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. |
| --- | --- |

(32)

Niinpä normaaliarvo muodostettiin tässä tapauksessa laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia.

| (33) | Tietoja todellisista kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista pidettiin luotettavina, kun asianomaisen yrityksen kokonaismyynnin määrää kotimarkkinoilla voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrään verrattuna. Kotimarkkinoiden voittomarginaali määritettiin niiden tuotelajien kotimarkkinamyynnin perusteella, joita myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tässä määrittelyssä käytettiin johdanto-osan 29 kappaleessa selostettua menetelmää. |
| --- | --- |

(33)

Tietoja todellisista kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista pidettiin luotettavina, kun asianomaisen yrityksen kokonaismyynnin määrää kotimarkkinoilla voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrään verrattuna. Kotimarkkinoiden voittomarginaali määritettiin niiden tuotelajien kotimarkkinamyynnin perusteella, joita myytiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tässä määrittelyssä käytettiin johdanto-osan 29 kappaleessa selostettua menetelmää.

1.2   Vientihinta

| (34) | Kaikissa tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, toisin sanoen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Muissa tapauksissa sovellettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

(34)

Kaikissa tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin yhteisöön suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, toisin sanoen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Muissa tapauksissa sovellettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännöksiä.

1.3   Vertailu

| (35) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(35)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

1.4   Polkumyyntimarginaali

| (36) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon. |
| --- | --- |

(36)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon.

| (37) | Yhteistyöhön osallistumattomille yrityksille määritettiin nk. jäännöspolkumyyntimarginaali käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Yhteistyöhön osallistumattomille yrityksille määritettiin nk. jäännöspolkumyyntimarginaali käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (38) | Koska tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien viemät tuotemäärät muodostivat noin 70 prosenttia Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta kokonaistuonnista, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin mahdollisten toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi vahvistaa tasolle, joka vastasi korkeinta niiden kahden tutkimuksessa yhteistyössä toimineen viejän myymille edustaville tuotelajeille määritettyä polkumyyntimarginaalia, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua eikä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(38)

Koska tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien viemät tuotemäärät muodostivat noin 70 prosenttia Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta kokonaistuonnista, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin mahdollisten toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi vahvistaa tasolle, joka vastasi korkeinta niiden kahden tutkimuksessa yhteistyössä toimineen viejän myymille edustaville tuotelajeille määritettyä polkumyyntimarginaalia, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua eikä markkinatalouskohtelua.

| (39) | Koska tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten viejien viemät tuotemäärät muodostivat alle 40 prosenttia Yhdysvalloista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta kokonaistuonnista, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin mahdollisten toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi vahvistaa tasolle, joka vastasi korkeinta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden viejän myymille edustaville tuotelajeille määritettyä polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(39)

Koska tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten viejien viemät tuotemäärät muodostivat alle 40 prosenttia Yhdysvalloista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta kokonaistuonnista, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin mahdollisten toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi vahvistaa tasolle, joka vastasi korkeinta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden viejän myymille edustaville tuotelajeille määritettyä polkumyyntimarginaalia.

2.   Kiina

2.1   Markkinatalouskohtelu

| (40) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(40)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (41) | Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(41)

Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2) | kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

2)

kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (42) | Kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan lomakkeen. Komissio tarkisti kyseisten kuuden yrityksen toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä kaikki ne markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina. |
| --- | --- |

(42)

Kuusi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan lomakkeen. Komissio tarkisti kyseisten kuuden yrityksen toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä kaikki ne markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina.

| (43) | Tutkimus osoitti, että kolme näistä kuudesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta täytti kaikki markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytykset. Markkinatalouskohtelun saaneet kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ovat seuraavat:






  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, |
| --- | --- | --- |

(43)

Tutkimus osoitti, että kolme näistä kuudesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta täytti kaikki markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytykset. Markkinatalouskohtelun saaneet kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ovat seuraavat:

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited,

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited,

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited. |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited.

| (44) | Muut kolme pyyntöä oli hylättävä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka niiden kolmen yrityksen, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, katsottiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä.










  Yritys | Edellytys |
| --- | --- | --- |
| 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 4 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 5 luetelmakohta |
| 1 | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy | Täyttyy | Täyttyy |
| 2 | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy |
| 3 | Täyttyy | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy |
| Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(44)

Muut kolme pyyntöä oli hylättävä. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka niiden kolmen yrityksen, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, katsottiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä.

Yritys

Edellytys

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 4 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 5 luetelmakohta

1

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

Täyttyy

Täyttyy

2

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

3

Täyttyy

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (45) | Asianomaisille yrityksille ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Ne kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, ilmoittivat, että tulokset olivat virheellisiä ja että niille pitäisi myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(45)

Asianomaisille yrityksille ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Ne kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, ilmoittivat, että tulokset olivat virheellisiä ja että niille pitäisi myöntää markkinatalouskohtelu.

| (46) | Yritys nro 1 katsoi, että tärkein syy sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön hylkäämiseen oli se seikka, että valtio omistaa välillisesti enemmistön sen osakkeista (60 prosenttia). Yritys kuitenkin huomautti, että valtion puuttumista sen päätöksentekoon ei voitu osoittaa. Lisäksi se väitti, että valtion asiattoman puuttumisen sen toimintaan estävät sen listautuminen Shanghain arvopaperipörssiin ja ne edellytykset, jotka sen on täytettävä päästäkseen kyseisen pörssin listalle. |
| --- | --- |

(46)

Yritys nro 1 katsoi, että tärkein syy sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön hylkäämiseen oli se seikka, että valtio omistaa välillisesti enemmistön sen osakkeista (60 prosenttia). Yritys kuitenkin huomautti, että valtion puuttumista sen päätöksentekoon ei voitu osoittaa. Lisäksi se väitti, että valtion asiattoman puuttumisen sen toimintaan estävät sen listautuminen Shanghain arvopaperipörssiin ja ne edellytykset, jotka sen on täytettävä päästäkseen kyseisen pörssin listalle.

| (47) | Tutkimuksen tavoitteena on muun muassa arvioida, missä määrin valtio voisi puuttua liiketoimintapäätöksiin ja mihin toimiin yritys on ryhtynyt estääkseen tämän. |
| --- | --- |

(47)

Tutkimuksen tavoitteena on muun muassa arvioida, missä määrin valtio voisi puuttua liiketoimintapäätöksiin ja mihin toimiin yritys on ryhtynyt estääkseen tämän.

| (48) | Tältä osin todettiin, että valtiolla oli enemmistö hallituksen jäsenten paikoista ja että valtion nimittämien jäsenten äänivaltaa hallituksessa ei ollut rajoitettu millään tavoin (vähemmistösuoja). Yritys ei pystynyt osoittamaan, että se oli ryhtynyt asianmukaisiin toimiin estääkseen tällaisen valtion asioihin puuttumisen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(48)

Tältä osin todettiin, että valtiolla oli enemmistö hallituksen jäsenten paikoista ja että valtion nimittämien jäsenten äänivaltaa hallituksessa ei ollut rajoitettu millään tavoin (vähemmistösuoja). Yritys ei pystynyt osoittamaan, että se oli ryhtynyt asianmukaisiin toimiin estääkseen tällaisen valtion asioihin puuttumisen tulevaisuudessa.

| (49) | Lopuksi voidaan vielä todeta, että vaikka Shanghain pörssiin listautumisen ehtona on muun muassa se, että yhtiökokouksen on nimitettävä vähintään kolme ”riippumatonta hallituksen jäsentä” (henkilöitä, jotka eivät edusta osakkeenomistajia ja joilla on yrityksen toimintaan olennaisesti liittyvä ammattipätevyys), pörssiin listautuminen ei sinänsä suojaa yritystä valtion asiattomalta asioihin puuttumiselta. Kuten jo todettiin, yrityksen hallituksessa ei ollut käytössä äänioikeutta koskevia rajoituksia, joilla olisi voitu estää enemmistönä olevia valtion nimittämiä jäseniä tekemästä päätöksiä, jotka olivat vastoin vähemmistönä olevien riippumattomien jäsenten tahtoa. |
| --- | --- |

(49)

Lopuksi voidaan vielä todeta, että vaikka Shanghain pörssiin listautumisen ehtona on muun muassa se, että yhtiökokouksen on nimitettävä vähintään kolme ”riippumatonta hallituksen jäsentä” (henkilöitä, jotka eivät edusta osakkeenomistajia ja joilla on yrityksen toimintaan olennaisesti liittyvä ammattipätevyys), pörssiin listautuminen ei sinänsä suojaa yritystä valtion asiattomalta asioihin puuttumiselta. Kuten jo todettiin, yrityksen hallituksessa ei ollut käytössä äänioikeutta koskevia rajoituksia, joilla olisi voitu estää enemmistönä olevia valtion nimittämiä jäseniä tekemästä päätöksiä, jotka olivat vastoin vähemmistönä olevien riippumattomien jäsenten tahtoa.

| (50) | Yritys nro 2 katsoi, että sen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli hylätty virheellisin perustein, kun perusteena oli se, että yritys oli valtion määräysvallassa, koska valtio omisti suoraan tai välillisesti kolme muuta yritystä, joilla puolestaan oli enemmistö yrityksen nro 2 osakkeista. Yritys kyseenalaisti erityisesti päätelmän, jonka mukaan yritys ABC, joka omistaa 48 prosenttia sen osakkeista, olisi valtion määräysvallassa, sillä 80 prosenttia ABC:n osakkeista on työntekijöillä, joita edustaa henkilöstökomitea. Yritys nro 2 kiisti näkemyksen, jonka mukaan ABC:n henkilöstökomitea olisi valtion määräysvallassa. |
| --- | --- |

(50)

Yritys nro 2 katsoi, että sen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli hylätty virheellisin perustein, kun perusteena oli se, että yritys oli valtion määräysvallassa, koska valtio omisti suoraan tai välillisesti kolme muuta yritystä, joilla puolestaan oli enemmistö yrityksen nro 2 osakkeista. Yritys kyseenalaisti erityisesti päätelmän, jonka mukaan yritys ABC, joka omistaa 48 prosenttia sen osakkeista, olisi valtion määräysvallassa, sillä 80 prosenttia ABC:n osakkeista on työntekijöillä, joita edustaa henkilöstökomitea. Yritys nro 2 kiisti näkemyksen, jonka mukaan ABC:n henkilöstökomitea olisi valtion määräysvallassa.

| (51) | ABC:n omistus- ja hallintasuhteita tarkasteltaessa on korostettava, että ABC ei ole se yritys, joka oli markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvän tutkimuksen kohteena. Koska valtio kuitenkin omistaa 20 prosenttia ABC:n osakkeista ja loput 80 prosenttia on jaettu yli 1 000 työntekijän kesken, on kohtuullista päätellä, että valtio on suurin yksittäinen osakkeenomistaja ja määrää siten tosiasiallisesti ABC:n toiminnasta. |
| --- | --- |

(51)

ABC:n omistus- ja hallintasuhteita tarkasteltaessa on korostettava, että ABC ei ole se yritys, joka oli markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvän tutkimuksen kohteena. Koska valtio kuitenkin omistaa 20 prosenttia ABC:n osakkeista ja loput 80 prosenttia on jaettu yli 1 000 työntekijän kesken, on kohtuullista päätellä, että valtio on suurin yksittäinen osakkeenomistaja ja määrää siten tosiasiallisesti ABC:n toiminnasta.

| (52) | Yritys nro 2 kiisti myös päätelmän, jonka mukaan sillä olisi tosiasiallisesti tiivis etuyhteys toiseen yritykseen eli yritykseen DEF. Tämä komission päätelmä perustui seuraaviin havaintoihin: i) yritys jakoi toimitilansa DEF:n kanssa (se oli ”alivuokrannut” käyttöoikeudet DEF:ltä); ii) yritys hankki osan tärkeimmistä raaka-aineistaan DEF:ltä; ja iii) yritys oli lainannut DEF:lle merkittävän summan rahaa. Yritys nro 2 katsoi, että kaikille näille havainnoille oli kaupallinen syy ja että mikään niistä ei ainakaan todistanut sen etuyhteyttä DEF:n kanssa. |
| --- | --- |

(52)

Yritys nro 2 kiisti myös päätelmän, jonka mukaan sillä olisi tosiasiallisesti tiivis etuyhteys toiseen yritykseen eli yritykseen DEF. Tämä komission päätelmä perustui seuraaviin havaintoihin: i) yritys jakoi toimitilansa DEF:n kanssa (se oli ”alivuokrannut” käyttöoikeudet DEF:ltä); ii) yritys hankki osan tärkeimmistä raaka-aineistaan DEF:ltä; ja iii) yritys oli lainannut DEF:lle merkittävän summan rahaa. Yritys nro 2 katsoi, että kaikille näille havainnoille oli kaupallinen syy ja että mikään niistä ei ainakaan todistanut sen etuyhteyttä DEF:n kanssa.

| (53) | Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että DEF on välillisesti valtion määräysvallassa. Lisäksi vaikka edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainituille havainnoille saattaakin olla kaupalliset syyt, tämä ei estä päättelemästä, että yrityksellä nro 2 on tiiviit yhteydet yritykseen DEF. Tärkeimpänä syynä evätä markkinatalouskohtelu tämän edellytyksen perusteella eivät ole yritysten väliset yhteydet sinänsä vaan se, että yrityksellä nro 2 on tällaisia yhteyksiä yritykseen, joka on tosiasiassa valtion määräysvallassa. |
| --- | --- |

(53)

Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että DEF on välillisesti valtion määräysvallassa. Lisäksi vaikka edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainituille havainnoille saattaakin olla kaupalliset syyt, tämä ei estä päättelemästä, että yrityksellä nro 2 on tiiviit yhteydet yritykseen DEF. Tärkeimpänä syynä evätä markkinatalouskohtelu tämän edellytyksen perusteella eivät ole yritysten väliset yhteydet sinänsä vaan se, että yrityksellä nro 2 on tällaisia yhteyksiä yritykseen, joka on tosiasiassa valtion määräysvallassa.

| (54) | Yrityksen nro 2 on todettu olevan oikeudellisesti valtion määräysvallassa kolmen eri osakkeenomistajan kautta, jotka ovat itse valtion määräysvallassa, minkä lisäksi yrityksen yhteydet osakkeenomistajana olevaan yritykseen DEF, joka myös on valtion määräysvallassa, antavat valtiolle merkittävän tosiasiallisen vaikutusmahdollisuuden yrityksen toimintaan. Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että on olemassa ilmeinen vaara, että valtio puuttuu yrityksen toimintaan, etenkin koska yritys ei ole ryhtynyt toimiin tämän estämiseksi. |
| --- | --- |

(54)

Yrityksen nro 2 on todettu olevan oikeudellisesti valtion määräysvallassa kolmen eri osakkeenomistajan kautta, jotka ovat itse valtion määräysvallassa, minkä lisäksi yrityksen yhteydet osakkeenomistajana olevaan yritykseen DEF, joka myös on valtion määräysvallassa, antavat valtiolle merkittävän tosiasiallisen vaikutusmahdollisuuden yrityksen toimintaan. Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että on olemassa ilmeinen vaara, että valtio puuttuu yrityksen toimintaan, etenkin koska yritys ei ole ryhtynyt toimiin tämän estämiseksi.

| (55) | Yritys nro 2 katsoi myös, että sen DEF:lle lainaama rahamäärä, jonka se tunnusti jääneen kirjaamatta tileihin IAS-standardien edellyttämällä tavalla, ei vaikuttanut normaaliarvon laskentaan, mistä syystä sitä ei voitu pitää tekijänä, jonka perusteella markkinatalouskohtelu voidaan evätä. |
| --- | --- |

(55)

Yritys nro 2 katsoi myös, että sen DEF:lle lainaama rahamäärä, jonka se tunnusti jääneen kirjaamatta tileihin IAS-standardien edellyttämällä tavalla, ei vaikuttanut normaaliarvon laskentaan, mistä syystä sitä ei voitu pitää tekijänä, jonka perusteella markkinatalouskohtelu voidaan evätä.

| (56) | Yritys ei ollut merkinnyt IAS-standardien mukaisesti kirjanpitoonsa pankkilainaa, jonka se oli lainannut edelleen yhdelle (valtion määräysvallassa olevista) osakkeenomistajistaan (tähän liittyy myös muita oikeudellisia näkökohtia kuten muiden vähemmistöosakkaiden ja muiden velkojien etujen suojaaminen). Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon kyseessä olevan rahamäärän suuruuden sekä sen, että tilintarkastajat eivät reagoineet asiaan, on pääteltävä, että yritys ei täytä edellytystä 2. |
| --- | --- |

(56)

Yritys ei ollut merkinnyt IAS-standardien mukaisesti kirjanpitoonsa pankkilainaa, jonka se oli lainannut edelleen yhdelle (valtion määräysvallassa olevista) osakkeenomistajistaan (tähän liittyy myös muita oikeudellisia näkökohtia kuten muiden vähemmistöosakkaiden ja muiden velkojien etujen suojaaminen). Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon kyseessä olevan rahamäärän suuruuden sekä sen, että tilintarkastajat eivät reagoineet asiaan, on pääteltävä, että yritys ei täytä edellytystä 2.

| (57) | Yritys nro 3 katsoi, että syy, jonka vuoksi sille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, toisin sanoen se, että sen kirjanpito ei ollut IAS-standardien mukaista, ei vaikuttanut normaaliarvon laskentaan, joten markkinatalouskohtelua ei pitäisi evätä sen perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Yritys nro 3 katsoi, että syy, jonka vuoksi sille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, toisin sanoen se, että sen kirjanpito ei ollut IAS-standardien mukaista, ei vaikuttanut normaaliarvon laskentaan, joten markkinatalouskohtelua ei pitäisi evätä sen perusteella.

| (58) | Tämän yrityksen ei katsottu täyttävän edellytystä 2, koska sen kirjanpidossa oli virheellinen maankäyttöoikeuksien hankintaa koskeva merkintä. Kyseessä oli merkittävä summa, ja virheellinen kirjaus näkyi myös yrityksen vuosikertomuksessa. Tilintarkastajat eivät reagoineet tähän. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yritys ei täytä edellytystä 2. |
| --- | --- |

(58)

Tämän yrityksen ei katsottu täyttävän edellytystä 2, koska sen kirjanpidossa oli virheellinen maankäyttöoikeuksien hankintaa koskeva merkintä. Kyseessä oli merkittävä summa, ja virheellinen kirjaus näkyi myös yrityksen vuosikertomuksessa. Tilintarkastajat eivät reagoineet tähän. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yritys ei täytä edellytystä 2.

| (59) | Valituksen tekijä katsoi, että yhdellekään yrityksistä ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Se väitti muun muassa, että koska kiinalaiset yritykset sovelsivat kiinalaisia tilinpäätösnormeja, jotka eivät välttämättä vastanneet IAS-standardeja (ja niiden tilintarkastuksesta vastasivat kiinalaiset tilintarkastustoimistot), kyse oli edellytyksen 2 rikkomisesta. Valituksen tekijä väitti lisäksi, että koska Kiinan valuutta oli maan hallituksen päätöksellä sidottu Yhdysvaltain dollariin, yksikään tutkimuksessa yhteistyössä toimineista viejistä ei ollut suorittanut valuuttojen muuntamista markkinahintaan, minkä se katsoi olevan edellytyksen 5 rikkomista. Valituksen tekijä totesi, että kun edellytyksiä arvioidaan ”kumulatiivisesti”, yhdellekään tutkimuksessa yhteistyössä toimineista kiinalaisista viejistä ei voida myöntää oikeutta markkinatalouskohteluun. |
| --- | --- |

(59)

Valituksen tekijä katsoi, että yhdellekään yrityksistä ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Se väitti muun muassa, että koska kiinalaiset yritykset sovelsivat kiinalaisia tilinpäätösnormeja, jotka eivät välttämättä vastanneet IAS-standardeja (ja niiden tilintarkastuksesta vastasivat kiinalaiset tilintarkastustoimistot), kyse oli edellytyksen 2 rikkomisesta. Valituksen tekijä väitti lisäksi, että koska Kiinan valuutta oli maan hallituksen päätöksellä sidottu Yhdysvaltain dollariin, yksikään tutkimuksessa yhteistyössä toimineista viejistä ei ollut suorittanut valuuttojen muuntamista markkinahintaan, minkä se katsoi olevan edellytyksen 5 rikkomista. Valituksen tekijä totesi, että kun edellytyksiä arvioidaan ”kumulatiivisesti”, yhdellekään tutkimuksessa yhteistyössä toimineista kiinalaisista viejistä ei voida myöntää oikeutta markkinatalouskohteluun.

| (60) | Kiinalaisilla yrityksillä on lakisääteinen velvollisuus hoitaa kirjanpitonsa Kiinan kirjanpitolain mukaisesti ja käyttää kiinalaisia tilintarkastajia. Tätä ei voida käyttää perusteena markkinatalouskohtelun epäämiseen yrityksiltä. Kirjanpitolaki annettiin nimenomaan kansainvälisten tilinpäätösnormien täytäntöön panemiseksi Kiinassa. Yhteisön toimielinten kokemukset ovat johdonmukaisesti osoittaneet, että kyseinen laki ei sinänsä ole este markkinatalouskohtelun myöntämiselle. |
| --- | --- |

(60)

Kiinalaisilla yrityksillä on lakisääteinen velvollisuus hoitaa kirjanpitonsa Kiinan kirjanpitolain mukaisesti ja käyttää kiinalaisia tilintarkastajia. Tätä ei voida käyttää perusteena markkinatalouskohtelun epäämiseen yrityksiltä. Kirjanpitolaki annettiin nimenomaan kansainvälisten tilinpäätösnormien täytäntöön panemiseksi Kiinassa. Yhteisön toimielinten kokemukset ovat johdonmukaisesti osoittaneet, että kyseinen laki ei sinänsä ole este markkinatalouskohtelun myöntämiselle.

| (61) | Edellytyksen 2 tarkastelulla pyritään lähinnä selvittämään, sovelletaanko Kiinan kirjanpitolakia asianmukaisesti kansainvälisiä tilinpäätösnormeja noudattaen. Lisäksi tutkitaan, onko kirjanpito tarkastettu riippumattomasti IAS-standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

(61)

Edellytyksen 2 tarkastelulla pyritään lähinnä selvittämään, sovelletaanko Kiinan kirjanpitolakia asianmukaisesti kansainvälisiä tilinpäätösnormeja noudattaen. Lisäksi tutkitaan, onko kirjanpito tarkastettu riippumattomasti IAS-standardien mukaisesti.

| (62) | Kiinan valuutan RMB:n eli juanin sitominen Yhdysvaltain dollariin perustuu Kiinan hallituksen päätökseen, eikä markkinatalouskohtelua pyytäneen yrityksen voida katsoa olevan siitä vastuussa. Vastaavia päätöksiä on aiemmin tehty myös muissa maissa, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa. Yhteisön toimielinten vakiintuneena käytäntönä on katsoa, että edellytys 5 täyttyy, jos asianomainen yritys soveltaa virallista valuuttakurssia kaikissa ulkomaan valuuttojen määräisissä liiketoimissaan. Näin voidaan varmistaa, että mustan pörssin käytäntöjä ei sovelleta. Kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden viejien todettiin voineen ostaa ja myydä ulkomaan valuuttoja liiketoimiensa yhteydessä siitä huolimatta, että juanin vaihtokurssi on sidottu Yhdysvaltain dollariin. |
| --- | --- |

(62)

Kiinan valuutan RMB:n eli juanin sitominen Yhdysvaltain dollariin perustuu Kiinan hallituksen päätökseen, eikä markkinatalouskohtelua pyytäneen yrityksen voida katsoa olevan siitä vastuussa. Vastaavia päätöksiä on aiemmin tehty myös muissa maissa, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa. Yhteisön toimielinten vakiintuneena käytäntönä on katsoa, että edellytys 5 täyttyy, jos asianomainen yritys soveltaa virallista valuuttakurssia kaikissa ulkomaan valuuttojen määräisissä liiketoimissaan. Näin voidaan varmistaa, että mustan pörssin käytäntöjä ei sovelleta. Kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden viejien todettiin voineen ostaa ja myydä ulkomaan valuuttoja liiketoimiensa yhteydessä siitä huolimatta, että juanin vaihtokurssi on sidottu Yhdysvaltain dollariin.

| (63) | Näin ollen valituksen tekijän esittämät väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(63)

Näin ollen valituksen tekijän esittämät väitteet hylättiin.

2.2   Yksilöllinen kohtelu

| (64) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykselle myönnetään markkinatalouskohtelu kyseisen artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti tai se pystyy osoittamaan perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että






  1) | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevat yritykset ja yhteisyritykset voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja; |
| --- | --- | --- |

(64)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykselle myönnetään markkinatalouskohtelu kyseisen artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti tai se pystyy osoittamaan perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että

1)

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevat yritykset ja yhteisyritykset voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;

| 2) | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti; |
| --- | --- |

2)

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;

| 3) | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; |
| --- | --- |

3)

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa;

| 4) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; |
| --- | --- |

4)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan;

| 5) | valtio ei puutu toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

5)

valtio ei puutu toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

| (65) | Markkinatalouskohtelua pyytäneet kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät myös yksilöllistä kohtelua, mikäli niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että yksi niistä yrityksistä, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. |
| --- | --- |

(65)

Markkinatalouskohtelua pyytäneet kuusi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät myös yksilöllistä kohtelua, mikäli niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että yksi niistä yrityksistä, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.

| (66) | Kahden muun markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätetyn yrityksen todettiin olevan pääosin valtion omistuksessa. Niiden osalta valtion vaikutusmahdollisuuksia pidettiin merkittävinä. Koska kyse on tuotteesta, jonka ei voida osoittaa olevan peräisin tietyltä tuottajalta, katsottiin myös, että tämä seikka yhdessä valtionomistuksen kanssa aiheuttaa merkittävän riskin, että toimenpiteitä kierrettäisiin viemällä tuotetta sellaisen yrityksen kautta, johon sovelletaan alempaa tullia. Näin ollen perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c ja e alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyttyneet. Tästä syystä näille yrityksille päätettiin olla myöntämättä yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(66)

Kahden muun markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätetyn yrityksen todettiin olevan pääosin valtion omistuksessa. Niiden osalta valtion vaikutusmahdollisuuksia pidettiin merkittävinä. Koska kyse on tuotteesta, jonka ei voida osoittaa olevan peräisin tietyltä tuottajalta, katsottiin myös, että tämä seikka yhdessä valtionomistuksen kanssa aiheuttaa merkittävän riskin, että toimenpiteitä kierrettäisiin viemällä tuotetta sellaisen yrityksen kautta, johon sovelletaan alempaa tullia. Näin ollen perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c ja e alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyttyneet. Tästä syystä näille yrityksille päätettiin olla myöntämättä yksilöllistä kohtelua.

| (67) | Yksilöllinen kohtelu päätettiin myöntää seuraavalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle:






  — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited. |
| --- | --- | --- |

(67)

Yksilöllinen kohtelu päätettiin myöntää seuraavalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle:

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited.

2.3   Normaaliarvon määrittäminen

2.3.1   Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

a)   Vertailumaa

| (68) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille sekä niille siirtymävaiheen maiden yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritetään vertailumaassa sovellettavien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille sekä niille siirtymävaiheen maiden yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritetään vertailumaassa sovellettavien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (69) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Meksikoa vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(69)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Meksikoa vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (70) | Eräs yhteisön tuoja vastusti tätä ehdotusta väittäen, että Meksiko ei ollut edustava vertailumaa, koska se oli 20 päivänä joulukuuta 2002 ottanut Kiinasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, mikä oli johtanut kilpailun tyrehtymiseen Meksikon markkinoilla. Koska tiedossa ollut trikloori-isosyanuurihapon meksikolainen tuottaja kieltäytyi toimimasta yhteistyössä tässä tutkimuksessa, komission oli joka tapauksessa etsittävä vaihtoehtoinen vertailumaa, jota voitiin pitää edustavana. Valituksen tekijän ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kuulemisen jälkeen kävi selväksi, että vain kahta muuta maata voitiin pitää tässä suhteessa edustavina, Yhdysvaltoja ja Japania. |
| --- | --- |

(70)

Eräs yhteisön tuoja vastusti tätä ehdotusta väittäen, että Meksiko ei ollut edustava vertailumaa, koska se oli 20 päivänä joulukuuta 2002 ottanut Kiinasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, mikä oli johtanut kilpailun tyrehtymiseen Meksikon markkinoilla. Koska tiedossa ollut trikloori-isosyanuurihapon meksikolainen tuottaja kieltäytyi toimimasta yhteistyössä tässä tutkimuksessa, komission oli joka tapauksessa etsittävä vaihtoehtoinen vertailumaa, jota voitiin pitää edustavana. Valituksen tekijän ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kuulemisen jälkeen kävi selväksi, että vain kahta muuta maata voitiin pitää tässä suhteessa edustavina, Yhdysvaltoja ja Japania.

| (71) | Koska Yhdysvallat oli 4 päivänä kesäkuuta 2004 pannut vireille muun muassa Espanjasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen ja komissio puolestaan ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 2004 polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloista peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa yhteisöön (ks. 4 kappale edellä), pidettiin epätodennäköisenä, että Yhdysvalloista löytyisi yhteistyöhalukkaita vientiä harjoittavia tuottajia. |
| --- | --- |

(71)

Koska Yhdysvallat oli 4 päivänä kesäkuuta 2004 pannut vireille muun muassa Espanjasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen ja komissio puolestaan ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 2004 polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Yhdysvalloista peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa yhteisöön (ks. 4 kappale edellä), pidettiin epätodennäköisenä, että Yhdysvalloista löytyisi yhteistyöhalukkaita vientiä harjoittavia tuottajia.

| (72) | Asiassa oltiin yhteydessä japanilaisiin trikloori-isosyanuurihapon tuottajiin ja lopulta yksi japanilainen tuottaja ilmoitti olevansa valmis toimimaan yhteistyössä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(72)

Asiassa oltiin yhteydessä japanilaisiin trikloori-isosyanuurihapon tuottajiin ja lopulta yksi japanilainen tuottaja ilmoitti olevansa valmis toimimaan yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

| (73) | Yksikään yhteistyössä toiminut asianomainen osapuoli ei ole vastustanut ehdotusta, jonka mukaan normaaliarvo määritetään kyseiseltä japanilaiselta tuottajalta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(73)

Yksikään yhteistyössä toiminut asianomainen osapuoli ei ole vastustanut ehdotusta, jonka mukaan normaaliarvo määritetään kyseiseltä japanilaiselta tuottajalta saatujen tietojen perusteella.

| (74) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Japani sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(74)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Japani sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

b)   Normaaliarvon määrittäminen

| (75) | Normaaliarvo määritettiin niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli käyttäen vertailukelpoisten tuotelajien laskennallista normaaliarvoa, joka oli saatu japanilaiselta tuottajalta. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrittämisen perustaksi otettiin tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvän liikevaihdon suhde yrityksen koko liikevaihtoon ja voittomarginaalina käytettiin yrityksen kokonaisvoittomarginaalia. |
| --- | --- |

(75)

Normaaliarvo määritettiin niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli käyttäen vertailukelpoisten tuotelajien laskennallista normaaliarvoa, joka oli saatu japanilaiselta tuottajalta. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrittämisen perustaksi otettiin tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvän liikevaihdon suhde yrityksen koko liikevaihtoon ja voittomarginaalina käytettiin yrityksen kokonaisvoittomarginaalia.

2.3.2   Normaaliarvon ja vientihintojen määrittäminen niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu

a)   Normaaliarvo

| (76) | Yrityksiä, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, pyydettiin vastaamaan kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin ja ilmoittamaan tässä yhteydessä myös tiedot tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla sekä sen tuotantokustannuksista; vastaukset todennettiin asianomaisten yritysten toimitiloissa tehdyissä tarkastuksissa. |
| --- | --- |

(76)

Yrityksiä, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, pyydettiin vastaamaan kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin ja ilmoittamaan tässä yhteydessä myös tiedot tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla sekä sen tuotantokustannuksista; vastaukset todennettiin asianomaisten yritysten toimitiloissa tehdyissä tarkastuksissa.

| (77) | Normaaliarvo määritettiin edellä 25–33 kappaleessa selostettua menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

(77)

Normaaliarvo määritettiin edellä 25–33 kappaleessa selostettua menetelmää käyttäen.

| (78) | Koska yritykset, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, eivät olleet myyneet asianomaista tuotetta riittävästi kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio määritti kullekin yritykselle laskennallisen normaaliarvon lisäämällä vientiin menevien tuotelajien tuotantokustannuksiin liikevaihdon perusteella lasketun kohtuullisen määrän myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullisen voittomarginaalin (joka perustui tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen kotimarkkinamyyntiin). |
| --- | --- |

(78)

Koska yritykset, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, eivät olleet myyneet asianomaista tuotetta riittävästi kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio määritti kullekin yritykselle laskennallisen normaaliarvon lisäämällä vientiin menevien tuotelajien tuotantokustannuksiin liikevaihdon perusteella lasketun kohtuullisen määrän myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullisen voittomarginaalin (joka perustui tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen kotimarkkinamyyntiin).

b)   Vientihinnat

| (79) | Markkinatalouskohtelun saaneiden viejien koko vientimyynti yhteisöön suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(79)

Markkinatalouskohtelun saaneiden viejien koko vientimyynti yhteisöön suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (80) | Kun kiinalaiset yritykset vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta, ne ovat oikeutettuja arvonlisäveron palautukseen, joka on suuruudeltaan 13 prosenttia FOB-hintojen perusteella lasketusta liikevaihdosta. Yrityksille lankeaa kuitenkin suoritettavaksi arvonlisävero, joka on 17 prosenttia FOB-perusteisesta liikevaihdosta. Tämä 4 prosentin ero otettiin tästä syystä huomioon vientihintaa laskettaessa. |
| --- | --- |

(80)

Kun kiinalaiset yritykset vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta, ne ovat oikeutettuja arvonlisäveron palautukseen, joka on suuruudeltaan 13 prosenttia FOB-hintojen perusteella lasketusta liikevaihdosta. Yrityksille lankeaa kuitenkin suoritettavaksi arvonlisävero, joka on 17 prosenttia FOB-perusteisesta liikevaihdosta. Tämä 4 prosentin ero otettiin tästä syystä huomioon vientihintaa laskettaessa.

c)   Vertailu

| (81) | Vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnan perusteella ja samassa kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon sellaisissa tekijöissä olevat erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin tämän perusteella palkkioiden, rahti-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja tarkastuskustannusten erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(81)

Vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnan perusteella ja samassa kaupan portaassa. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon sellaisissa tekijöissä olevat erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin tämän perusteella palkkioiden, rahti-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja tarkastuskustannusten erojen huomioon ottamiseksi.

2.4   Polkumyyntimarginaali

2.4.1   Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu

| (82) | Niiden kolmen yrityksen tapauksessa, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(82)

Niiden kolmen yrityksen tapauksessa, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.

| (83) | Sen yrityksen osalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, toimittiin siten, että kullekin yhteisöön viedylle tuotelajille vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan yhteisöön viedyn tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(83)

Sen yrityksen osalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, toimittiin siten, että kullekin yhteisöön viedylle tuotelajille vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan yhteisöön viedyn tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.

| (84) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(84)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

2.4.2.1   Käytetyt menetelmät

| (85) | Voidakseen laskea kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettavan tullin komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Valitukseen sisältyneiden tietojen pohjalta laskettua Kiinasta peräisin olevan tuonnin kokonaismäärää ja Kiinassa toimivien viejien kyselylomakkeessa antamia vastauksia verrattiin tämän vuoksi keskenään. Tämän perusteella todettiin, että yhteistyössä toimimisen aste oli noin 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(85)

Voidakseen laskea kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettavan tullin komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Valitukseen sisältyneiden tietojen pohjalta laskettua Kiinasta peräisin olevan tuonnin kokonaismäärää ja Kiinassa toimivien viejien kyselylomakkeessa antamia vastauksia verrattiin tämän vuoksi keskenään. Tämän perusteella todettiin, että yhteistyössä toimimisen aste oli noin 70 prosenttia.

2.4.2.2   Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua

| (86) | Niille kahdelle yhteistyössä toimineelle viejälle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, määritettiin polkumyyntimarginaali niille kullekin laskettujen yksilöllisten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. Yksilölliset marginaalit puolestaan laskettiin vertaamalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa asianomaisten kahden viejän ilmoittamaan painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(86)

Niille kahdelle yhteistyössä toimineelle viejälle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, määritettiin polkumyyntimarginaali niille kullekin laskettujen yksilöllisten polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. Yksilölliset marginaalit puolestaan laskettiin vertaamalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa asianomaisten kahden viejän ilmoittamaan painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (87) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:






  Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(87)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.3   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (88) | Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jota siis sovelletaan kaikkiin muihin (eli menettelyssä yhteistyössä toimimattomiin) kiinalaisiin viejiin, vahvistettiin tasolle, joka vastasi korkeinta markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätetyn kahden viejän myymille asianomaisen tuotteen edustaville lajeille määritettyä polkumyyntimarginaalia (ks. 86 kappale). |
| --- | --- |

(88)

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, jota siis sovelletaan kaikkiin muihin (eli menettelyssä yhteistyössä toimimattomiin) kiinalaisiin viejiin, vahvistettiin tasolle, joka vastasi korkeinta markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätetyn kahden viejän myymille asianomaisen tuotteen edustaville lajeille määritettyä polkumyyntimarginaalia (ks. 86 kappale).

| (89) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi koko maan osalta vahvistettiin 40,3 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi koko maan osalta vahvistettiin 40,3 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla.

3.   Yhdysvallat

| (90) | Yhdysvalloissa on tietojen mukaan kolme trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavaa tuottajaa. Kyselyyn vastasi kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja viisi kyseisiin viejiin etuyhteydessä olevaa tuojaa. |
| --- | --- |

(90)

Yhdysvalloissa on tietojen mukaan kolme trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavaa tuottajaa. Kyselyyn vastasi kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja viisi kyseisiin viejiin etuyhteydessä olevaa tuojaa.

| (91) | Tarkastuskäyntejä tehtiin vain yhteistyössä toimineiden viejien toimitiloihin. Viejiin etuyhteydessä olevia yhteisössä toimivia tuojia koskevia tietoja ei ole vielä tarkistettu, joten niitä koskevat päätelmät perustuvat menettelyn tässä vaiheessa asiakirja-aineiston tarkasteluun. |
| --- | --- |

(91)

Tarkastuskäyntejä tehtiin vain yhteistyössä toimineiden viejien toimitiloihin. Viejiin etuyhteydessä olevia yhteisössä toimivia tuojia koskevia tietoja ei ole vielä tarkistettu, joten niitä koskevat päätelmät perustuvat menettelyn tässä vaiheessa asiakirja-aineiston tarkasteluun.

3.1   Normaaliarvo

| (92) | Komissio määritti normaaliarvon tietyille yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemille trikloori-isosyanuurihapon lajeille perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. Tiettyjen trikloori-isosyanuurihapon lajien normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin viejän viemien tuotelajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten tutkittiin, olivatko kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. Jos kotimarkkinamyynti ei ollut tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvon määrittämisessä käytettiin sen yrityksen kokonaiskustannusten perusteella laskettuja painotettuja keskimääräisiä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittomarginaalia, jonka myynti oli ollut edustavaa ja tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(92)

Komissio määritti normaaliarvon tietyille yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemille trikloori-isosyanuurihapon lajeille perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti eli riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. Tiettyjen trikloori-isosyanuurihapon lajien normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin viejän viemien tuotelajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten tutkittiin, olivatko kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. Jos kotimarkkinamyynti ei ollut tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvon määrittämisessä käytettiin sen yrityksen kokonaiskustannusten perusteella laskettuja painotettuja keskimääräisiä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittomarginaalia, jonka myynti oli ollut edustavaa ja tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä.

3.2   Vientihinta

| (93) | Toinen yhdysvaltalaisista vientiä harjoittavista tuottajista myi asianomaista tuotetta yhteisöön vietäväksi sekä suoraan riippumattomille asiakkaille että yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä. Toinen yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja vei tuotetta yhteisön markkinoille vain etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä. Jos myynti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Jos myynti tapahtui yhteisössä toimivien etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä, vientihinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Toinen yhdysvaltalaisista vientiä harjoittavista tuottajista myi asianomaista tuotetta yhteisöön vietäväksi sekä suoraan riippumattomille asiakkaille että yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä. Toinen yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja vei tuotetta yhteisön markkinoille vain etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä. Jos myynti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Jos myynti tapahtui yhteisössä toimivien etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä, vientihinnat muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

3.3   Vertailu

| (94) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon sellaisissa tekijöissä olevat erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tämän perusteella tehtiin alustavasti oikaisut, joita pyydettiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten, palkkioiden, luottokustannusten, pakkauskustannusten ja pankkimaksujen erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(94)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon sellaisissa tekijöissä olevat erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tämän perusteella tehtiin alustavasti oikaisut, joita pyydettiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten, palkkioiden, luottokustannusten, pakkauskustannusten ja pankkimaksujen erojen huomioon ottamiseksi.

3.4   Polkumyyntimarginaali

| (95) | Tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

| (96) | Vertailusta ilmeni, että kyseiset tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat harjoittavat polkumyyntiä. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:






  — | Biolab Inc.: 68,4 %, |
| --- | --- | --- |

(96)

Vertailusta ilmeni, että kyseiset tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat harjoittavat polkumyyntiä. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:

—

Biolab Inc.: 68,4 %,

| — | Clearon Inc.: 69,8 %. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.: 69,8 %.

Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että yhteistyöstä kieltäytynyt yritys on trikloori-isosyanuurihapon suurin tuottaja Yhdysvalloissa. Tästä syystä väliaikainen jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin tasolle, joka vastasi korkeinta yhteistyössä toimineiden yritysten edustavassa määrin myymälle tuotelajille määritettyä polkumyyntimarginaalia. Tämä varmistanee toimenpiteiden tehokkuuden.

| — | Jäännöspolkumyyntimarginaali: 98,5 %. |
| --- | --- |

—

Jäännöspolkumyyntimarginaali: 98,5 %.

C.   VAHINKO

1.   Yhteisön tuotanto

| (97) | Sekä Kiinaa että Yhdysvaltoja koskevana tutkimusajanjaksona, jäljempänä ’tutkimusajanjaksot’, trikloori-isosyanuurihappoa valmisti kolme yritystä:






  — | valituksen tehnyt yhteisön tuottaja, joka toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana, |
| --- | --- | --- |

(97)

Sekä Kiinaa että Yhdysvaltoja koskevana tutkimusajanjaksona, jäljempänä ’tutkimusajanjaksot’, trikloori-isosyanuurihappoa valmisti kolme yritystä:

—

valituksen tehnyt yhteisön tuottaja, joka toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana,

| — | yksi tuottaja, joka tuki täysimääräisesti valitusta. Se toimitti komissiolle yleisiä tietoja tuotannostaan ja myynnistään Kiinaa koskevan menettelyn yhteydessä, mutta ei toiminut yhteistyössä Yhdysvaltoja koskevassa menettelyssä, |
| --- | --- |

—

yksi tuottaja, joka tuki täysimääräisesti valitusta. Se toimitti komissiolle yleisiä tietoja tuotannostaan ja myynnistään Kiinaa koskevan menettelyn yhteydessä, mutta ei toiminut yhteistyössä Yhdysvaltoja koskevassa menettelyssä,

| — | yksi tuottaja, joka ei ottanut kantaa valitukseen. Se toimitti komissiolle yleisiä tietoja tuotannostaan ja myynnistään Kiinaa koskevan menettelyn yhteydessä ja kannattaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa. Se ei toiminut yhteistyössä Yhdysvaltoja koskevassa menettelyssä. |
| --- | --- |

—

yksi tuottaja, joka ei ottanut kantaa valitukseen. Se toimitti komissiolle yleisiä tietoja tuotannostaan ja myynnistään Kiinaa koskevan menettelyn yhteydessä ja kannattaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa. Se ei toiminut yhteistyössä Yhdysvaltoja koskevassa menettelyssä.

| (98) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisön tuotanto käsittää kaikkien edellä mainittujen yritysten valmistaman trikloori-isosyanuurihapon. |
| --- | --- |

(98)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yhteisön tuotanto käsittää kaikkien edellä mainittujen yritysten valmistaman trikloori-isosyanuurihapon.

2.   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (99) | Kuten edellä 97 kappaleessa todetaan, vain yksi valitusta tukenut yhteisön tuottaja toimi täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksissa. Kyseisen tuottajan tuotanto muodosti pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta yhteisössä tutkimusajanjaksojen aikana. Sen katsotaan tämän vuoksi muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(99)

Kuten edellä 97 kappaleessa todetaan, vain yksi valitusta tukenut yhteisön tuottaja toimi täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksissa. Kyseisen tuottajan tuotanto muodosti pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta yhteisössä tutkimusajanjaksojen aikana. Sen katsotaan tämän vuoksi muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

3.   Yhteisön kulutus

3.1   Alustavat huomiot

3.1.1   Tuontia koskevat tiedot

| (100) | Eurostatin tietoja trikloori-isosyanuurihapon käsittäviin CN-koodeihin (ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20) kuuluvien tuotteiden tuontimääristä ja -arvosta ei voitu käyttää yhteisön markkinoille tulevan tuonnin määrän määrittämisessä, koska ne koskivat myös muita kuin tämän tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. Jäljempänä kuvattujen laskelmien avulla määritetty yhteisön kokonaiskulutus kuitenkin tarkistettiin ja sen todettiin vastaavan muiden asianomaisten osapuolten toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

(100)

Eurostatin tietoja trikloori-isosyanuurihapon käsittäviin CN-koodeihin (ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20) kuuluvien tuotteiden tuontimääristä ja -arvosta ei voitu käyttää yhteisön markkinoille tulevan tuonnin määrän määrittämisessä, koska ne koskivat myös muita kuin tämän tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. Jäljempänä kuvattujen laskelmien avulla määritetty yhteisön kokonaiskulutus kuitenkin tarkistettiin ja sen todettiin vastaavan muiden asianomaisten osapuolten toimittamia tietoja.

3.1.2   Kiinaa koskevat tiedot

| (101) | Kuusi Kiinan kahdestatoista tiedossa olevasta trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavasta tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa; niiden ilmoittamat vientimäärät vastaavat alle 70 prosenttia valituksessa mainituista vuoden 2003 vientimääristä. Koska yhteistyöhalukkuus oli vähäistä, eikä muita tietoja ollut saatavissa, katsottiin, että vuosien 2000–2003 vientimäärät oli syytä määrittää valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjaksoina tapahtunut vienti arvioitiin valituksissa esitettyjen, vuotta 2003 ja vuoden 2004 ensimmäistä neljännestä koskevien tietojen perusteella, joihin tehtiin tarvittavat oikaisut yhteistyössä toimineiden viejien viennin kehityksen huomioon ottamiseksi vuoden 2003 ja tutkimusajanjaksojen välillä. |
| --- | --- |

(101)

Kuusi Kiinan kahdestatoista tiedossa olevasta trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavasta tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa; niiden ilmoittamat vientimäärät vastaavat alle 70 prosenttia valituksessa mainituista vuoden 2003 vientimääristä. Koska yhteistyöhalukkuus oli vähäistä, eikä muita tietoja ollut saatavissa, katsottiin, että vuosien 2000–2003 vientimäärät oli syytä määrittää valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjaksoina tapahtunut vienti arvioitiin valituksissa esitettyjen, vuotta 2003 ja vuoden 2004 ensimmäistä neljännestä koskevien tietojen perusteella, joihin tehtiin tarvittavat oikaisut yhteistyössä toimineiden viejien viennin kehityksen huomioon ottamiseksi vuoden 2003 ja tutkimusajanjaksojen välillä.

3.1.3   Yhdysvaltoja koskevat tiedot

| (102) | Kaksi Yhdysvaltojen kolmesta tiedossa olevasta trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavasta tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa; niiden ilmoittamat vientimäärät vastaavat alle 40 prosenttia valituksessa mainituista vuoden 2003 vientimääristä. Tästä syystä katsottiin, että vuosien 2000–2003 vientimäärät oli syytä määrittää valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjaksoina tapahtunut vienti arvioitiin valituksissa esitettyjen, vuotta 2003 ja vuoden 2004 ensimmäistä neljännestä koskevien tietojen perusteella, joihin tehtiin tarvittavat oikaisut yhteistyössä toimineiden viejien viennin kehityksen huomioon ottamiseksi vuoden 2003 ja tutkimusajanjaksojen välillä. |
| --- | --- |

(102)

Kaksi Yhdysvaltojen kolmesta tiedossa olevasta trikloori-isosyanuurihapon vientiä harjoittavasta tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa; niiden ilmoittamat vientimäärät vastaavat alle 40 prosenttia valituksessa mainituista vuoden 2003 vientimääristä. Tästä syystä katsottiin, että vuosien 2000–2003 vientimäärät oli syytä määrittää valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta. Tutkimusajanjaksoina tapahtunut vienti arvioitiin valituksissa esitettyjen, vuotta 2003 ja vuoden 2004 ensimmäistä neljännestä koskevien tietojen perusteella, joihin tehtiin tarvittavat oikaisut yhteistyössä toimineiden viejien viennin kehityksen huomioon ottamiseksi vuoden 2003 ja tutkimusajanjaksojen välillä.

3.1.4   Yhteisön tuottajia koskevat tiedot

| (103) | Olisi huomattava, että ne kaksi yhteisön tuottajaa, jotka eivät osallistuneet valitukseen, toimittivat tietoja vain Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson osalta. Näiden tietojen perusteella voitiin arvioida tilanne kohtuullisen hyvin myös Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson osalta, sillä kyseisten kahden yrityksen tilanne ei muuttunut oleellisesti tutkimusajanjaksojen välillä. Valituksen tehneen yhteisön tuottajan tilannetta tarkasteltiin sen omien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(103)

Olisi huomattava, että ne kaksi yhteisön tuottajaa, jotka eivät osallistuneet valitukseen, toimittivat tietoja vain Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson osalta. Näiden tietojen perusteella voitiin arvioida tilanne kohtuullisen hyvin myös Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson osalta, sillä kyseisten kahden yrityksen tilanne ei muuttunut oleellisesti tutkimusajanjaksojen välillä. Valituksen tehneen yhteisön tuottajan tilannetta tarkasteltiin sen omien tietojen pohjalta.

3.2   Yhteisön kulutus

| (104) | Trikloori-isosyanuurihapon todettavissa oleva kulutus yhteisössä laskettiin seuraavien tietojen pohjalta:






  — | asianomaisen tuotteen kokonaistuonti yhteisöön valituksessa esitettyjen tietojen ja tehtyjen arvioiden perusteella määritettynä, |
| --- | --- | --- |

(104)

Trikloori-isosyanuurihapon todettavissa oleva kulutus yhteisössä laskettiin seuraavien tietojen pohjalta:

—

asianomaisen tuotteen kokonaistuonti yhteisöön valituksessa esitettyjen tietojen ja tehtyjen arvioiden perusteella määritettynä,

| — | yhteisön tuotannonalan todennettu kokonaismyynti yhteisön markkinoilla, ja |
| --- | --- |

—

yhteisön tuotannonalan todennettu kokonaismyynti yhteisön markkinoilla, ja

| — | niiden yhteisön muiden tuottajien myyntitiedot, jotka toimittivat yleisiä tietoja toiminnastaan. |
| --- | --- |

—

niiden yhteisön muiden tuottajien myyntitiedot, jotka toimittivat yleisiä tietoja toiminnastaan.

| (105) | Yhteisön kulutus oli 42 528 tonnia Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana ja 43 397 tonnia Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana eli ensimmäisessä tapauksessa 74 prosenttia ja jälkimmäisessä tapauksessa 78 prosenttia vuoden 2000 kulutusta suurempi. Tämä trikloori-isosyanuurihapon kulutuksen merkittävä kasvu johtuu uima-allasmarkkinoiden kehityksestä. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-kulutus (kg) | 24 449 095 | 27 928 554 | 31 598 949 | 38 710 981 | 42 528 818 | 43 397 965 |
| Indeksi | 100 | 114 | 129 | 158 | 174 | 178 |

(105)

Yhteisön kulutus oli 42 528 tonnia Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana ja 43 397 tonnia Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana eli ensimmäisessä tapauksessa 74 prosenttia ja jälkimmäisessä tapauksessa 78 prosenttia vuoden 2000 kulutusta suurempi. Tämä trikloori-isosyanuurihapon kulutuksen merkittävä kasvu johtuu uima-allasmarkkinoiden kehityksestä.

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

EU-kulutus (kg)

24 449 095

27 928 554

31 598 949

38 710 981

42 528 818

43 397 965

Indeksi

100

114

129

158

174

178

4.   Tuonti asianomaisista maista yhteisöön

4.1   Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (106) | Ensin tutkittiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(106)

Ensin tutkittiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

| (107) | Tältä osin todettiin seuraavaa:






  — | kustakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempia, |
| --- | --- | --- |

(107)

Tältä osin todettiin seuraavaa:

—

kustakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempia,

| — | kustakin maasta peräisin olevan tuonnin määrät eivät olleet tutkimusajanjakson aikana vähäpätöisiä, sillä kyseisten maiden markkinaosuudet vaihtelivat 11 prosentista 50 prosenttiin, ja |
| --- | --- |

—

kustakin maasta peräisin olevan tuonnin määrät eivät olleet tutkimusajanjakson aikana vähäpätöisiä, sillä kyseisten maiden markkinaosuudet vaihtelivat 11 prosentista 50 prosenttiin, ja

| — | kumulatiivinen arviointi todettiin asianmukaiseksi ottaen huomioon kilpailuolosuhteet sekä kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin kesken että sen ja yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen välillä. Tästä on osoituksena hinnan alittavuuden suhteellisen samankaltainen taso (21,1–44,3 prosenttia) ja samojen myyntikanavien käyttö. Tutkimus osoitti lisäksi, että tarkasteltavana olevat tuontituotteet ja samankaltainen tuote ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan samanlaisia. Myös niiden hintakehitys on ollut samansuuntaista. |
| --- | --- |

—

kumulatiivinen arviointi todettiin asianmukaiseksi ottaen huomioon kilpailuolosuhteet sekä kyseisistä maista peräisin olevan tuonnin kesken että sen ja yhteisön tuotannonalan valmistaman samankaltaisen tuotteen välillä. Tästä on osoituksena hinnan alittavuuden suhteellisen samankaltainen taso (21,1–44,3 prosenttia) ja samojen myyntikanavien käyttö. Tutkimus osoitti lisäksi, että tarkasteltavana olevat tuontituotteet ja samankaltainen tuote ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta ominaisuuksiltaan samanlaisia. Myös niiden hintakehitys on ollut samansuuntaista.

| (108) | Tämän perusteella päätellään alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia olisi arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(108)

Tämän perusteella päätellään alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät ja että Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevaa tuontia olisi arvioitava kumulatiivisesti.

a)   Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (109) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaasti eli yli kolminkertaistui vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana. Tuonnin määrä kasvoi alle 8 200 tonnista vuonna 2000 siten, että se oli 24 809 tonnia Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana ja 26 483 tonnia Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuonti kasvoi erityisen voimakkaasti vuodesta 2000 vuoteen 2001, jolloin lisäystä oli lähes 60 prosenttia. Kasvu jatkui merkittävänä myös vuoden 2001 ja tutkimusajanjaksojen välillä, jolloin se oli keskimäärin 25 prosenttia vuodessa. Tämä kasvu johtui ennen kaikkea Kiinasta peräisin olevasta tuonnista, jonka määrä oli asianomaista maata koskevan tutkimusajanjakson aikana seitsenkertainen vuoden 2000 määrään verrattuna, kun taas Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti väheni ensin 38 prosenttia ja alkoi sitten jälleen lisääntyä kasvaen aina asianomaista maata koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka. Tämän seurauksena Kiinasta tuli vuonna 2001 tärkein tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vievä maa.











  Tuonti (kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 2 801 000 | 8 350 000 | 11 990 000 | 17 885 000 | 21 466 882 | 21 875 643 |
| Indeksi | 100 | 298 | 428 | 639 | 766 | 781 |
| Yhdysvallat | 5 355 000 | 4 538 000 | 4 040 000 | 3 165 000 | 3 343 000 | 4 607 651 |
| Indeksi | 100 | 85 | 75 | 59 | 62 | 86 |
| Asianomaiset maat yhteensä | 8 156 000 | 12 888 000 | 16 030 000 | 21 050 000 | 24 809 882 | 26 483 294 |
| Indeksi | 100 | 158 | 197 | 258 | 304 | 325 |

(109)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaasti eli yli kolminkertaistui vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana. Tuonnin määrä kasvoi alle 8 200 tonnista vuonna 2000 siten, että se oli 24 809 tonnia Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana ja 26 483 tonnia Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuonti kasvoi erityisen voimakkaasti vuodesta 2000 vuoteen 2001, jolloin lisäystä oli lähes 60 prosenttia. Kasvu jatkui merkittävänä myös vuoden 2001 ja tutkimusajanjaksojen välillä, jolloin se oli keskimäärin 25 prosenttia vuodessa. Tämä kasvu johtui ennen kaikkea Kiinasta peräisin olevasta tuonnista, jonka määrä oli asianomaista maata koskevan tutkimusajanjakson aikana seitsenkertainen vuoden 2000 määrään verrattuna, kun taas Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti väheni ensin 38 prosenttia ja alkoi sitten jälleen lisääntyä kasvaen aina asianomaista maata koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka. Tämän seurauksena Kiinasta tuli vuonna 2001 tärkein tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön vievä maa.

Tuonti (kg)

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Kiina

2 801 000

8 350 000

11 990 000

17 885 000

21 466 882

21 875 643

Indeksi

100

298

428

639

766

781

Yhdysvallat

5 355 000

4 538 000

4 040 000

3 165 000

3 343 000

4 607 651

Indeksi

100

85

75

59

62

86

Asianomaiset maat yhteensä

8 156 000

12 888 000

16 030 000

21 050 000

24 809 882

26 483 294

Indeksi

100

158

197

258

304

325

| (110) | Asianomaisten maiden markkinaosuus käytännössä kaksinkertaistui kasvaen 27 prosenttiyksikköä eli 33 prosentista noin 60 prosenttiin vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä. Markkinaosuuden kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2000 vuoteen 2001, jolloin kasvua oli 13 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(110)

Asianomaisten maiden markkinaosuus käytännössä kaksinkertaistui kasvaen 27 prosenttiyksikköä eli 33 prosentista noin 60 prosenttiin vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä. Markkinaosuuden kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2000 vuoteen 2001, jolloin kasvua oli 13 prosenttiyksikköä.

| (111) | Asianomaisten maiden markkinaosuuden kasvua tarkasteltaessa olisi otettava huomioon yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kehitys vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana. Kun asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 27 prosenttiyksikköä vuodesta 2000 alkaen, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni samana aikana noin 11 prosenttiyksikköä, vaikka kulutus yhteisössä kasvoi.











  Markkinaosuudet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 11 % | 30 % | 38 % | 46 % | 50 % | 50 % |
| Yhdysvallat | 22 % | 16 % | 13 % | 8 % | 8 % | 11 % |
| Asianomaiset maat yhteensä | 33 % | 46 % | 51 % | 54 % | 58 % | 61 % |

(111)

Asianomaisten maiden markkinaosuuden kasvua tarkasteltaessa olisi otettava huomioon yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kehitys vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana. Kun asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 27 prosenttiyksikköä vuodesta 2000 alkaen, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni samana aikana noin 11 prosenttiyksikköä, vaikka kulutus yhteisössä kasvoi.

Markkinaosuudet

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Kiina

11 %

30 %

38 %

46 %

50 %

50 %

Yhdysvallat

22 %

16 %

13 %

8 %

8 %

11 %

Asianomaiset maat yhteensä

33 %

46 %

51 %

54 %

58 %

61 %

b)   Hintojen kehitys

| (112) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat vuosina 2000–2003 jatkuvasti (yhteensä 40 prosenttia). Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat 29 prosenttia ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat 38 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana.











  Yksikköhinnat (euroa/kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 1,27 | 1,27 | 1,01 | 0,89 | 0,90 | |
| Indeksi | 100 | 100 | 80 | 70 | 71 | |
| Yhdysvallat (vaihteluväli) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Indeksi | 100 | 103 | 88 | 64 | | 62 |
| Asianomaiset maat yhteensä | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Indeksi | 100 | 93 | 74 | 60 | | |

(112)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat vuosina 2000–2003 jatkuvasti (yhteensä 40 prosenttia). Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat laskivat 29 prosenttia ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat 38 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana.

Yksikköhinnat (euroa/kg)

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Kiina

1,27

1,27

1,01

0,89

0,90

Indeksi

100

100

80

70

71

Yhdysvallat (vaihteluväli)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Indeksi

100

103

88

64

62

Asianomaiset maat yhteensä

1,54

1,44

1,14

0,93

Indeksi

100

93

74

60

c)   Hinnan alittavuus

| (113) | Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoja koskevia hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ovat nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset. Hinnat oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vertailussa käytetyt asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat ovat myös nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset ja jotka on tarvittaessa oikaistu CIF yhteisön rajalla -tasolle. |
| --- | --- |

(113)

Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoja koskevia hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ovat nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset. Hinnat oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vertailussa käytetyt asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat ovat myös nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset ja jotka on tarvittaessa oikaistu CIF yhteisön rajalla -tasolle.

| (114) | Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla. |
| --- | --- |

(114)

Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla.

| (115) | Kiinalaisten viejien tapauksessa hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista olivat tutkimusajanjakson aikana 38,3–44,3 prosenttia. Hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli 39,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(115)

Kiinalaisten viejien tapauksessa hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista olivat tutkimusajanjakson aikana 38,3–44,3 prosenttia. Hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli 39,4 prosenttia.

| (116) | Yhdysvaltalaisten viejien tapauksessa hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista olivat tutkimusajanjakson aikana 19,7–50,6 prosenttia. Hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli 29 prosenttia. |
| --- | --- |

(116)

Yhdysvaltalaisten viejien tapauksessa hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista olivat tutkimusajanjakson aikana 19,7–50,6 prosenttia. Hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli 29 prosenttia.

5.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (117) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2000 (perusvuosi) tutkimusajanjaksojen päättymiseen. |
| --- | --- |

(117)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2000 (perusvuosi) tutkimusajanjaksojen päättymiseen.

5.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (118) | Kuten taulukosta käy ilmi, tuotanto kasvoi ensin 15 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta väheni sen jälkeen niin, että päätyi Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana samalle tasolle kuin vuonna 2000. Koska kysyntä yhteisön markkinoilla kehittyi lupaavasti kasvaen ensin 14 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001 ja vielä 13 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2002 ja koska yhteisön tuotannonala halusi ottaa käyttöön ympäristöä säästävää huipputeknologiaa, se päätti vuosina 2001/2002 rakentaa uuden tehtaan, joka aloitti toimintansa vuoden 2003 puolivälissä samalla, kun vanha tehdas suljettiin. Niinpä tuotantokapasiteetti kasvoi 30 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä, koska Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana oli ainakin osittain toiminnassa kaksi tehdasta, kun taas Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotantoa oli vain uudessa tehtaassa. Uuden tehtaan ansiosta tuotantokapasiteettia voitiin lisätä yhteisön markkinoiden kasvavaan kysyntään vastaamiseksi. Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikainen kapasiteetin taso kuvastaa tilannetta sen jälkeen, kun vanha tehdas oli lopullisesti suljettu. Tuotantokapasiteetti lisääntyi 16 prosenttia vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetin määrä lisääntyi ja tuotantomäärät laskivat vuodesta 2003 lähtien, kapasiteetin käyttöaste laski 12 prosenttiyksikköä vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja 13 prosenttiyksikköä vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä viittaa siihen, että vaikka yhteisön tuotannonalalla oli tarvittavat tekniset valmiudet, halpatuonnin kasvu esti sitä hyötymästä markkinoiden kasvusta. |
| --- | --- |

(118)

Kuten taulukosta käy ilmi, tuotanto kasvoi ensin 15 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta väheni sen jälkeen niin, että päätyi Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana samalle tasolle kuin vuonna 2000. Koska kysyntä yhteisön markkinoilla kehittyi lupaavasti kasvaen ensin 14 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001 ja vielä 13 prosenttia vuodesta 2001 vuoteen 2002 ja koska yhteisön tuotannonala halusi ottaa käyttöön ympäristöä säästävää huipputeknologiaa, se päätti vuosina 2001/2002 rakentaa uuden tehtaan, joka aloitti toimintansa vuoden 2003 puolivälissä samalla, kun vanha tehdas suljettiin. Niinpä tuotantokapasiteetti kasvoi 30 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä, koska Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana oli ainakin osittain toiminnassa kaksi tehdasta, kun taas Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotantoa oli vain uudessa tehtaassa. Uuden tehtaan ansiosta tuotantokapasiteettia voitiin lisätä yhteisön markkinoiden kasvavaan kysyntään vastaamiseksi. Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikainen kapasiteetin taso kuvastaa tilannetta sen jälkeen, kun vanha tehdas oli lopullisesti suljettu. Tuotantokapasiteetti lisääntyi 16 prosenttia vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetin määrä lisääntyi ja tuotantomäärät laskivat vuodesta 2003 lähtien, kapasiteetin käyttöaste laski 12 prosenttiyksikköä vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja 13 prosenttiyksikköä vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä viittaa siihen, että vaikka yhteisön tuotannonalalla oli tarvittavat tekniset valmiudet, halpatuonnin kasvu esti sitä hyötymästä markkinoiden kasvusta.

5.2   Varastot

| (119) | Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen suuruus kunkin kauden lopussa.












  (Indeksi 100 vuonna 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot | 100 | 133 | 131 | 118 | 104 | 57 |

(119)

Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen suuruus kunkin kauden lopussa.

(Indeksi 100 vuonna 2000)

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Varastot

100

133

131

118

104

57

| (120) | Varastojen määrä kasvoi 4 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja väheni sitten tutkimusajanjaksojen välillä. Tämä on seurausta siitä, että asianomaisen tuotteen myynti on kausiluonteista ja suurin osa myynnistä tapahtuu kunkin kalenterivuoden parin ensimmäisen kuukauden aikana. Varastojen määrä Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson lopussa kuvastaa valmistautumista tähän myyntiin ja varastojen alhainen taso Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson lopussa puolestaan sitä, että myyntikausi on päättynyt. Näistä syistä varastojen määrää ei pidetä merkittävänä tekijänä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(120)

Varastojen määrä kasvoi 4 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja väheni sitten tutkimusajanjaksojen välillä. Tämä on seurausta siitä, että asianomaisen tuotteen myynti on kausiluonteista ja suurin osa myynnistä tapahtuu kunkin kalenterivuoden parin ensimmäisen kuukauden aikana. Varastojen määrä Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson lopussa kuvastaa valmistautumista tähän myyntiin ja varastojen alhainen taso Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson lopussa puolestaan sitä, että myyntikausi on päättynyt. Näistä syistä varastojen määrää ei pidetä merkittävänä tekijänä tässä yhteydessä.

5.3   Myyntimäärät, markkinaosuudet, kasvu ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

| (121) | Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.












  (Indeksi 100 vuonna 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä | 100 | 107 | 106 | 98 | 91 | 100 |
| Markkinaosuus | 100 | 94 | 82 | 62 | 52 | 56 |
| Keskimääräinen yksikköhinta | 100 | 112 | 100 | 92 | 92 | 88 |

(121)

Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.

(Indeksi 100 vuonna 2000)

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Myyntimäärä

100

107

106

98

91

100

Markkinaosuus

100

94

82

62

52

56

Keskimääräinen yksikköhinta

100

112

100

92

92

88

| (122) | Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät laskivat 9 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä. Myynti kasvoi ensin 7 prosenttia vuosien 2000 ja 2001 välillä ja laski sitten jatkuvasti Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, ennen kuin kasvoi jälleen niin, että oli Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana lähes samalla tasolla kuin vuonna 2000. Tarkasteltaessa tätä myyntimäärien kasvua Kiinaa ja Yhdysvaltoja koskevien tutkimusajanjaksojen välillä olisi huomioon kuitenkin otettava se, että yhteisön kulutus kasvoi 2 prosenttia ja myyntihinnat puolestaan laskivat lähes 4 prosenttia samana aikana. |
| --- | --- |

(122)

Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät laskivat 9 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä. Myynti kasvoi ensin 7 prosenttia vuosien 2000 ja 2001 välillä ja laski sitten jatkuvasti Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, ennen kuin kasvoi jälleen niin, että oli Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana lähes samalla tasolla kuin vuonna 2000. Tarkasteltaessa tätä myyntimäärien kasvua Kiinaa ja Yhdysvaltoja koskevien tutkimusajanjaksojen välillä olisi huomioon kuitenkin otettava se, että yhteisön kulutus kasvoi 2 prosenttia ja myyntihinnat puolestaan laskivat lähes 4 prosenttia samana aikana.

| (123) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja kasvoi sitten hieman tutkimusajanjaksojen välillä. Kokonaisuutena tarkasteltuna yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin pieneni voimakkaasti eli yli 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2000 alkaen. Lasku oli erityisen selvää vuosien 2002 ja 2003 välillä, jolloin yhteisön tuotannonalan myynnin osuus yhteisön kulutuksesta laski 5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(123)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja kasvoi sitten hieman tutkimusajanjaksojen välillä. Kokonaisuutena tarkasteltuna yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin pieneni voimakkaasti eli yli 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2000 alkaen. Lasku oli erityisen selvää vuosien 2002 ja 2003 välillä, jolloin yhteisön tuotannonalan myynnin osuus yhteisön kulutuksesta laski 5 prosenttiyksikköä.

| (124) | Yhteisön tuotannonala pystyi aluksi hyötymään kulutuksen kasvusta ja myynnin keskihintojen noususta, mutta vuonna 2001 tämä kasvu pysähtyi äkillisesti, kun asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti pakotti yhteisön tuotannonalan alentamaan keskihintojaan, jotka laskivat 12 prosenttia vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana. Kokonaisuutena katsoen yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat 8 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja 12 prosenttia vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(124)

Yhteisön tuotannonala pystyi aluksi hyötymään kulutuksen kasvusta ja myynnin keskihintojen noususta, mutta vuonna 2001 tämä kasvu pysähtyi äkillisesti, kun asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti pakotti yhteisön tuotannonalan alentamaan keskihintojaan, jotka laskivat 12 prosenttia vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana. Kokonaisuutena katsoen yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat 8 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja 12 prosenttia vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä.

5.4   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta

| (125) | Kannattavuus heikkeni vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä merkittävästi eli 8 prosenttiyksikköä ja jatkoi heikkenemistään aina Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka (laskua vielä 0,8 prosenttiyksikköä). Huolimatta vuosien 2000 ja 2001 välisenä aikana tapahtuneesta tuotantokustannusten noususta yhteisön tuotannonalan kannattavuus parani aluksi 4 prosenttiyksikköä, kun myyntimäärät kasvoivat ja myyntihinnat nousivat. Vaikka tuotantokustannukset laskivat tämän jälkeen, myyntihintojen lasku johti siihen, että tuotannonalan kannattavuus heikkeni 12 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja 13 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(125)

Kannattavuus heikkeni vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä merkittävästi eli 8 prosenttiyksikköä ja jatkoi heikkenemistään aina Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka (laskua vielä 0,8 prosenttiyksikköä). Huolimatta vuosien 2000 ja 2001 välisenä aikana tapahtuneesta tuotantokustannusten noususta yhteisön tuotannonalan kannattavuus parani aluksi 4 prosenttiyksikköä, kun myyntimäärät kasvoivat ja myyntihinnat nousivat. Vaikka tuotantokustannukset laskivat tämän jälkeen, myyntihintojen lasku johti siihen, että tuotannonalan kannattavuus heikkeni 12 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja 13 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä.

| (126) | Tutkimusajanjaksojen aikana saavutettu voittotaso oli alle puolet siitä tasosta, johon päästiin vuonna 2000. Sekä pääoman tuottoaste että kassavirta kehittyivät samalla tavoin kuin kannattavuus eli kasvoivat ensin vuodesta 2000 vuoteen 2001 ja heikkenivät sitten vuoden 2001 ja tutkimusajanjaksojen välillä. Koska tietoja, joiden avulla samankaltaisen tuotteen tuotanto olisi voitu varallisuuden kehitystä arvioitaessa erottaa muusta tuotannosta, ei ollut käytettävissä, pääoman tuottoaste ja kassavirta määritettiin perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti sellaisen mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän perusteella, josta oli saatavissa tarvittavat tiedot (tässä tapauksessa kloori-isosyanuraatit). |
| --- | --- |

(126)

Tutkimusajanjaksojen aikana saavutettu voittotaso oli alle puolet siitä tasosta, johon päästiin vuonna 2000. Sekä pääoman tuottoaste että kassavirta kehittyivät samalla tavoin kuin kannattavuus eli kasvoivat ensin vuodesta 2000 vuoteen 2001 ja heikkenivät sitten vuoden 2001 ja tutkimusajanjaksojen välillä. Koska tietoja, joiden avulla samankaltaisen tuotteen tuotanto olisi voitu varallisuuden kehitystä arvioitaessa erottaa muusta tuotannosta, ei ollut käytettävissä, pääoman tuottoaste ja kassavirta määritettiin perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti sellaisen mahdollisimman rajoitetun, samankaltaisen tuotteen sisältävän tuoteryhmän perusteella, josta oli saatavissa tarvittavat tiedot (tässä tapauksessa kloori-isosyanuraatit).

5.5   Investoinnit ja pääoman saanti

| (127) | Kuten edellä 118 kappaleessa selostettiin, yhteisön tuotannonala investoi uuteen tuotantolaitokseen vuosina 2001 ja 2002. Tämä selittää sen, miksi investoinnit alkoivat kasvaa vuonna 2001 ja saavuttivat huippunsa vuonna 2002 eli vuonna, jona uusi tehdas perustettiin, ja vähenivät sitten tutkimusajanjaksojen loppuun saakka. |
| --- | --- |

(127)

Kuten edellä 118 kappaleessa selostettiin, yhteisön tuotannonala investoi uuteen tuotantolaitokseen vuosina 2001 ja 2002. Tämä selittää sen, miksi investoinnit alkoivat kasvaa vuonna 2001 ja saavuttivat huippunsa vuonna 2002 eli vuonna, jona uusi tehdas perustettiin, ja vähenivät sitten tutkimusajanjaksojen loppuun saakka.

| (128) | Yhteisön tuotannonalan mahdollisuudet hankkia pääomaa eivät heikentyneet merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Yhteisön tuotannonalan mahdollisuudet hankkia pääomaa eivät heikentyneet merkittävästi tarkastelujaksolla.

5.6   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (129) | Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalan tuotanto lisääntyi 15 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tästä huolimatta tuotantotyöntekijöiden määrä väheni niin, että työntekijöitä oli Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana 26 prosenttia vähemmän, vaikka tuotannon määrä oli sama kuin vuonna 2000. |
| --- | --- |

(129)

Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalan tuotanto lisääntyi 15 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tästä huolimatta tuotantotyöntekijöiden määrä väheni niin, että työntekijöitä oli Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana 26 prosenttia vähemmän, vaikka tuotannon määrä oli sama kuin vuonna 2000.

| (130) | Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonala on investoinut uusiin koneisiin, joiden ansiosta työvoimaa ei tarvitse merkittävästi lisätä. Niinpä tuottavuus kohosi noin 40 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä samalla, kun työvoimakustannukset ensin nousivat 10 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja sitten laskivat asianomaisten tutkimusajanjaksojen välisenä aikana. |
| --- | --- |

(130)

Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonala on investoinut uusiin koneisiin, joiden ansiosta työvoimaa ei tarvitse merkittävästi lisätä. Niinpä tuottavuus kohosi noin 40 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä samalla, kun työvoimakustannukset ensin nousivat 10 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja sitten laskivat asianomaisten tutkimusajanjaksojen välisenä aikana.

5.7   Toipuminen aiemman polkumyynnillä tapahtuneen tai tuetun tuonnin vaikutuksista

| (131) | Tutkimuksen aikana ei saatu mitään viitteitä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi tutkimusajanjaksojen aikana ollut toipumassa aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(131)

Tutkimuksen aikana ei saatu mitään viitteitä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi tutkimusajanjaksojen aikana ollut toipumassa aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista.

5.8   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (132) | Polkumyyntiä käsittelevässä osassa yksilöidyt polkumyyntimarginaalit ovat selvästi perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempia. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(132)

Polkumyyntiä käsittelevässä osassa yksilöidyt polkumyyntimarginaalit ovat selvästi perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempia. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.

6.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (133) | Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana merkittävästi (tuonti kolminkertaistui) ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 33 prosentista vuonna 2000 58 prosenttiin Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana ja 61 prosenttiin Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat samaan aikaan jatkuvasti alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat yli 36 prosentilla tutkimusajanjaksojen aikana. |
| --- | --- |

(133)

Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana merkittävästi (tuonti kolminkertaistui) ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 33 prosentista vuonna 2000 58 prosenttiin Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson aikana ja 61 prosenttiin Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson aikana. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat samaan aikaan jatkuvasti alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat yli 36 prosentilla tutkimusajanjaksojen aikana.

| (134) | Yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä seuraavasti: sen myyntimäärät vähenivät tai pysyttelivät vuoden 2000 tasolla, kapasiteetin käyttöaste laski yli 10 prosenttia, markkinaosuus pieneni yli 10 prosenttiyksikköä, myynnin yksikköhinta laski yli 7 prosenttia ja kannattavuus heikkeni yli 8 prosenttiyksikköä samalla, kun myös sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta kehittyivät kielteiseen suuntaan. Vaikka tietyt vahingon osoittimet kuten tuotantokapasiteetti ja investoinnit pysyivät ennallaan tai kehittyivät myönteiseen suuntaan, olisi huomattava, että tämä myönteiseltä vaikuttava kehitys tapahtui aikana, jolloin kysyntä kasvoi voimakkaasti (yli 70 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä) ilman, että yhteisön tuotannonala olisi pystynyt kunnolla hyödyntämään tätä kasvua. |
| --- | --- |

(134)

Yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä seuraavasti: sen myyntimäärät vähenivät tai pysyttelivät vuoden 2000 tasolla, kapasiteetin käyttöaste laski yli 10 prosenttia, markkinaosuus pieneni yli 10 prosenttiyksikköä, myynnin yksikköhinta laski yli 7 prosenttia ja kannattavuus heikkeni yli 8 prosenttiyksikköä samalla, kun myös sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta kehittyivät kielteiseen suuntaan. Vaikka tietyt vahingon osoittimet kuten tuotantokapasiteetti ja investoinnit pysyivät ennallaan tai kehittyivät myönteiseen suuntaan, olisi huomattava, että tämä myönteiseltä vaikuttava kehitys tapahtui aikana, jolloin kysyntä kasvoi voimakkaasti (yli 70 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välillä) ilman, että yhteisön tuotannonala olisi pystynyt kunnolla hyödyntämään tätä kasvua.

| (135) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(135)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

D.   SYY-YHTEYS

1.   Alustavat huomiot

| (136) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei kyseisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottaisi virheellisesti aiheutuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(136)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei kyseisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottaisi virheellisesti aiheutuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

| (137) | Tarkasteltavina olevista maista peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon määrä kasvoi voimakkaasti tarkastelujakson aikana. Kuten edellä 109 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, tarkasteltavana olevan tuonnin määrä oli tutkimusajanjaksojen aikana kolminkertainen vuoteen 2000 verrattuna eli se kasvoi kyseisenä aikana 8 200 tonnista noin 25 000 tonniin. Samalla kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi eli 27 prosenttiyksikköä 33 prosentista 60 prosenttiin. |
| --- | --- |

(137)

Tarkasteltavina olevista maista peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon määrä kasvoi voimakkaasti tarkastelujakson aikana. Kuten edellä 109 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, tarkasteltavana olevan tuonnin määrä oli tutkimusajanjaksojen aikana kolminkertainen vuoteen 2000 verrattuna eli se kasvoi kyseisenä aikana 8 200 tonnista noin 25 000 tonniin. Samalla kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi eli 27 prosenttiyksikköä 33 prosentista 60 prosenttiin.

| (138) | Tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosien 2000 ja 2001 välillä, jolloin kasvua oli lähes 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosien 2000 ja 2001 välillä, jolloin kasvua oli lähes 60 prosenttia.

| (139) | Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrän merkittävä kasvu sekä tuontihintojen jatkuva aleneminen vuodesta 2001 lähtien ja niiden selvästi yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempi taso osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. |
| --- | --- |

(139)

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrän merkittävä kasvu sekä tuontihintojen jatkuva aleneminen vuodesta 2001 lähtien ja niiden selvästi yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempi taso osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa.

| (140) | Tarkasteltavana olevan määrältään merkittävän tuonnin hinnat olivat huomattavasti eli noin 36,6 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat (ks. 115 ja 116 kappale edellä). |
| --- | --- |

(140)

Tarkasteltavana olevan määrältään merkittävän tuonnin hinnat olivat huomattavasti eli noin 36,6 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat (ks. 115 ja 116 kappale edellä).

| (141) | Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuodesta 2000 alkaen, vaikutti aiheuttamansa paineen kautta ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan hintojen laskuun ja sen markkinaosuuden menetyksiin ja tämän seurauksena sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(141)

Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että asianomainen polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuodesta 2000 alkaen, vaikutti aiheuttamansa paineen kautta ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan hintojen laskuun ja sen markkinaosuuden menetyksiin ja tämän seurauksena sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

2.   Muiden tekijöiden vaikutus

a)   Kulutuksen kehittyminen

| (142) | Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana yli 70 prosenttia. Kulutuksen kehitys ei näin ollen ole vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa yhteisön tuotannonala olisi päinvastoin voinut odottaa myyntinsä kasvavan. |
| --- | --- |

(142)

Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana yli 70 prosenttia. Kulutuksen kehitys ei näin ollen ole vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa yhteisön tuotannonala olisi päinvastoin voinut odottaa myyntinsä kasvavan.

b)   Tuonti muista kolmansista maista

| (143) | Tähän tutkimukseen kuulumattomista kolmansista maista peräisin oleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti muista kuin tutkimuksen kohteena olevista kolmansista maista (kg) | 4 433 000 | 3 446 000 | 3 020 000 | 2 421 000 | 1 981 496 | 1 908 613 |
| Indeksi | 100 | 78 | 68 | 55 | 45 | 43 |
| Markkinaosuus | 18 % | 12 % | 10 % | 6 % | 5 % | 4 % |

(143)

Tähän tutkimukseen kuulumattomista kolmansista maista peräisin oleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Tuonti muista kuin tutkimuksen kohteena olevista kolmansista maista (kg)

4 433 000

3 446 000

3 020 000

2 421 000

1 981 496

1 908 613

Indeksi

100

78

68

55

45

43

Markkinaosuus

18 %

12 %

10 %

6 %

5 %

4 %

| (144) | Tutkimukseen kuulumattomista viejämaista merkittävin on Japani. Tuonti Japanista väheni koko ajan vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana niin, että sen markkinaosuus oli lopulta 5 prosenttia. Ei ole mitään syytä uskoa, että Japanista peräisin olevan tuonnin hinnat olisivat painaneet yhteisön tuotannonalan hintoja alaspäin. |
| --- | --- |

(144)

Tutkimukseen kuulumattomista viejämaista merkittävin on Japani. Tuonti Japanista väheni koko ajan vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana niin, että sen markkinaosuus oli lopulta 5 prosenttia. Ei ole mitään syytä uskoa, että Japanista peräisin olevan tuonnin hinnat olisivat painaneet yhteisön tuotannonalan hintoja alaspäin.

c)   Valuuttakurssien kehitys: Yhdysvaltain dollarin ja euron suhde

| (145) | Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tarkasteltavana olevan tuonnin hintakehitykseen vaikutti euron kurssin kehittyminen Yhdysvaltain dollariin ja (dollariin sidottuun) juan renminbiin nähden. Yhdysvaltain dollari todellakin heikentyi jatkuvasti vuoden 2001 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä; sen arvo laski 1,12 eurosta 0,84 euroon eli 25 prosenttia. Olisi kuitenkin huomattava, että myös tarkasteltavana olevan tuonnin dollarimääräiset hinnat alenivat laskien 28 prosenttia vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana. Tarkemmin ottaen voidaan todeta, että Yhdysvaltain dollareina ilmaistuna Kiinan viennin yksikköhinnat laskivat 11 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja Yhdysvaltojen viennin yksikköhinnat puolestaan 21 prosenttia vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen kyseisten vientihintojen lasku ei voi johtua pelkästään valuuttakurssien vaihteluista, sillä lasku on merkittävä myös dollareina tarkasteltuna. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso (Kiina) | Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinan yksikköhinta (euroa/kg) | 1,28 | 1,28 | 1,02 | 0,90 | 0,91 | |
| Yhdysvaltojen yksikköhinta (euroa/kg, vaihteluväli) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Asianomaisten maiden yksikköhinta (euroa/kg) | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Valuuttakurssi euro/USD | 0,927 | 0,896 | 0,936 | 1,118 | 1,163 | 1,186 |
| Indeksi | 100 | 97 | 101 | 121 | 125 | 128 |
| Kiinan yksikköhinta (USD/kg) | 1,18 | 1,14 | 0,95 | 1,01 | 1,06 | |
| Indeksi | 100 | 97 | 80 | 85 | 89 | |
| Yhdysvaltojen yksikköhinta (USD/kg, vaihteluväli) | 1,55–1,60 | 1,50–1,55 | 1,35–1,40 | 1,20–1,25 | | 1,20–1,25 |
| Indeksi | 100 | 100 | 89 | 78 | | 79 |
| Asianomaisten maiden yksikköhinta (USD/kg) | 1,43 | 1,29 | 1,06 | 1,04 | | |
| Indeksi | 100 | 90 | 74 | 72 | | |
| Valuuttakurssien lähde: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en |

(145)

Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tarkasteltavana olevan tuonnin hintakehitykseen vaikutti euron kurssin kehittyminen Yhdysvaltain dollariin ja (dollariin sidottuun) juan renminbiin nähden. Yhdysvaltain dollari todellakin heikentyi jatkuvasti vuoden 2001 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä; sen arvo laski 1,12 eurosta 0,84 euroon eli 25 prosenttia. Olisi kuitenkin huomattava, että myös tarkasteltavana olevan tuonnin dollarimääräiset hinnat alenivat laskien 28 prosenttia vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana. Tarkemmin ottaen voidaan todeta, että Yhdysvaltain dollareina ilmaistuna Kiinan viennin yksikköhinnat laskivat 11 prosenttia vuoden 2000 ja Kiinaa koskevan tutkimusajanjakson välillä ja Yhdysvaltojen viennin yksikköhinnat puolestaan 21 prosenttia vuoden 2000 ja Yhdysvaltoja koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen kyseisten vientihintojen lasku ei voi johtua pelkästään valuuttakurssien vaihteluista, sillä lasku on merkittävä myös dollareina tarkasteltuna.

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso (Kiina)

Tutkimusajanjakso (Yhdysvallat)

Kiinan yksikköhinta (euroa/kg)

1,28

1,28

1,02

0,90

0,91

Yhdysvaltojen yksikköhinta (euroa/kg, vaihteluväli)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Asianomaisten maiden yksikköhinta (euroa/kg)

1,54

1,44

1,14

0,93

Valuuttakurssi euro/USD

0,927

0,896

0,936

1,118

1,163

1,186

Indeksi

100

97

101

121

125

128

Kiinan yksikköhinta (USD/kg)

1,18

1,14

0,95

1,01

1,06

Indeksi

100

97

80

85

89

Yhdysvaltojen yksikköhinta (USD/kg, vaihteluväli)

1,55–1,60

1,50–1,55

1,35–1,40

1,20–1,25

1,20–1,25

Indeksi

100

100

89

78

79

Asianomaisten maiden yksikköhinta (USD/kg)

1,43

1,29

1,06

1,04

Indeksi

100

90

74

72

Valuuttakurssien lähde: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en

| (146) | On lisäksi syytä huomata, että valuuttakurssien kehitys ei vaikuttanut samalla tavoin asianomaisiin kahteen maahan. Tuonti Yhdysvalloista väheni vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana, kun taas tuonti Kiinasta yli kuusinkertaistui samana aikana. Koska valuuttakurssien vaihtelu ei vaikuttanut samalla tavoin näihin kahteen maahan eikä myöskään vaikuttanut muista maista tulevaan tuontiin, sitä ei voida pitää Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan kasvun syynä, kuten asianomaiset osapuolet olivat esittäneet. |
| --- | --- |

(146)

On lisäksi syytä huomata, että valuuttakurssien kehitys ei vaikuttanut samalla tavoin asianomaisiin kahteen maahan. Tuonti Yhdysvalloista väheni vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana, kun taas tuonti Kiinasta yli kuusinkertaistui samana aikana. Koska valuuttakurssien vaihtelu ei vaikuttanut samalla tavoin näihin kahteen maahan eikä myöskään vaikuttanut muista maista tulevaan tuontiin, sitä ei voida pitää Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan kasvun syynä, kuten asianomaiset osapuolet olivat esittäneet.

| (147) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vaikka euron kurssin kehitys Yhdysvaltain dollariin nähden on saattanut vaikuttaa tarkasteltavana olevan tuonnin hintoihin, tämä vaikutus ei missään nimessä ole riittävä poistamaan polkumyynnin ja vahingon välistä syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(147)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vaikka euron kurssin kehitys Yhdysvaltain dollariin nähden on saattanut vaikuttaa tarkasteltavana olevan tuonnin hintoihin, tämä vaikutus ei missään nimessä ole riittävä poistamaan polkumyynnin ja vahingon välistä syy-yhteyttä.

d)   Trikloori-isosyanuurihapon markkinoiden kypsyminen

| (148) | Eräs asianomainen osapuoli väitti, että asianomaisen tuotteen hintojen lasku johtuu tämän hyödykkeeksi kehittyneen tuotteen elinkaaresta. Se katsoi, että samalla kun EY:n uima-allasmarkkinat ovat kasvaneet voimakkaasti, trikloori-isosyanuurihapon markkinat ovat kypsyneet ja tuotetta myydään nykyisin yleisesti supermarketeissa, mikä on alentanut hintoja. |
| --- | --- |

(148)

Eräs asianomainen osapuoli väitti, että asianomaisen tuotteen hintojen lasku johtuu tämän hyödykkeeksi kehittyneen tuotteen elinkaaresta. Se katsoi, että samalla kun EY:n uima-allasmarkkinat ovat kasvaneet voimakkaasti, trikloori-isosyanuurihapon markkinat ovat kypsyneet ja tuotetta myydään nykyisin yleisesti supermarketeissa, mikä on alentanut hintoja.

| (149) | Vaikka tuote sinänsä on voinut saavuttaa tietyn kypsyystason, samaa ei voida sanoa sen markkinoista. Trikloori-isosyanuurihapon markkinat ovat päinvastoin kehittyneet erittäin dynaamisesti. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnoista ja määristä puolestaan voidaan todeta, että ne eivät kehittyneet pelkästään dynaamisesti vaan suorastaan äkkijyrkästi. Olisi lisäksi huomattava, että trikloori-isosyanuurihapon kysyntä määräytyy rakennettujen uima-altaiden määrän perusteella, joten se on lisätarvike. Edellä esitetyn perusteella on todettava, että väitettä, jonka mukaan yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuu tarkasteltavana olevan tuotteen kypsyydestä, ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(149)

Vaikka tuote sinänsä on voinut saavuttaa tietyn kypsyystason, samaa ei voida sanoa sen markkinoista. Trikloori-isosyanuurihapon markkinat ovat päinvastoin kehittyneet erittäin dynaamisesti. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnoista ja määristä puolestaan voidaan todeta, että ne eivät kehittyneet pelkästään dynaamisesti vaan suorastaan äkkijyrkästi. Olisi lisäksi huomattava, että trikloori-isosyanuurihapon kysyntä määräytyy rakennettujen uima-altaiden määrän perusteella, joten se on lisätarvike. Edellä esitetyn perusteella on todettava, että väitettä, jonka mukaan yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuu tarkasteltavana olevan tuotteen kypsyydestä, ei voida hyväksyä.

e)   Investoinnit kapasiteettiin

| (150) | Yksi asianomaisen tuotteen jalostaja väitti, että yhteisön tuotannonala oli arvioinut väärin markkinoiden kehityksen investoidessaan uuteen kapasiteettiin ja näin heikentänyt taloudellista tulostaan poistoja ja tämän myötä tuotantokustannuksia lisäämällä. |
| --- | --- |

(150)

Yksi asianomaisen tuotteen jalostaja väitti, että yhteisön tuotannonala oli arvioinut väärin markkinoiden kehityksen investoidessaan uuteen kapasiteettiin ja näin heikentänyt taloudellista tulostaan poistoja ja tämän myötä tuotantokustannuksia lisäämällä.

| (151) | Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että asianomaisen tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi yli 70 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana ja että yhteisön tuotannonalan kapasiteetti lisääntyi vain 16 prosenttia samana aikana. Tuotannonalan tekemät investoinnit ovat näin ollen kohtuullisia ja sopusoinnussa markkinoiden ennakoidun kehityksen kanssa. |
| --- | --- |

(151)

Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että asianomaisen tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi yli 70 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjaksojen välisenä aikana ja että yhteisön tuotannonalan kapasiteetti lisääntyi vain 16 prosenttia samana aikana. Tuotannonalan tekemät investoinnit ovat näin ollen kohtuullisia ja sopusoinnussa markkinoiden ennakoidun kehityksen kanssa.

| (152) | Kuten edellä 125 kappaleessa lisäksi todettiin, yhteisön tuotannonalan tuotantokustannukset pysyivät tutkimusajanjaksojen aikana samalla tasolla kuin vuonna 2000, mikä osoittaa, että investoinneista mahdollisesti johtuvat lisäkustannukset saatiin katettua muilla kustannussäästöillä ja toimintaa tehostamalla. |
| --- | --- |

(152)

Kuten edellä 125 kappaleessa lisäksi todettiin, yhteisön tuotannonalan tuotantokustannukset pysyivät tutkimusajanjaksojen aikana samalla tasolla kuin vuonna 2000, mikä osoittaa, että investoinneista mahdollisesti johtuvat lisäkustannukset saatiin katettua muilla kustannussäästöillä ja toimintaa tehostamalla.

f)   Yhden muun eurooppalaisen tuottajan toimien vaikutus

| (153) | Useat Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet asianomaiset osapuolet väittivät, että yksi muista eurooppalaisista tuottajista oli laskenut hintojaan yhteisön markkinoilla ensimmäisenä markkinaosuuttaan kasvattaakseen. |
| --- | --- |

(153)

Useat Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet asianomaiset osapuolet väittivät, että yksi muista eurooppalaisista tuottajista oli laskenut hintojaan yhteisön markkinoilla ensimmäisenä markkinaosuuttaan kasvattaakseen.

| (154) | Tältä osin todettiin kuitenkin, että asianomaisen yhteisön tuottajan, joka ei kuulunut yhteisön tuotannonalaan, soveltamat hinnat olivat vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana koko ajan korkeampia kuin kiinalaisista tuontituotteista veloitetut hinnat. Sen hinnat nousivat jatkuvasti vuodesta 2000 vuoteen 2002 ja alkoivat laskea vasta vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana, jolloin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat jo laskeneet 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(154)

Tältä osin todettiin kuitenkin, että asianomaisen yhteisön tuottajan, joka ei kuulunut yhteisön tuotannonalaan, soveltamat hinnat olivat vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana koko ajan korkeampia kuin kiinalaisista tuontituotteista veloitetut hinnat. Sen hinnat nousivat jatkuvasti vuodesta 2000 vuoteen 2002 ja alkoivat laskea vasta vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana, jolloin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat jo laskeneet 30 prosenttia.

3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (155) | Edellä selostetun perusteella voidaan päätellä alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys. Tämä päätelmä perustuu toisaalta siihen, että tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi ja sen hinnat laskivat huomattavasti alittaen tuntuvasti yhteisön tuotannonalan hinnat, ja toisaalta siihen, että yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat ja sen markkinaosuus pieneni, mikä heikensi sen taloudellista tilannetta. Kaikki tämä tapahtui samanaikaisesti. Mikään muu tutkituista tekijöistä ei voi selittää yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemistä. |
| --- | --- |

(155)

Edellä selostetun perusteella voidaan päätellä alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys. Tämä päätelmä perustuu toisaalta siihen, että tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi ja sen hinnat laskivat huomattavasti alittaen tuntuvasti yhteisön tuotannonalan hinnat, ja toisaalta siihen, että yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat ja sen markkinaosuus pieneni, mikä heikensi sen taloudellista tilannetta. Kaikki tämä tapahtui samanaikaisesti. Mikään muu tutkituista tekijöistä ei voi selittää yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemistä.

E.   YHTEISÖN ETU

1.   Yleisiä huomioita

| (156) | Tutkimuksessa selvitettiin, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyyntitullien käyttöönotto asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa ei olisi yhteisön edun mukaista. Tässä tarkoituksessa määritettiin yhteisön etu perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioimalla kaikkia asiaan liittyviä etunäkökohtia eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etuja. |
| --- | --- |

(156)

Tutkimuksessa selvitettiin, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyyntitullien käyttöönotto asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa ei olisi yhteisön edun mukaista. Tässä tarkoituksessa määritettiin yhteisön etu perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioimalla kaikkia asiaan liittyviä etunäkökohtia eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etuja.

| (157) | Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen todennäköisiä vaikutuksia voitaisiin arvioida, kaikilta asianomaisilta osapuolilta pyydettiin tietoja. Kyselylomake lähetettiin asianomaisille kolmelle yhteisön tuottajalle, yhdeksälle tuojalle, 17 jalostajalle ja 11 jatkojalostusteollisuutta (jalostajat/käyttäjät) edustavalle järjestölle. |
| --- | --- |

(157)

Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen todennäköisiä vaikutuksia voitaisiin arvioida, kaikilta asianomaisilta osapuolilta pyydettiin tietoja. Kyselylomake lähetettiin asianomaisille kolmelle yhteisön tuottajalle, yhdeksälle tuojalle, 17 jalostajalle ja 11 jatkojalostusteollisuutta (jalostajat/käyttäjät) edustavalle järjestölle.

| (158) | Kyselylomakkeen palautti kokonaan täytettynä yksi yhteisön tuottaja (valituksen tekijä), yksi tuoja ja 10 jalostajaa. Neljä tuojaa ja neljä jalostajaa palautti puutteellisesti täytetyn kyselylomakkeen tai toimitti muita tietoja. Kuten edellä 97 kappaleessa lisäksi mainittiin, yhteisön kaksi muuta tuottajaa toimitti yleisiä tietoja pelkästään Kiinaa koskevan menettelyn yhteydessä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineista jalostajista kaksi puolsi toimenpiteiden käyttöönottoa ja yksi totesi, ettei asialla ole sille merkitystä, kun taas muut yhteistyössä toimineet jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuoja vastustivat toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(158)

Kyselylomakkeen palautti kokonaan täytettynä yksi yhteisön tuottaja (valituksen tekijä), yksi tuoja ja 10 jalostajaa. Neljä tuojaa ja neljä jalostajaa palautti puutteellisesti täytetyn kyselylomakkeen tai toimitti muita tietoja. Kuten edellä 97 kappaleessa lisäksi mainittiin, yhteisön kaksi muuta tuottajaa toimitti yleisiä tietoja pelkästään Kiinaa koskevan menettelyn yhteydessä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineista jalostajista kaksi puolsi toimenpiteiden käyttöönottoa ja yksi totesi, ettei asialla ole sille merkitystä, kun taas muut yhteistyössä toimineet jalostajat ja yhteistyössä toiminut tuoja vastustivat toimenpiteitä.

| (159) | Osaa edellä mainituista osapuolista on lisäksi kuultu asiassa. |
| --- | --- |

(159)

Osaa edellä mainituista osapuolista on lisäksi kuultu asiassa.

2.   Yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien etu

| (160) | Edellä 134 kappaleessa esitettyjen, yhteisön tuotannonalan tilannetta ja erityisesti sen markkinaosuutta, myyntihintoja ja heikkenevää kannattavuutta koskevien päätelmien perusteella katsotaan, että ilman vahingollisen polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee edelleen. On erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan tuotanto vähenee ja että jalostajat ja kuluttajat joutuvat turvautumaan merkittävässä määrin tuontituotteisiin. Kehityksen voidaan kohtuudella ennakoida olevan yhtä kielteistä myös yhteisön kahden muun tuottajan tapauksessa. |
| --- | --- |

(160)

Edellä 134 kappaleessa esitettyjen, yhteisön tuotannonalan tilannetta ja erityisesti sen markkinaosuutta, myyntihintoja ja heikkenevää kannattavuutta koskevien päätelmien perusteella katsotaan, että ilman vahingollisen polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee edelleen. On erittäin todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan tuotanto vähenee ja että jalostajat ja kuluttajat joutuvat turvautumaan merkittävässä määrin tuontituotteisiin. Kehityksen voidaan kohtuudella ennakoida olevan yhtä kielteistä myös yhteisön kahden muun tuottajan tapauksessa.

3.   Tuojien etu

| (161) | Kyselylomake lähetettiin yhdeksälle tuojalle, mutta vain yksi niistä palautti sen täytettynä. Tämä tuoja ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan tarkkoja tietoja myyntinsä kannattavuudesta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Niinpä tutkimuksessa ei voitu arvioida ehdotettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kyseisen yhteistyössä toimineen tuojan kannattavuuteen. Asianomainen yritys ei kuitenkaan ollut tehnyt tarkasteltavana olevaan tuotteeseen suoraan liittyviä merkittäviä investointeja ja kyseisen tuotteen myynti oli alle prosentin sen kokonaisliikevaihdosta. |
| --- | --- |

(161)

Kyselylomake lähetettiin yhdeksälle tuojalle, mutta vain yksi niistä palautti sen täytettynä. Tämä tuoja ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan tarkkoja tietoja myyntinsä kannattavuudesta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Niinpä tutkimuksessa ei voitu arvioida ehdotettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kyseisen yhteistyössä toimineen tuojan kannattavuuteen. Asianomainen yritys ei kuitenkaan ollut tehnyt tarkasteltavana olevaan tuotteeseen suoraan liittyviä merkittäviä investointeja ja kyseisen tuotteen myynti oli alle prosentin sen kokonaisliikevaihdosta.

| (162) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon niiden tuojien suuren määrän, jotka eivät toimineet yhteistyössä menettelyssä, on alustavasti pääteltävä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät kokonaisuutena katsoen vaikuttaisi niin kielteisesti tuojiin, että tämä painaisi enemmän kuin tarve poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu. |
| --- | --- |

(162)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon niiden tuojien suuren määrän, jotka eivät toimineet yhteistyössä menettelyssä, on alustavasti pääteltävä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät kokonaisuutena katsoen vaikuttaisi niin kielteisesti tuojiin, että tämä painaisi enemmän kuin tarve poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu.

4.   Jalostajien etu

| (163) | Jalostusala muodostuu useista yrityksistä, joiden toimialaa voivat olla trikloori-isosyanuurihapporakeiden jalostaminen tableteiksi ja/tai tarkasteltavana olevan tuotteen uudelleenpakkaus ja jakelu. |
| --- | --- |

(163)

Jalostusala muodostuu useista yrityksistä, joiden toimialaa voivat olla trikloori-isosyanuurihapporakeiden jalostaminen tableteiksi ja/tai tarkasteltavana olevan tuotteen uudelleenpakkaus ja jakelu.

| (164) | Merkittävä peruste toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan on se, että eurooppalaisten tuottajien kapasiteetti ei riitä vastaamaan yhteisön kysyntään. |
| --- | --- |

(164)

Merkittävä peruste toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan on se, että eurooppalaisten tuottajien kapasiteetti ei riitä vastaamaan yhteisön kysyntään.

| (165) | Tässä yhteydessä muistutetaan, että polkumyyntitullien käyttöön ottamisen tarkoituksena ei ole sulkea markkinoita kyseisiltä mailta, vaan palauttaa tasavertaisen kaupankäynnin ja tehokkaan kilpailun edellytykset yhteisön markkinoille. Näin kyseinen tuonti yhteisön alueelle jatkuisi, tosin hinnoin, jotka eivät enää ole vahinkoa aiheuttavia polkumyyntihintoja. Lisäksi tuonti kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta, todennäköisesti kasvaa, kun tarkasteltavina olevista maista polkumyynnillä tapahtuvaa vahingollista tuontia ei enää ole. Olisi myös huomattava, että yhdellä eurooppalaisella tuottajalla on uusi tehdas, jossa ei ole aloitettu tuotantoa yhteisön markkinoiden alhaisen hintatason takia. Jos tehokas kilpailu palautetaan, tuotanto todennäköisesti alkaa ja tarjonta yhteisön markkinoilla kasvaa. Lopuksi tulee huomata, että vaikka jalostajat toisaalta esittivät, että kapasiteetti on riittämätön tyydyttääkseen yhteisön kysynnän, ne myös toisaalta moittivat yhteisön tuotannonalaa sen sijoituksesta uuteen kapasiteettiin, joka niiden mielestä oli yksi syy aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(165)

Tässä yhteydessä muistutetaan, että polkumyyntitullien käyttöön ottamisen tarkoituksena ei ole sulkea markkinoita kyseisiltä mailta, vaan palauttaa tasavertaisen kaupankäynnin ja tehokkaan kilpailun edellytykset yhteisön markkinoille. Näin kyseinen tuonti yhteisön alueelle jatkuisi, tosin hinnoin, jotka eivät enää ole vahinkoa aiheuttavia polkumyyntihintoja. Lisäksi tuonti kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta, todennäköisesti kasvaa, kun tarkasteltavina olevista maista polkumyynnillä tapahtuvaa vahingollista tuontia ei enää ole. Olisi myös huomattava, että yhdellä eurooppalaisella tuottajalla on uusi tehdas, jossa ei ole aloitettu tuotantoa yhteisön markkinoiden alhaisen hintatason takia. Jos tehokas kilpailu palautetaan, tuotanto todennäköisesti alkaa ja tarjonta yhteisön markkinoilla kasvaa. Lopuksi tulee huomata, että vaikka jalostajat toisaalta esittivät, että kapasiteetti on riittämätön tyydyttääkseen yhteisön kysynnän, ne myös toisaalta moittivat yhteisön tuotannonalaa sen sijoituksesta uuteen kapasiteettiin, joka niiden mielestä oli yksi syy aiheutuneeseen vahinkoon.

| (166) | Tämän perusteella päätellään alustavasti, että tarjonnan puutteen uhkaa ei ole. Päinvastoin jos yhteisön tuotannonala saatettaisiin epävarmaan tilanteeseen ja se joutuisi lopulta sulkemaan tuotantolaitoksia yhteisössä, käyttäjiltä evättäisiin tärkeä hankintalähde, joka takaa nopean palvelun ja toimitusajan erityisesti sesonkiaikaan. |
| --- | --- |

(166)

Tämän perusteella päätellään alustavasti, että tarjonnan puutteen uhkaa ei ole. Päinvastoin jos yhteisön tuotannonala saatettaisiin epävarmaan tilanteeseen ja se joutuisi lopulta sulkemaan tuotantolaitoksia yhteisössä, käyttäjiltä evättäisiin tärkeä hankintalähde, joka takaa nopean palvelun ja toimitusajan erityisesti sesonkiaikaan.

| (167) | Yhteistyössä toimineet jalostajat esittivät myös, että polkumyyntitullit vaikuttaisivat vahingollisesti niiden tuotantokustannuksiin ja katteisiin. |
| --- | --- |

(167)

Yhteistyössä toimineet jalostajat esittivät myös, että polkumyyntitullit vaikuttaisivat vahingollisesti niiden tuotantokustannuksiin ja katteisiin.

| (168) | Trikloori-isosyanuurihapon osuus on yli 40 prosenttia käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista sellaisissa tuotteissa, joissa käytetään kyseistä tuotetta, joten tullin käyttöön ottaminen vaikuttaisi tuotantokustannuksiin. Jalostajilla ei kuitenkaan ole vain yhtä tavarantoimittajaa, joten laskettaessa tullien vaikutusta tulee punnita sekä jokaisen tavarantoimittajan osuutta raaka-ainehankinnoista että kullekin tavarantoimittajalle määrättyä tullia. Näin ollen on todennäköistä, että tullit eivät vaikuta 40 prosenttiin tuotantokustannuksista vaan vain osaan niistä. Joka tapauksessa kun otetaan huomioon jakeluketjun yrittäjien määrä, on todennäköistä, että tullin vaikutus vähenee jakeluketjun mukana ja että mahdollinen hintojen nousu toteutuisi korkeintaan osittain. |
| --- | --- |

(168)

Trikloori-isosyanuurihapon osuus on yli 40 prosenttia käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista sellaisissa tuotteissa, joissa käytetään kyseistä tuotetta, joten tullin käyttöön ottaminen vaikuttaisi tuotantokustannuksiin. Jalostajilla ei kuitenkaan ole vain yhtä tavarantoimittajaa, joten laskettaessa tullien vaikutusta tulee punnita sekä jokaisen tavarantoimittajan osuutta raaka-ainehankinnoista että kullekin tavarantoimittajalle määrättyä tullia. Näin ollen on todennäköistä, että tullit eivät vaikuta 40 prosenttiin tuotantokustannuksista vaan vain osaan niistä. Joka tapauksessa kun otetaan huomioon jakeluketjun yrittäjien määrä, on todennäköistä, että tullin vaikutus vähenee jakeluketjun mukana ja että mahdollinen hintojen nousu toteutuisi korkeintaan osittain.

| (169) | Lisäksi olisi huomattava, että sellaisten yritysten, jotka eivät harjoita polkumyyntiä, tai maiden, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin, tarjoaman trikloori-isosyanuurihapon kysyntä yhteisön markkinoilla väheni johtuen suuresta hintapaineesta, jonka tarkasteltavina olevat maat aikaansaivat. Sen takia on erittäin todennäköistä, että jos tasavertainen kilpailu palautetaan, polkumyyntiä harjoittamattomat yritykset lisäävät toimintaansa yhteisön markkinoilla. Koska yhteisön tuotannonalalla on vielä vapaata kapasiteettia ja tuotetta on mahdollista hankkia myös maista tai yrityksistä, joita polkumyyntitulli ei koske, mahdollisen hinnannousun odotetaan olevan maltillinen. |
| --- | --- |

(169)

Lisäksi olisi huomattava, että sellaisten yritysten, jotka eivät harjoita polkumyyntiä, tai maiden, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin, tarjoaman trikloori-isosyanuurihapon kysyntä yhteisön markkinoilla väheni johtuen suuresta hintapaineesta, jonka tarkasteltavina olevat maat aikaansaivat. Sen takia on erittäin todennäköistä, että jos tasavertainen kilpailu palautetaan, polkumyyntiä harjoittamattomat yritykset lisäävät toimintaansa yhteisön markkinoilla. Koska yhteisön tuotannonalalla on vielä vapaata kapasiteettia ja tuotetta on mahdollista hankkia myös maista tai yrityksistä, joita polkumyyntitulli ei koske, mahdollisen hinnannousun odotetaan olevan maltillinen.

| (170) | Lisäksi tullien vaikutusta jalostajiin tulee arvioida yleisemmin. Trikloori-isosyanuurihapon ansiosta jalostajat pystyvät myymään myös tuottavampia tuotteita ja saamaan tuottoa muilta sektoreilta. Kyseisen tuotteen ja jalostajien myymien muiden tuotteiden, kuten muiden kemikaalien ja/tai lisälaitteiden, välillä on myynnin kannalta synergiaa. Tämän takia jotkut jalostajat kuvailevat kyseistä tuotetta ”tappiolla myytäväksi houkuttimeksi”, josta ei voida luopua alhaisen katteenkaan takia, sillä sen tulee houkutintuotteena löytyä tuotevalikoimasta. |
| --- | --- |

(170)

Lisäksi tullien vaikutusta jalostajiin tulee arvioida yleisemmin. Trikloori-isosyanuurihapon ansiosta jalostajat pystyvät myymään myös tuottavampia tuotteita ja saamaan tuottoa muilta sektoreilta. Kyseisen tuotteen ja jalostajien myymien muiden tuotteiden, kuten muiden kemikaalien ja/tai lisälaitteiden, välillä on myynnin kannalta synergiaa. Tämän takia jotkut jalostajat kuvailevat kyseistä tuotetta ”tappiolla myytäväksi houkuttimeksi”, josta ei voida luopua alhaisen katteenkaan takia, sillä sen tulee houkutintuotteena löytyä tuotevalikoimasta.

| (171) | On myös mielenkiintoista huomata, että jalostajat ovat saaneet trikloori-isosyanuurihapposektorilta heikon tuoton huolimatta hyvin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuneesta tuonnista. Tämä herättää suuria epäilyksiä jalostusteollisuuden trikloori-isosyanuurihapposektorin elinkelpoisuuden suhteen. |
| --- | --- |

(171)

On myös mielenkiintoista huomata, että jalostajat ovat saaneet trikloori-isosyanuurihapposektorilta heikon tuoton huolimatta hyvin alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuneesta tuonnista. Tämä herättää suuria epäilyksiä jalostusteollisuuden trikloori-isosyanuurihapposektorin elinkelpoisuuden suhteen.

| (172) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen palauttaisi tehokkaan kilpailun, mikä voisi jopa auttaa jalostajia saavuttamaan riittävät katteet. Tulisi huomata, että asiakkaat eivät yleensä tunne jalostajien myymän tuotteen alkuperää. Jalostajat ostavat yleensä tarkasteltavana olevaa tuotetta useilta tavarantoimittajilta ja myyvät sitä tiettyyn keskihintaan alkuperästä riippumatta. Täten toimenpiteiden käyttöön ottaminen antaa toisaalta näille jalostajille tilaisuuden korottaa hieman hintoja ja toisaalta löytää parhaiten sopivat hankintalähteet, niin että tuloksena olevat keskikustannukset mahdollistavat paremman tuoton. Näin toimenpiteillä voisi olla tasapainottava vaikutus jatkojalostustuotteiden markkinoilla, jotka ovat kehittyneet viime vuosina nopeasti useiden yritysten toiminta- ja kilpailukentäksi. |
| --- | --- |

(172)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen palauttaisi tehokkaan kilpailun, mikä voisi jopa auttaa jalostajia saavuttamaan riittävät katteet. Tulisi huomata, että asiakkaat eivät yleensä tunne jalostajien myymän tuotteen alkuperää. Jalostajat ostavat yleensä tarkasteltavana olevaa tuotetta useilta tavarantoimittajilta ja myyvät sitä tiettyyn keskihintaan alkuperästä riippumatta. Täten toimenpiteiden käyttöön ottaminen antaa toisaalta näille jalostajille tilaisuuden korottaa hieman hintoja ja toisaalta löytää parhaiten sopivat hankintalähteet, niin että tuloksena olevat keskikustannukset mahdollistavat paremman tuoton. Näin toimenpiteillä voisi olla tasapainottava vaikutus jatkojalostustuotteiden markkinoilla, jotka ovat kehittyneet viime vuosina nopeasti useiden yritysten toiminta- ja kilpailukentäksi.

5.   Kuluttajien etu

| (173) | Trikloori-isosyanuurihapon kuluttajat ovat joko julkisia tai yksityisiä uima-altaanomistajia, jotka käyttävät kyseistä tuotetta desinfiointiaineena. |
| --- | --- |

(173)

Trikloori-isosyanuurihapon kuluttajat ovat joko julkisia tai yksityisiä uima-altaanomistajia, jotka käyttävät kyseistä tuotetta desinfiointiaineena.

| (174) | Alan ammattilehtien mukaan uima-altaan vuosittaisten ylläpitokustannusten on arvioitu olevan noin 834 euroa vuodessa, joista 30 prosenttia kuluu kemikaaleihin (eli 587 euroa lisälaitteisiin ja 247 euroa kemikaaleihin). Trikloori-isosyanuurihappo kattaa vain osan näistä 247 eurosta, sillä kemikaaleja käytetään myös pH:n säätelyyn, desinfiointiin, leväntorjuntaan ja flokkulointiin. |
| --- | --- |

(174)

Alan ammattilehtien mukaan uima-altaan vuosittaisten ylläpitokustannusten on arvioitu olevan noin 834 euroa vuodessa, joista 30 prosenttia kuluu kemikaaleihin (eli 587 euroa lisälaitteisiin ja 247 euroa kemikaaleihin). Trikloori-isosyanuurihappo kattaa vain osan näistä 247 eurosta, sillä kemikaaleja käytetään myös pH:n säätelyyn, desinfiointiin, leväntorjuntaan ja flokkulointiin.

| (175) | Yksi jalostaja esitti toteennäyttämätöntä tietoa mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksesta lopullisiin kuluttajiin. Tämän tiedon perusteella näyttäisi, että 77 prosentin tulli kyseiselle tuotteelle tarkoittaisi 2,5 euron lisäkustannuksia kuukaudessa yksityiselle uima-altaanomistajalle. Koska tästä laskelmasta ei ole yksityiskohtia saatavilla, voidaan kohtuudella olettaa, että laskelma on tehty pahimman tilanteen mukaan, eli yksityinen omistaja käyttäisi vain kloorituotteita desinfioimiseen ja ostaisi trikloori-isosyanuurihappoa kaupasta, joka hankkisi sitä ainoastaan viejiltä, joita koskee 77 prosentin tulli. Olisi korostettava, että kyseinen 2,5 euron summa on lähinnä spekulointia. Kun otetaan lisäksi huomioon ehdotettavien tullien tosiasiallinen taso sekä maahantuojien, jalostajien ja vähittäiskauppiaiden mahdollisuus vaihtaa tavarantoimittajaa tai käyttää useita tavarantoimittajia, voidaan olettaa, että 2,5 euron korotus on huomattavasti yliarvioitu. |
| --- | --- |

(175)

Yksi jalostaja esitti toteennäyttämätöntä tietoa mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksesta lopullisiin kuluttajiin. Tämän tiedon perusteella näyttäisi, että 77 prosentin tulli kyseiselle tuotteelle tarkoittaisi 2,5 euron lisäkustannuksia kuukaudessa yksityiselle uima-altaanomistajalle. Koska tästä laskelmasta ei ole yksityiskohtia saatavilla, voidaan kohtuudella olettaa, että laskelma on tehty pahimman tilanteen mukaan, eli yksityinen omistaja käyttäisi vain kloorituotteita desinfioimiseen ja ostaisi trikloori-isosyanuurihappoa kaupasta, joka hankkisi sitä ainoastaan viejiltä, joita koskee 77 prosentin tulli. Olisi korostettava, että kyseinen 2,5 euron summa on lähinnä spekulointia. Kun otetaan lisäksi huomioon ehdotettavien tullien tosiasiallinen taso sekä maahantuojien, jalostajien ja vähittäiskauppiaiden mahdollisuus vaihtaa tavarantoimittajaa tai käyttää useita tavarantoimittajia, voidaan olettaa, että 2,5 euron korotus on huomattavasti yliarvioitu.

| (176) | Kun huomioidaan vielä välikäsien määrä trikloori-isosyanuurihapon maahantuonnin ja lopullisten kuluttajien välillä, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta kuluttajiin ei pidetä merkittävänä. Uima-allasmarkkinoiden kasvu synnytti laajan jatkojalostusalan, johon kuuluvat mm. tuojat/kauppiaat, tabletinvalmistajat, pakkaajat, etiketöintiyritykset sekä jakelijat. Olettaen näin ollen, että tullista aiheutuva kustannusten lisäys jakautuisi osittain jokaiselle toimitusketjun tasolle eikä loppujen lopuksi siirtyisi kokonaisuudessaan lopulliselle kuluttajalle, kustannusten lisäys olisi alle 2,5 euroa kuukaudessa. |
| --- | --- |

(176)

Kun huomioidaan vielä välikäsien määrä trikloori-isosyanuurihapon maahantuonnin ja lopullisten kuluttajien välillä, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta kuluttajiin ei pidetä merkittävänä. Uima-allasmarkkinoiden kasvu synnytti laajan jatkojalostusalan, johon kuuluvat mm. tuojat/kauppiaat, tabletinvalmistajat, pakkaajat, etiketöintiyritykset sekä jakelijat. Olettaen näin ollen, että tullista aiheutuva kustannusten lisäys jakautuisi osittain jokaiselle toimitusketjun tasolle eikä loppujen lopuksi siirtyisi kokonaisuudessaan lopulliselle kuluttajalle, kustannusten lisäys olisi alle 2,5 euroa kuukaudessa.

| (177) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kuluttajiin ei pidetty pakottavana syynä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön, koska vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei vaikuta kohtuuttomasti kuluttajiin ja että mahdollinen kielteinen vaikutus kuluttajiin ei todennäköisesti olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(177)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kuluttajiin ei pidetty pakottavana syynä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön, koska vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei vaikuta kohtuuttomasti kuluttajiin ja että mahdollinen kielteinen vaikutus kuluttajiin ei todennäköisesti olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan.

6.   Yhteisön etua koskeva päätelmä

| (178) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei ole olemassa pakottavia syitä luopua väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. |
| --- | --- |

(178)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei ole olemassa pakottavia syitä luopua väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta.

F.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

1.   Vahingon korjaava taso

| (179) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta estettäisiin polkumyynnillä tuotavia tuotteita aiheuttamasta lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(179)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta estettäisiin polkumyynnillä tuotavia tuotteita aiheuttamasta lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (180) | Väliaikaisten toimenpiteiden tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. |
| --- | --- |

(180)

Väliaikaisten toimenpiteiden tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä.

| (181) | Väliaikaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina, jotta kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko saadaan poistettua todettuja polkumyyntimarginaaleja kuitenkaan ylittämättä. Laskettaessa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää otettiin huomioon, että toimenpiteiden tulisi mahdollistaa yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten kattaminen ja sellainen ennen veroja laskettu kokonaisvoitto, jonka vastaava tuotannonala voisi kohtuudella saada samankaltaisen tuotteen myynnistä yhteisössä tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 10 prosenttia liikevaihdosta. Kuten näkyy yhteisön tuotannonalan voittotasosta ennen kuin kyseinen tuonti yhteisöön alkoi huomattavasti lisääntyä, 10 prosentin voittoa voidaan pitää hyvin tavanomaisena ja kohtuullisena, jos vahingollista polkumyyntiä ei ole. |
| --- | --- |

(181)

Väliaikaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina, jotta kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko saadaan poistettua todettuja polkumyyntimarginaaleja kuitenkaan ylittämättä. Laskettaessa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää otettiin huomioon, että toimenpiteiden tulisi mahdollistaa yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten kattaminen ja sellainen ennen veroja laskettu kokonaisvoitto, jonka vastaava tuotannonala voisi kohtuudella saada samankaltaisen tuotteen myynnistä yhteisössä tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 10 prosenttia liikevaihdosta. Kuten näkyy yhteisön tuotannonalan voittotasosta ennen kuin kyseinen tuonti yhteisöön alkoi huomattavasti lisääntyä, 10 prosentin voittoa voidaan pitää hyvin tavanomaisena ja kohtuullisena, jos vahingollista polkumyyntiä ei ole.

| (182) | Tältä pohjalta yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 10 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(182)

Tältä pohjalta yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 10 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (183) | Tämän jälkeen määritettiin tarvittava hinnankorotus vertaamalla keskenään hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa ja keskimääräistä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Tästä vertailusta johtuvat erot ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(183)

Tämän jälkeen määritettiin tarvittava hinnankorotus vertaamalla keskenään hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa ja keskimääräistä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa. Tästä vertailusta johtuvat erot ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (184) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole korkeampi kuin edellä perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu vahinkomarginaali. |
| --- | --- |

(184)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole korkeampi kuin edellä perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu vahinkomarginaali.

| (185) | Tässä asetuksessa mainitut yrityskohtaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat edellä mainittujen yhteistyössä toimineiden yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan kyseisestä maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset, sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin sovelletaan ”kaikkien muiden yritysten” tullia. |
| --- | --- |

(185)

Tässä asetuksessa mainitut yrityskohtaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat edellä mainittujen yhteistyössä toimineiden yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan kyseisestä maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset, sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin sovelletaan ”kaikkien muiden yritysten” tullia.

| (186) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksesta tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- ja myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä muutoksia yrityksen tuotantotoiminnassa, kotimarkkinamyynnissä ja viennissä. Asetusta muutetaan tarvittaessa ajantasaistamalla yksilöllisen tullin soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo. |
| --- | --- |

(186)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksesta tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- ja myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä muutoksia yrityksen tuotantotoiminnassa, kotimarkkinamyynnissä ja viennissä. Asetusta muutetaan tarvittaessa ajantasaistamalla yksilöllisen tullin soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo.

| (187) | Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:









  Maa | Yritys | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyyntimarginaali | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 62,6 % | 16,8 % | 16,8 % |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 61,1 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 78,9 % | 17,4 % | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 62,8 % | 9,2 % | 9,2 % |
| Kaikki muut yritykset | 60,6 % | 40,3 % | 40,3 % |
| Yhdysvallat | Biolab Inc. | 20,8 % | 68,4 % | 20,8 % |
| Clearon Inc. | 28,5 % | 69,8 % | 28,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 33,8 % | 98,5 % | 33,8 % |

(187)

Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntitulli

Kiina

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

62,6 %

16,8 %

16,8 %

Nanning Chemical Industry Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

61,1 %

39,0 %

39,0 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

78,9 %

17,4 %

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

62,8 %

9,2 %

9,2 %

Kaikki muut yritykset

60,6 %

40,3 %

40,3 %

Yhdysvallat

Biolab Inc.

20,8 %

68,4 %

20,8 %

Clearon Inc.

28,5 %

69,8 %

28,5 %

Kaikki muut yritykset

33,8 %

98,5 %

33,8 %

G.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (188) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(188)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 (Taric-koodit 2933698070 ja 3808402020) kuuluvan Kiinan kansantasavallasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan, yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ”symkloseeniksi” nimitettävän trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden tuonnissa.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % | A604 |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % | A625 |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % | A626 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. | 39,0 % | A627 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % | A629 |
| Kaikki muut yritykset | 40,3 % | A999 |
| Yhdysvallat | Biolab Inc. | 20,8 % | A594 |
| Clearon Inc. | 28,5 % | A596 |
| Kaikki muut yritykset | 33,8 % | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Kiina

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

A604

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

A625

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

A626

Zhucheng Taisheng Chemical Co.

39,0 %

A627

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

A629

Kaikki muut yritykset

40,3 %

A999

Yhdysvallat

Biolab Inc.

20,8 %

A594

Clearon Inc.

28,5 %

A596

Kaikki muut yritykset

33,8 %

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL C 178, 10.7.2004, s. 2.

2

(3)  EUVL C 283, 20.11.2004, s. 3.

3

(4)  EUVL C 253, 13.10.2004, s. 6, oikaistu EUVL:ssä C 44, 19.2.2005, s. 30.

4

(5)

5

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

---

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/32

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 539/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 7 päivänä huhtikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 2,74 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 2,56 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 2,36 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 2,18 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 2,04 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

2,74

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

2,56

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

2,36

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

2,18

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

2,04

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/34

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 540/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 115/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 1 päivän ja 7 päivän huhtikuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 2,00 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/35

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 541/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2275/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Espanjaan tuotavan durran tuontitullista. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2275/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Espanjaan tuotavan durran tuontitullista.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2275/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 1 ja 7 päivän huhtikuuta 2005 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta durran tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 18,85 EUR/t kohti 4 985 tonnin kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 8.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 89/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 89/36

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 542/2005,

annettu 7 päivänä huhtikuuta 2005,

maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 487/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 487/2005 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Portugaliin tuotavan maissin tuontitulliin. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 487/2005 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Portugaliin tuotavan maissin tuontitulliin.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 7 artiklan mukaisesti (3) komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 7 artiklan mukaisesti (3) komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 487/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 1 päivän ja 7 päivän huhtikuuta 2005 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 29,68 EUR/t 79 900 t kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 81, 30.3.2005, s. 6.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, S. 50).

3

---