# Euroopa Liidu L 69/16.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide16. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 69

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide16. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 424/2005, 15. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 425/2005, 15. märts 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 riikide ja territooriumide loetelu suhtes (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 426/2005, 15. märts 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 427/2005, 15. märts 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. märts 2005 | 34 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 424/2005, 15. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 425/2005, 15. märts 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 riikide ja territooriumide loetelu suhtes (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 426/2005, 15. märts 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 427/2005, 15. märts 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. märts 2005

34

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/215/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee kümne prantsuse liikme ja kuue prantsuse asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 37 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/216/EÜ:Komisjoni otsus, 9. märts 2005, millega muudetakse otsust 2003/828/EÜ väljaviimiskeelust erandite tegemise suhtes seoses loomade siseriikliku liikumisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 544 all)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2005/217/EÜ:Komisjoni otsus, 9. märts 2005, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja veterinaarsertifikaadid veiseembrüote ühendusse importimiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 543 all)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2005/218/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, milles sätestatakse Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 563 all)

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | 2005/219/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, millega muudetakse seoses Saudi Araabiaga otsust 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 564 all)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/215/EÜ:Nõukogu otsus, 17. veebruar 2005, regioonide komitee kümne prantsuse liikme ja kuue prantsuse asendusliikme ametisse nimetamise kohta

37

Komisjon

*

2005/216/EÜ:Komisjoni otsus, 9. märts 2005, millega muudetakse otsust 2003/828/EÜ väljaviimiskeelust erandite tegemise suhtes seoses loomade siseriikliku liikumisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 544 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 544 all)

1

39

*

2005/217/EÜ:Komisjoni otsus, 9. märts 2005, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja veterinaarsertifikaadid veiseembrüote ühendusse importimiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 543 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 543 all)

1

41

*

2005/218/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, milles sätestatakse Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 563 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 563 all)

1

50

*

2005/219/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, millega muudetakse seoses Saudi Araabiaga otsust 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 564 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 564 all)

1

55

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/220/ÜVJP, 14. märts 2005, millega ajakohastatakse terrorismivastaste erimeetmete rakendamist käsitlevat ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP ja tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/500/ÜVJP | 59 |
| | * | Nõukogu otsus 2005/221/ÜVJP, 14. märts 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/306/EÜ | 64 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/220/ÜVJP, 14. märts 2005, millega ajakohastatakse terrorismivastaste erimeetmete rakendamist käsitlevat ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP ja tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/500/ÜVJP

59

*

Nõukogu otsus 2005/221/ÜVJP, 14. märts 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/306/EÜ

64

| | | Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu raamotsus 2005/222/JSK, 24. veebruar 2005, infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta | 67 |

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu raamotsus 2005/222/JSK, 24. veebruar 2005, infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta

67

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määruse (EÜ) nr 398/2005, 10. märts 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind, parandus (ELT L 65, 11.3.2005) | 72 |

Parandused

Komisjoni määruse (EÜ) nr 398/2005, 10. märts 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind, parandus (ELT L 65, 11.3.2005)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 424/2005,

15. märts 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 15. märtsi 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 110,3 |
| 204 | 68,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 114,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 169,7 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 98,3 |
| 999 | 146,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 170,8 |
| 204 | 78,0 |
| 999 | 124,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 53,1 |
| 212 | 57,4 |
| 220 | 47,9 |
| 400 | 51,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 62,8 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 220 | 70,4 |
| 400 | 67,6 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 62,1 |
| 400 | 99,0 |
| 404 | 74,7 |
| 508 | 66,8 |
| 512 | 77,7 |
| 528 | 69,8 |
| 720 | 67,7 |
| 999 | 74,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 186,2 |
| 388 | 67,5 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 53,3 |
| 528 | 55,4 |
| 720 | 50,7 |
| 999 | 84,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

110,3

204

68,0

212

139,0

624

140,9

999

114,6

0707 00 05

052

169,7

068

170,0

204

98,3

999

146,0

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

170,8

204

78,0

999

124,4

0805 10 20

052

53,7

204

53,1

212

57,4

220

47,9

400

51,1

421

35,9

624

62,8

999

51,7

0805 50 10

052

59,1

220

70,4

400

67,6

999

65,7

0808 10 80

388

62,1

400

99,0

404

74,7

508

66,8

512

77,7

528

69,8

720

67,7

999

74,0

0808 20 50

052

186,2

388

67,5

400

92,6

512

53,3

528

55,4

720

50,7

999

84,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 425/2005,

15. märts 2005,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 riikide ja territooriumide loetelu suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) eriti selle artikleid 10 ja 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse loetelu kolmandatest riikidest ja territooriumidest, kust on lubatud lemmikloomade liikumine ühendusse tingimusel, et teatavad nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse loetelu kolmandatest riikidest ja territooriumidest, kust on lubatud lemmikloomade liikumine ühendusse tingimusel, et teatavad nõuded on täidetud.

| (2) | Esialgne kolmandate riikide loetelu koostati määrusega (EÜ) nr 998/2003, mida muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 592/2004. (2) Kõnealune loetelu hõlmab riike ja territooriume, mis on marutaudivabad ja riike, kust marutaudi levimise ohtu ühendusse nende territooriumilt pärit lemmikloomade liikumise tõttu ei peeta suuremaks kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(2)

Esialgne kolmandate riikide loetelu koostati määrusega (EÜ) nr 998/2003, mida muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 592/2004. (2) Kõnealune loetelu hõlmab riike ja territooriume, mis on marutaudivabad ja riike, kust marutaudi levimise ohtu ühendusse nende territooriumilt pärit lemmikloomade liikumise tõttu ei peeta suuremaks kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel.

| (3) | Taiwani esitatud teabest selgub, et Taiwan on marutaudivaba ja marutaudi levimise oht ühendusse Taiwanist pärit lemmikloomade liikumise tõttu ei ole suurem kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel. Seepärast tuleks Taiwan lisada määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatud riikide ja territooriumide loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Taiwani esitatud teabest selgub, et Taiwan on marutaudivaba ja marutaudi levimise oht ühendusse Taiwanist pärit lemmikloomade liikumise tõttu ei ole suurem kui samalaadse liikumise puhul liikmesriikide vahel. Seepärast tuleks Taiwan lisada määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatud riikide ja territooriumide loetellu.

| (4) | Selguse huvides tuleks kõnealune riikide ja territooriumide loetelu tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(4)

Selguse huvides tuleks kõnealune riikide ja territooriumide loetelu tervikuna asendada.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 998/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 998/2003 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 19. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2054/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 14).

1

(2)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 7.

2

---

LISA

“II LISA

RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE LOETELU

A OSA

| IE | – | Iirimaa |
| --- | --- | --- |
| MT | – | Malta |
| SE | – | Rootsi |
| UK | – | Ühendkuningriik |

IE

–

Iirimaa

MT

–

Malta

SE

–

Rootsi

UK

–

Ühendkuningriik

B OSA

1. jagu

| a) | DK – | Taani, sealhulgas GL – Gröönimaa ja FO – Fääri saared; |
| --- | --- | --- |
| b) | ES – | Hispaania, sealhulgas mandriterritoorium, Baleaari saared, Kanaari saared, Ceuta ja Melilla; |
| c) | FR – | Prantsusmaa, sealhulgas GF – Prantsuse Guajaana, GP – Guadeloupe, MQ – Martinique ja RE – Réunion; |
| d) | GI – | Gibraltar; |
| e) | PT – | Portugal, sealhulgas mandriterritoorium, Assoorid ja Madeira saared; |
| f) | Muud liikmesriigid, v.a. A osas ja käesoleva jao punktides a, b, c ja e loetletud liikmesriigid. |

a)

DK –

Taani, sealhulgas GL – Gröönimaa ja FO – Fääri saared;

b)

ES –

Hispaania, sealhulgas mandriterritoorium, Baleaari saared, Kanaari saared, Ceuta ja Melilla;

c)

FR –

Prantsusmaa, sealhulgas GF – Prantsuse Guajaana, GP – Guadeloupe, MQ – Martinique ja RE – Réunion;

d)

GI –

Gibraltar;

e)

PT –

Portugal, sealhulgas mandriterritoorium, Assoorid ja Madeira saared;

f)

Muud liikmesriigid, v.a. A osas ja käesoleva jao punktides a, b, c ja e loetletud liikmesriigid.

2. jagu

| AD | – | Andorra |
| --- | --- | --- |
| CH | – | Šveits |
| IS | – | Island |
| LI | – | Liechtenstein |
| MC | – | Monaco |
| NO | – | Norra |
| SM | – | San Marino |
| VA | – | Vatikani Linnriik |

AD

–

Andorra

CH

–

Šveits

IS

–

Island

LI

–

Liechtenstein

MC

–

Monaco

NO

–

Norra

SM

–

San Marino

VA

–

Vatikani Linnriik

C OSA

| AC | – | Ascension |
| --- | --- | --- |
| AE | – | Araabia Ühendemiraadid |
| AG | – | Antigua ja Barbuda |
| AN | – | Hollandi Antillid |
| AU | – | Austraalia |
| AW | – | Aruba |
| BB | – | Barbados |
| BH | – | Bahrein |
| BM | – | Bermuda |
| CA | – | Kanada |
| CL | – | Tšiili |
| FJ | – | Fidži |
| FK | – | Falklandi saared |
| HK | – | Hongkong |
| HR | – | Horvaatia |
| JM | – | Jamaica |
| JP | – | Jaapan |
| KN | – | Saint Kitts ja Nevis |
| KY | – | Kaimanisaared |
| MS | – | Montserrat |
| MU | – | Mauritius |
| NC | – | Uus-Kaledoonia |
| NZ | – | Uus-Meremaa |
| PF | – | Prantsuse Polüneesia |
| PM | – | Saint-Pierre ja Miquelon |
| RU | – | Venemaa Föderatsioon |
| SG | – | Singapur |
| SH | – | Saint Helena |
| TW | – | Taiwan |
| US | – | Ameerika Ühendriigid |
| VC | – | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| VU | – | Vanuatu |
| WF | – | Wallis ja Futuna |
| YT | – | Mayotte” |

AC

–

Ascension

AE

–

Araabia Ühendemiraadid

AG

–

Antigua ja Barbuda

AN

–

Hollandi Antillid

AU

–

Austraalia

AW

–

Aruba

BB

–

Barbados

BH

–

Bahrein

BM

–

Bermuda

CA

–

Kanada

CL

–

Tšiili

FJ

–

Fidži

FK

–

Falklandi saared

HK

–

Hongkong

HR

–

Horvaatia

JM

–

Jamaica

JP

–

Jaapan

KN

–

Saint Kitts ja Nevis

KY

–

Kaimanisaared

MS

–

Montserrat

MU

–

Mauritius

NC

–

Uus-Kaledoonia

NZ

–

Uus-Meremaa

PF

–

Prantsuse Polüneesia

PM

–

Saint-Pierre ja Miquelon

RU

–

Venemaa Föderatsioon

SG

–

Singapur

SH

–

Saint Helena

TW

–

Taiwan

US

–

Ameerika Ühendriigid

VC

–

Saint Vincent ja Grenadiinid

VU

–

Vanuatu

WF

–

Wallis ja Futuna

YT

–

Mayotte”

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 426/2005,

15. märts 2005,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate viimistletud polüesterfilamentkangaste impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 17. juunil 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teadaande dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (“HRV” või “asjaomane riik”) pärinevate viimistletud polüesterfilamentkangaste ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

17. juunil 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teadaande dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (“HRV” või “asjaomane riik”) pärinevate viimistletud polüesterfilamentkangaste ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Menetlust alustati Euratexi tütarettevõtte AIUFFASSi (edaspidi “kaebuse esitaja”) esitatud kaebuse alusel seitsme üksiktootja nimel, kellel on asjaomase toote Euroopa Liidus tootmisel suur osatähtsus, st kelle toodang moodustab kõnesoleval juhul 26 % ühenduse kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlust alustati Euratexi tütarettevõtte AIUFFASSi (edaspidi “kaebuse esitaja”) esitatud kaebuse alusel seitsme üksiktootja nimel, kellel on asjaomase toote Euroopa Liidus tootmisel suur osatähtsus, st kelle toodang moodustab kõnesoleval juhul 26 % ühenduse kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis kaebuse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kasutajate ühendustele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning HRV esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis kaebuse esitajale, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kasutajate ühendustele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning HRV esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitanud tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja nende asjaomased ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitanud tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja nende asjaomased ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seotud osapooltele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Kaebuses nimetatud seitsme ühenduse tootja hulgast saadi vastused kuuelt (üks äriühing ei olnud võimeline täielikult koostööd tegema pankrotistumise tõttu), ühelt muult ühenduse tootjalt, ühelt tarnijalt, ühelt sõltumatult importijalt ja üheksalt ühenduses asuvalt sõltumatult kasutajalt. |
| --- | --- |

(5)

Kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seotud osapooltele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Kaebuses nimetatud seitsme ühenduse tootja hulgast saadi vastused kuuelt (üks äriühing ei olnud võimeline täielikult koostööd tegema pankrotistumise tõttu), ühelt muult ühenduse tootjalt, ühelt tarnijalt, ühelt sõltumatult importijalt ja üheksalt ühenduses asuvalt sõltumatult kasutajalt.

| (6) | Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud HRV äriühingutele ning kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid, turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Seoses sellega taotles 49 äriühingut algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel turumajanduslikku kohtlemist ning 7 äriühingut taotles ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(6)

Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud HRV äriühingutele ning kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid, turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Seoses sellega taotles 49 äriühingut algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel turumajanduslikku kohtlemist ning 7 äriühingut taotles ainult individuaalset kohtlemist.

| (7) | Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates dumpingu ja kahjude kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. aprill 2003–31. märts 2004). Pärast esitatud andmete uurimist otsustati, et väljavõtteline uuring on vajalik ainult eksportijate osas. Valim põhineb suurimal tüüpilisel ekspordimahul, mida on olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Valim koosneb kaheksast suurimast Hiina eksportivast tootjast (ning nendega seotud osapooltest), kes moodustavad koostööd tegevate osapoolte ekspordimahust ühendusse üle 50 %. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades eksportivate tootjate, importijate ja ühenduse tootjate ilmset suurt arvu, kavandati algatamisteates dumpingu ja kahjude kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel, importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. aprill 2003–31. märts 2004). Pärast esitatud andmete uurimist otsustati, et väljavõtteline uuring on vajalik ainult eksportijate osas. Valim põhineb suurimal tüüpilisel ekspordimahul, mida on olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Valim koosneb kaheksast suurimast Hiina eksportivast tootjast (ning nendega seotud osapooltest), kes moodustavad koostööd tegevate osapoolte ekspordimahust ühendusse üle 50 %.

| (8) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti koostööd tegevate ühenduse tootjate ja järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Kontrollkäigud tehti neljas erinevas riigis asuva seitsme ühenduse tootja valdustesse. Koostööd tegevad ühenduse tootjad taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende andmeid ei avalikustataks, kuna see avaldaks nendele märkimisväärselt halba mõju. Taotlust peeti piisavalt põhjendatuks ning see rahuldati. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti koostööd tegevate ühenduse tootjate ja järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad

—

Kontrollkäigud tehti neljas erinevas riigis asuva seitsme ühenduse tootja valdustesse. Koostööd tegevad ühenduse tootjad taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende andmeid ei avalikustataks, kuna see avaldaks nendele märkimisväärselt halba mõju. Taotlust peeti piisavalt põhjendatuks ning see rahuldati.

| b) | HRV eksportivad tootjad







  — | Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

HRV eksportivad tootjad

—

Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd.

| — | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| — | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| — | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| — | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| — | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| — | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| — | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (ja sidusettevõte Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.) |
| --- | --- |

—

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (ja sidusettevõte Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.)

| c) | Sõltumatud importijad







  — | LE-GO – Hof (Saksamaa) |
| --- | --- | --- |

c)

Sõltumatud importijad

—

LE-GO – Hof (Saksamaa)

| d) | Ühenduse tootmisharu tarnijad







  — | Elana SA – Torun (Poola) |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduse tootmisharu tarnijad

—

Elana SA – Torun (Poola)

| e) | Ühenduses asuvad kasutajad







  — | LE-GO – Hof (Saksamaa) |
| --- | --- | --- |

e)

Ühenduses asuvad kasutajad

—

LE-GO – Hof (Saksamaa)

| (9) | Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul Türgi) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:






  — | Italteks Expo Grup A.A., Istanbul |
| --- | --- | --- |

(9)

Arvestades vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi (antud juhul Türgi) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:

—

Italteks Expo Grup A.A., Istanbul

3.   Uurimisperiood

| (10) | Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003–31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003–31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

4.1.   Vaatlusalune toode

| (11) | Vaatlusalune toode on viimistletud polüesterfilamentkangas, mis kujutab endast sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kangast, mis sisaldab tekstureeritud või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % või üle 85 % massist. Tavaliselt kasutatakse seda rõivaste valmistamiseks, st muu hulgas ka rõivaste voodri valmistamiseks, ning tuulepluuside, spordirõivaste, suusarõivaste, aluspesu ja moedetailide valmistamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on viimistletud polüesterfilamentkangas, mis kujutab endast sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kangast, mis sisaldab tekstureeritud või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % või üle 85 % massist. Tavaliselt kasutatakse seda rõivaste valmistamiseks, st muu hulgas ka rõivaste voodri valmistamiseks, ning tuulepluuside, spordirõivaste, suusarõivaste, aluspesu ja moedetailide valmistamiseks.

| (12) | Vaatlusalust toodet valmistatakse eelnevalt värvimata polüesterfilamentlõnga kudumisel, millele seejärel kantakse peale trükivärv või mida värvitakse, et saada vajalik muster või värvitoon. Seetõttu erineb nimetatud kangas pleegitamata või pleegitatud sünteesfilamentlõngast kootud kangast, mis saavutatakse pärast kudumist, kuid enne värvimist, ning mis on vaatlusaluse toote toormaterjaliks. Ühtlasi saab seda eristada kootud polüesterfilamentkangastest, mille puhul kootakse kangasse eelnevalt värvitud lõng ning musterkiri saavutatakse mustri kudumisega. Viimati mainitud tootel on erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused, kuna kasutatav toormaterjal (eelvärvitud lõng) on erinev ning muster saavutatakse kudumise teel, mitte trükivärviga katmisel või värvimisel. Lisaks kasutatakse seda tüüpi viimistletud kangast pehme mööbli puhul, samal ajal kui vaatlusalust toodet kasutatakse ainult rõivaste valmistamisel. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalust toodet valmistatakse eelnevalt värvimata polüesterfilamentlõnga kudumisel, millele seejärel kantakse peale trükivärv või mida värvitakse, et saada vajalik muster või värvitoon. Seetõttu erineb nimetatud kangas pleegitamata või pleegitatud sünteesfilamentlõngast kootud kangast, mis saavutatakse pärast kudumist, kuid enne värvimist, ning mis on vaatlusaluse toote toormaterjaliks. Ühtlasi saab seda eristada kootud polüesterfilamentkangastest, mille puhul kootakse kangasse eelnevalt värvitud lõng ning musterkiri saavutatakse mustri kudumisega. Viimati mainitud tootel on erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused, kuna kasutatav toormaterjal (eelvärvitud lõng) on erinev ning muster saavutatakse kudumise teel, mitte trükivärviga katmisel või värvimisel. Lisaks kasutatakse seda tüüpi viimistletud kangast pehme mööbli puhul, samal ajal kui vaatlusalust toodet kasutatakse ainult rõivaste valmistamisel.

| (13) | Uurimine näitas, et kõigil põhjenduses 11 määratletud vaatlusaluse toote liikidel, sõltumata erinevatest teguritest, näiteks värv, lõnga jämedus ja viimistlus, on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse samal eesmärgil. Seetõttu käsitatakse käesolevas dumpinguvastases menetluses vaatlusaluse toote kõiki liike ühe tootena. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodide 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 ja ex 5407 69 90 alla. |
| --- | --- |

(13)

Uurimine näitas, et kõigil põhjenduses 11 määratletud vaatlusaluse toote liikidel, sõltumata erinevatest teguritest, näiteks värv, lõnga jämedus ja viimistlus, on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse samal eesmärgil. Seetõttu käsitatakse käesolevas dumpinguvastases menetluses vaatlusaluse toote kõiki liike ühe tootena. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodide 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 ja ex 5407 69 90 alla.

4.2.   Samasugune toode

| (14) | Vaatlusaluse toote ja HRV siseturul või Türgis, mis oli võrdlusriigiks HRVst imporditud teatavate toodete normaalväärtuse määramisel, toodetud ja müüdavate viimistletud polüesterfilamentkangaste vahel erinevusi ei leitud. Mõlemal tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutus. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusaluse toote ja HRV siseturul või Türgis, mis oli võrdlusriigiks HRVst imporditud teatavate toodete normaalväärtuse määramisel, toodetud ja müüdavate viimistletud polüesterfilamentkangaste vahel erinevusi ei leitud. Mõlemal tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutus.

| (15) | Erinevusi ei leitud ka vaatlusaluse toote ning ühenduse tööstuses toodetud ja ühenduse turul müüdavate viimistletud polüesterfilamentkangaste vahel. Ka nende mõlema toote puhul leiti, et neil on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutus. |
| --- | --- |

(15)

Erinevusi ei leitud ka vaatlusaluse toote ning ühenduse tööstuses toodetud ja ühenduse turul müüdavate viimistletud polüesterfilamentkangaste vahel. Ka nende mõlema toote puhul leiti, et neil on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutus.

| (16) | Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

B.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine (TMK)

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele.

| (18) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(18)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtudes ja ilma riigi sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (19) | Käesolevas uurimises andsid 49 HRV eksportivat tootjat endast teada ning taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. Analüüsiti iga üksikut turumajandusliku kohtlemise taotlust. Arvestades vaatlusaluste äriühingute suurt arvu, viidi kohapealne kontroll läbi ainult kaheksa äriühingu ruumides (vt põhjendust 7). Ülejäänud äriühingute puhul viidi läbi esitatud andmete üksikasjalik uurimine ning vaatlusaluste äriühingutega toimus ulatuslik kirjavahetus, juhul kui nende esitatud andmed olid puudulikud või ebaselged. Kui vaatlusaluse toote tootmise ja/või ekspordiga tegeleb Hiina Rahvavabariigis tütarettevõte või taotlejaga seotud äriühing, paluti ka seotud osapoolel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Turumajanduslikku kohtlemist saab kohaldada ainult siis, kui kõik sidusettevõtted vastavad eespool sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas uurimises andsid 49 HRV eksportivat tootjat endast teada ning taotlesid turumajanduslikku kohtlemist algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. Analüüsiti iga üksikut turumajandusliku kohtlemise taotlust. Arvestades vaatlusaluste äriühingute suurt arvu, viidi kohapealne kontroll läbi ainult kaheksa äriühingu ruumides (vt põhjendust 7). Ülejäänud äriühingute puhul viidi läbi esitatud andmete üksikasjalik uurimine ning vaatlusaluste äriühingutega toimus ulatuslik kirjavahetus, juhul kui nende esitatud andmed olid puudulikud või ebaselged. Kui vaatlusaluse toote tootmise ja/või ekspordiga tegeleb Hiina Rahvavabariigis tütarettevõte või taotlejaga seotud äriühing, paluti ka seotud osapoolel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Turumajanduslikku kohtlemist saab kohaldada ainult siis, kui kõik sidusettevõtted vastavad eespool sätestatud tingimustele.

| (20) | Mis puudutab äriühinguid, kus viidi läbi kohapealne kontroll, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et kaheksast Hiina eksportivast tootjast kolmel olid täidetud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused (vt äriühingute nimekirja põhjenduses 23). Ülejäänud viis taotlust tuli rahuldamata jätta. Viie eksportiva tootja poolt täitmata jäetud kriteeriumid on esitatud järgmises tabelis. |
| --- | --- |

(20)

Mis puudutab äriühinguid, kus viidi läbi kohapealne kontroll, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et kaheksast Hiina eksportivast tootjast kolmel olid täidetud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused (vt äriühingute nimekirja põhjenduses 23). Ülejäänud viis taotlust tuli rahuldamata jätta. Viie eksportiva tootja poolt täitmata jäetud kriteeriumid on esitatud järgmises tabelis.

| (21) | Ülejäänud 41 äriühingu puhul leiti iga äriühingu kohta eraldi läbi viidud analüüsi tulemusena, et turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada 19 äriühingu suhtes, kuna nad ilmselgelt ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Leiti, et nimetatud 19 äriühingust kümme ei teinud uurimise käigus piisavalt koostööd, kuna nad ei esitanud nõutud vajalikku teavet. Isegi pärast puudusi käsitleva kirja saamist ei esitanud kõnealused äriühingud piisavalt tõendeid selle kohta, et nemad või ükskõik missugune sidusettevõte (sidusettevõtted), mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise/müügiga, on täitnud asjaomased turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid. Nimetatud 19 äriühingust üheksa äriühingu kohta on samuti esitatud täitmata jäetud kriteeriumid. Ülejäänud 22 äriühingut suutsid edukalt tõestada, et nad vastavad viiele turumajandusliku kohtlemise asjaomasele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(21)

Ülejäänud 41 äriühingu puhul leiti iga äriühingu kohta eraldi läbi viidud analüüsi tulemusena, et turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada 19 äriühingu suhtes, kuna nad ilmselgelt ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Leiti, et nimetatud 19 äriühingust kümme ei teinud uurimise käigus piisavalt koostööd, kuna nad ei esitanud nõutud vajalikku teavet. Isegi pärast puudusi käsitleva kirja saamist ei esitanud kõnealused äriühingud piisavalt tõendeid selle kohta, et nemad või ükskõik missugune sidusettevõte (sidusettevõtted), mis on seotud vaatlusaluse toote tootmise/müügiga, on täitnud asjaomased turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid. Nimetatud 19 äriühingust üheksa äriühingu kohta on samuti esitatud täitmata jäetud kriteeriumid. Ülejäänud 22 äriühingut suutsid edukalt tõestada, et nad vastavad viiele turumajandusliku kohtlemise asjaomasele kriteeriumile.

| (22) | Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte otsustest nende äriühingute kohta, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, arvestades algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viit kriteeriumi eraldi.










  Äriühing | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 5 |
| 1 | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| 2 | Vastab | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 3 | Vastab | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 4 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 5 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 6 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 7 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 8 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 9 | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| 10 | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab | Vastab |
| 11 | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| 12 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 13 | Vastab | Vastab | Ei vasta | Vastab | Vastab |
| 14 | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab | Vastab |
| Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustiku kontrollitud vastused. |

(22)

Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte otsustest nende äriühingute kohta, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, arvestades algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viit kriteeriumi eraldi.

Äriühing

Kriteeriumid

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 1

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 2

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 3

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 4

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 5

1

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

2

Vastab

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

3

Vastab

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

4

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

5

Ei vasta

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

6

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

7

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

8

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

9

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

10

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

Vastab

11

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

12

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

13

Vastab

Vastab

Ei vasta

Vastab

Vastab

14

Ei vasta

Ei vasta

Vastab

Vastab

Vastab

Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustiku kontrollitud vastused.

| (23) | Selle põhjal kohaldati turumajanduslikku kohtlemist järgmistele HRVs asuvatele eksportivatele tootjatele:






  1. | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(23)

Selle põhjal kohaldati turumajanduslikku kohtlemist järgmistele HRVs asuvatele eksportivatele tootjatele:

1.

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| 2. | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| 3. | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| 4. | Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. |
| --- | --- |

4.

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

| 5. | Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

| 6. | Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

| 7. | Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

| 8. | Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

| 9. | Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

| 10. | Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

| 11. | Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

11.

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

| 12. | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

| 13. | Nantong Teijin Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Nantong Teijin Co. Ltd.

| 14. | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

14.

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

| 15. | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

| 16. | Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

| 17. | Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

| 18. | Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

| 19. | Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

19.

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

| 20. | Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. |
| --- | --- |

20.

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

| 21. | Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

21.

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

| 22. | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

22.

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

| 23. | Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

23.

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

| 24. | Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. |
| --- | --- |

24.

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

| 25. | Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. |
| --- | --- |

25.

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

2.   Individuaalne kohtlemine (IK)

| (24) | Artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, mille alusel kohaldatakse individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(24)

Artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, mille alusel kohaldatakse individuaalset kohtlemist.

| (25) | Eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui nende suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks taotlesid seitse eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(25)

Eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui nende suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks taotlesid seitse eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist.

| (26) | Esiteks, mis puudutab äriühinguid, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid kelle suhtes seda ei kohaldatud, siis nendest kolmteist äriühingut vastas algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kõigile nõuetele. Ülejäänud äriühingutest ei teinud kümme turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks piisavalt koostööd, tehes vaid nii vähesel määral koostööd, et ei esitanud isegi piisaval määral tõendeid, et õigustada oma taotlust individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Lisaks ei kohaldatud individuaalset kohtlemist ühele äriühingule, kuna see äriühing ei suutnud piisavalt tõendada, et tema ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud. Suurema osa ekspordimüügi puhul ei olnud võimalik kindlaks teha lõppklienti või kaupade eest tasumist ning äriühing ei suutnud hajutada suuri kahtlusi selles osas, et niisugustel asjaoludel osales riik äriühingu hinnakujundamises. |
| --- | --- |

(26)

Esiteks, mis puudutab äriühinguid, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, kuid kelle suhtes seda ei kohaldatud, siis nendest kolmteist äriühingut vastas algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise kõigile nõuetele. Ülejäänud äriühingutest ei teinud kümme turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks piisavalt koostööd, tehes vaid nii vähesel määral koostööd, et ei esitanud isegi piisaval määral tõendeid, et õigustada oma taotlust individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Lisaks ei kohaldatud individuaalset kohtlemist ühele äriühingule, kuna see äriühing ei suutnud piisavalt tõendada, et tema ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud. Suurema osa ekspordimüügi puhul ei olnud võimalik kindlaks teha lõppklienti või kaupade eest tasumist ning äriühing ei suutnud hajutada suuri kahtlusi selles osas, et niisugustel asjaoludel osales riik äriühingu hinnakujundamises.

| (27) | Teiseks leiti, et seitsmest ainult individuaalset kohtlemist taotlenud äriühingust vastas algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetele viis äriühingut. Ülejäänud kaks äriühingut ei suutnud piisavalt tõendada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on riigi sekkumiseta vabalt määratud. Kumbki äriühing ei esitanud vajalikku teavet, nimelt oma põhikirja, mis kehtis kogu uurimisperioodi jooksul, ning leiti, et üks äriühingutest oli suurema osa uurimisperioodist riigiettevõte. |
| --- | --- |

(27)

Teiseks leiti, et seitsmest ainult individuaalset kohtlemist taotlenud äriühingust vastas algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetele viis äriühingut. Ülejäänud kaks äriühingut ei suutnud piisavalt tõendada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on riigi sekkumiseta vabalt määratud. Kumbki äriühing ei esitanud vajalikku teavet, nimelt oma põhikirja, mis kehtis kogu uurimisperioodi jooksul, ning leiti, et üks äriühingutest oli suurema osa uurimisperioodist riigiettevõte.

| (28) | Seetõttu leiti, et individuaalset kohtlemist saab kohaldada järgmise 18 äriühingu suhtes:






  1. | Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(28)

Seetõttu leiti, et individuaalset kohtlemist saab kohaldada järgmise 18 äriühingu suhtes:

1.

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

| 2. | Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

| 3. | Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

| 4. | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

4.

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

| 5. | Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

| 6. | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| 7. | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

| 8. | Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

| 9. | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| 10. | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

| 11. | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (ja sidusettevõte Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.) |
| --- | --- |

11.

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (ja sidusettevõte Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.)

| 12. | Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

| 13. | Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

| 14. | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

14.

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| 15. | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

| 16. | Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

| 17. | Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

| 18. | Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

3.   Väljavõtteline uuring

| (29) | Tuletatakse meelde, et arvestades asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelist uuringut ning sellel eesmärgil valiti Hiina ametiasutuste nõusolekul välja kaheksa äriühingut, kelle ekspordimahud Euroopa Liitu olid suurimad. |
| --- | --- |

(29)

Tuletatakse meelde, et arvestades asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelist uuringut ning sellel eesmärgil valiti Hiina ametiasutuste nõusolekul välja kaheksa äriühingut, kelle ekspordimahud Euroopa Liitu olid suurimad.

| (30) | Sellest tulenevalt leiti analüüsi käigus, et algselt valitud kaheksast äriühingust võis turumajanduslikku kohtlemist kohaldada kolme äriühingu suhtes ning individuaalset kohtlemist vaatlusalustest äriühingutest nelja suhtes. Selle alusel kohaldati seega väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(30)

Sellest tulenevalt leiti analüüsi käigus, et algselt valitud kaheksast äriühingust võis turumajanduslikku kohtlemist kohaldada kolme äriühingu suhtes ning individuaalset kohtlemist vaatlusalustest äriühingutest nelja suhtes. Selle alusel kohaldati seega väljavõttelist uuringut käsitlevaid sätteid.

4.   Normaalväärtus

4.1.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (31) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon esmalt iga vaatlusaluse eksportiva tootja puhul kindlaks, kas äriühingu viimistletud polüesterfilamentkanga omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 oli omamaine müük tüüpiline, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(31)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon esmalt iga vaatlusaluse eksportiva tootja puhul kindlaks, kas äriühingu viimistletud polüesterfilamentkanga omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 oli omamaine müük tüüpiline, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

| (32) | Eksportivate tootjate puhul, kellel oli tüüpiline omamaine kogumüük, tegi ühendus järgnevalt kindlaks riigisiseselt müüdud viimistletud polüesterfilamentkanga liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad nende liikidega, mis müüdi ekspordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(32)

Eksportivate tootjate puhul, kellel oli tüüpiline omamaine kogumüük, tegi ühendus järgnevalt kindlaks riigisiseselt müüdud viimistletud polüesterfilamentkanga liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad nende liikidega, mis müüdi ekspordiks ühendusse.

| (33) | Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava kangaliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(33)

Iga vastava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Teatava kangaliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust.

| (34) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(34)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

| (35) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud viimistletud polüesterfilamentkanga liigi müügimaht vastas rohkem kui 80 protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne või kõrgem tootmise hinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. Nimetatud hind võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(35)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud viimistletud polüesterfilamentkanga liigi müügimaht vastas rohkem kui 80 protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli samaväärne või kõrgem tootmise hinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. Nimetatud hind võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

| (36) | Kui viimistletud polüesterfilamentkanga liigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla tootmishinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, arvestades, et müük moodustas 10 % või rohkem vastava liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(36)

Kui viimistletud polüesterfilamentkanga liigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla tootmishinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, arvestades, et müük moodustas 10 % või rohkem vastava liigi müügi kogumahust.

| (37) | Kui viimistletud polüesterfilamentkanga liigi tulutoova müügi maht oli alla 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(37)

Kui viimistletud polüesterfilamentkanga liigi tulutoova müügi maht oli alla 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (38) | Kui eksportiva tootja poolt müüdava teatava liigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, võeti pigem aluseks arvestuslik normaalväärtus kui muude eksportivate tootjate omamaiseid hindu. Erinevate liikide arvu ja erinevate tegurite mõju tõttu (nt kiu liik, lõnga jämedus, kanga viimistlus) oleks teiste eksportivate tootjate omamaiste hindade arvestamisel tulnud teha mitmeid kohandusi ning enamik neist oleks pidanud põhinema hinnangulistel arvestustel. Seetõttu peeti sobivamaks meetodiks normaalväärtuse arvutamist iga eksportiva tootja kohta. |
| --- | --- |

(38)

Kui eksportiva tootja poolt müüdava teatava liigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, võeti pigem aluseks arvestuslik normaalväärtus kui muude eksportivate tootjate omamaiseid hindu. Erinevate liikide arvu ja erinevate tegurite mõju tõttu (nt kiu liik, lõnga jämedus, kanga viimistlus) oleks teiste eksportivate tootjate omamaiste hindade arvestamisel tulnud teha mitmeid kohandusi ning enamik neist oleks pidanud põhinema hinnangulistel arvestustel. Seetõttu peeti sobivamaks meetodiks normaalväärtuse arvutamist iga eksportiva tootja kohta.

| (39) | Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide ekportija poolt kantud tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(39)

Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide ekportija poolt kantud tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (40) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus teostatud liikide omamaise müügi põhjal. Selleks kohaldati põhjenduses 34 sätestatud metoodikat. Kui need kriteeriumid ei olnud täidetud, kasutati asjaomase riigi teiste selliste äriühingute kaalutud keskmisi müügi-, üld- ja halduskulusid ja/või kasumimarginaali, mille tavapärase kaubandustegevuse käigus teostatud müük oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(40)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus teostatud liikide omamaise müügi põhjal. Selleks kohaldati põhjenduses 34 sätestatud metoodikat. Kui need kriteeriumid ei olnud täidetud, kasutati asjaomase riigi teiste selliste äriühingute kaalutud keskmisi müügi-, üld- ja halduskulusid ja/või kasumimarginaali, mille tavapärase kaubandustegevuse käigus teostatud müük oli tüüpiline.

| (41) | Kahel äriühingul oli kogumüük tüüpiline, kuid leiti, et ainult teatavaid vaatlusaluse toote eksporditud liike müüdi omamaisel turul või müüdi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nimetatud äriühingu eksporditud viimistletud polüesterfilamentkanga ülejäänud liikide puhul tuli normaalväärtus arvutada põhjendustes 38–40 selgitatud metoodika põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Kahel äriühingul oli kogumüük tüüpiline, kuid leiti, et ainult teatavaid vaatlusaluse toote eksporditud liike müüdi omamaisel turul või müüdi omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nimetatud äriühingu eksporditud viimistletud polüesterfilamentkanga ülejäänud liikide puhul tuli normaalväärtus arvutada põhjendustes 38–40 selgitatud metoodika põhjal.

| (42) | Ühe äriühingu puhul leiti, et selle viimistletud polüesterfilamentkanga omamaine kogumüük ei olnud tüüpiline ning seetõttu tuli normaalväärtus arvutada põhjendustes 38–40 selgitatud metoodika põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Ühe äriühingu puhul leiti, et selle viimistletud polüesterfilamentkanga omamaine kogumüük ei olnud tüüpiline ning seetõttu tuli normaalväärtus arvutada põhjendustes 38–40 selgitatud metoodika põhjal.

| (43) | Tuleb märkida, et kahe äriühingu puhul tuvastati kontrollimise käigus, et äriühingute esitatud tootmiskulud ei sisaldanud õigesti kõiki kulude osi, seetõttu on tehtud vastavad kohandused. |
| --- | --- |

(43)

Tuleb märkida, et kahe äriühingu puhul tuvastati kontrollimise käigus, et äriühingute esitatud tootmiskulud ei sisaldanud õigesti kõiki kulude osi, seetõttu on tehtud vastavad kohandused.

4.2.   Normaalväärtuse määramine eksportivatele tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (44) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määrati normaalväärtus äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määrati normaalväärtus äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (45) | Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse HRV jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina kasutada Mehhikot ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus. |
| --- | --- |

(45)

Algatamisteates esitas komisjon oma kavatsuse HRV jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina kasutada Mehhikot ning huvitatud isikutel paluti esitada selle kohta oma arvamus.

| (46) | Ettepanekule olid vastu mitu HRV eksportivat tootjat, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud. Peamisteks argumentideks olid asjaolud, et võrreldes Hiinaga ei saa Mehhikot arvestada asjakohase võrdlusriigina tema piiratud tootmismahu ja tootjate arvu tõttu. Kõigile teadaolevatele Mehhiko eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud, kuid vastust ei saadud. Seetõttu ei saadud Mehhikot võrdlusriigina kasutada. |
| --- | --- |

(46)

Ettepanekule olid vastu mitu HRV eksportivat tootjat, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud. Peamisteks argumentideks olid asjaolud, et võrreldes Hiinaga ei saa Mehhikot arvestada asjakohase võrdlusriigina tema piiratud tootmismahu ja tootjate arvu tõttu. Kõigile teadaolevatele Mehhiko eksportivatele tootjatele saadeti küsimustikud, kuid vastust ei saadud. Seetõttu ei saadud Mehhikot võrdlusriigina kasutada.

| (47) | Sellest tulenevalt kaalusid komisjoni talitused muid võimalikke lahendusi ning leidsid, et asjakohase võrdlusriigina võib kasutada Türgit. Uurimise käigus tuvastati, et vaatlusaluse toote osas on Türgi turg konkurentsivõimeline, Türgis on mitmeid eri suuruses omamaiseid tootjaid ning ta impordib olulisel määral kolmandatest riikidest. Leiti, et omamaised tootjad toodavad HRV-ga samalaadseid tooteliike ning neil on samalaadsed tootmismeetodid. Seetõttu oli Türgi turg normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt tüüpiline. |
| --- | --- |

(47)

Sellest tulenevalt kaalusid komisjoni talitused muid võimalikke lahendusi ning leidsid, et asjakohase võrdlusriigina võib kasutada Türgit. Uurimise käigus tuvastati, et vaatlusaluse toote osas on Türgi turg konkurentsivõimeline, Türgis on mitmeid eri suuruses omamaiseid tootjaid ning ta impordib olulisel määral kolmandatest riikidest. Leiti, et omamaised tootjad toodavad HRV-ga samalaadseid tooteliike ning neil on samalaadsed tootmismeetodid. Seetõttu oli Türgi turg normaalväärtuse kindlaksmääramiseks piisavalt tüüpiline.

| (48) | Kõigi teadaolevate Türgi eksportivate tootjatega võeti ühendust ning üks äriühing nõustus koostööd tegema. Sellest tulenevalt saadeti nimetatud tootjale küsimustik ning tema vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(48)

Kõigi teadaolevate Türgi eksportivate tootjatega võeti ühendust ning üks äriühing nõustus koostööd tegema. Sellest tulenevalt saadeti nimetatud tootjale küsimustik ning tema vastuses esitatud andmeid kontrolliti kohapeal.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (49) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal, s.t. võttes aluseks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud tooteliikide makstud või makstavad hinnad Türgi siseturul kooskõlas põhjenduses 35 sätestatud metoodikaga. Vajadusel neid hindu kohandati, et tagada õige võrdlus tooteliikidega, mida Hiina vaatlusalused tootjad ekspordivad ühendusse. |
| --- | --- |

(49)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal, s.t. võttes aluseks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud tooteliikide makstud või makstavad hinnad Türgi siseturul kooskõlas põhjenduses 35 sätestatud metoodikaga. Vajadusel neid hindu kohandati, et tagada õige võrdlus tooteliikidega, mida Hiina vaatlusalused tootjad ekspordivad ühendusse.

| (50) | Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(50)

Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva Türgi tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

5.   Ekspordihind

| (51) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel. |
| --- | --- |

(51)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.

| (52) | Äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist, eksporditi vaatlusalune toode otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele ning seetõttu arvutati ekspordihind kooskõlas põhjenduses 51 sätestatud metoodikaga. |
| --- | --- |

(52)

Äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist, eksporditi vaatlusalune toode otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele ning seetõttu arvutati ekspordihind kooskõlas põhjenduses 51 sätestatud metoodikaga.

6.   Võrdlus

| (53) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti transpordi- ja kindlustus-, krediidi-, vahendus- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid. Kohandusi tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ka juhul, kui ekspordimüük toimus sidusettevõtte kaudu, mis asus mujal kui vaatlusaluses riigis või ühenduses. |
| --- | --- |

(53)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti transpordi- ja kindlustus-, krediidi-, vahendus- ja pangakulude osas kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning neid kinnitasid kontrollitud tõendid. Kohandusi tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ka juhul, kui ekspordimüük toimus sidusettevõtte kaudu, mis asus mujal kui vaatlusaluses riigis või ühenduses.

| (54) | Leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul. Seda erinevust arvesse võttes kohandati ekspordihindu ekspordi ja omamaise müügi tagastatud käibemaksu tasemete erinevuste põhjal, s.t. 2 % aastal 2003 ja 4 % aastal 2004. |
| --- | --- |

(54)

Leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul. Seda erinevust arvesse võttes kohandati ekspordihindu ekspordi ja omamaise müügi tagastatud käibemaksu tasemete erinevuste põhjal, s.t. 2 % aastal 2003 ja 4 % aastal 2004.

7.   Dumpingumarginaal

7.1.   Koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele võimaldatud turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine

a)   Turumajanduslik kohtlemine

| (55) | Kolme äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist pärast kohapealset kontrolli ning keda võeti arvesse väljavõttelises uuringus, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kuna tegemist on kolme sidusettevõttega, arvutati esialgne dumpingumarginaal, mis on väljendatud ühenduse piiril CIF-impordihinna protsendina, kolme koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaali kaalutud keskmisena kooskõlas seotud eksportivaid tootjaid käsitleva ühenduse poliitikaga. |
| --- | --- |

(55)

Kolme äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist pärast kohapealset kontrolli ning keda võeti arvesse väljavõttelises uuringus, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kuna tegemist on kolme sidusettevõttega, arvutati esialgne dumpingumarginaal, mis on väljendatud ühenduse piiril CIF-impordihinna protsendina, kolme koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaali kaalutud keskmisena kooskõlas seotud eksportivaid tootjaid käsitleva ühenduse poliitikaga.

| (56) | Ülejäänud 22 äriühingule, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kuid keda ei arvatud valimisse, määrati ajutine dumpingumarginaal dumpingumarginaali kaalutud keskmise marginaalina, mis kehtestati ajutiselt valimi osapooltele, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(56)

Ülejäänud 22 äriühingule, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, kuid keda ei arvatud valimisse, määrati ajutine dumpingumarginaal dumpingumarginaali kaalutud keskmise marginaalina, mis kehtestati ajutiselt valimi osapooltele, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist.

b)   Individuaalne kohtlemine

| (57) | Nelja valimisse kuuluva äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11. Ülejäänud 18 äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kuid keda ei valitud valimisse, määrati ajutine dumpingumarginaal nende osapoolte ajutiselt kehtestatud kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, kes kuulusid valimisse ja kellele võimaldati individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(57)

Nelja valimisse kuuluva äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse suunatud ekspordi kaalutud keskmise hinnaga kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11. Ülejäänud 18 äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kuid keda ei valitud valimisse, määrati ajutine dumpingumarginaal nende osapoolte ajutiselt kehtestatud kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel, kes kuulusid valimisse ja kellele võimaldati individuaalset kohtlemist.

| (58) | Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 81,9 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 70,3 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |

(58)

Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

81,9 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

70,3 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

7.2.   Kõik teised eksportivad tootjad

| (59) | Selleks, et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigile teistele eksportijatele HRVs, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Vaatlusaluse HRVst pärineva toote koguimporti, mis arvutati Eurostati andmete põhjal, võrreldi küsimustike vastustega, mis saadi HRVs asuvatelt eksportijatelt. Selle põhjal ning arvestades eksportivat tööstust iseloomustavat killustatuse kõrget määra, tehti kindlaks, et koostöö tase oli kõrge, s.t. moodustas 77 % kogu Hiina ekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(59)

Selleks, et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida saaks kohaldada kõigile teistele eksportijatele HRVs, tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Vaatlusaluse HRVst pärineva toote koguimporti, mis arvutati Eurostati andmete põhjal, võrreldi küsimustike vastustega, mis saadi HRVs asuvatelt eksportijatelt. Selle põhjal ning arvestades eksportivat tööstust iseloomustavat killustatuse kõrget määra, tehti kindlaks, et koostöö tase oli kõrge, s.t. moodustas 77 % kogu Hiina ekspordist ühendusse.

| (60) | Sellest tulenevalt arvutati dumpingumarginaal kasutades kaalutud keskmist ekspordihinda, mille esitas koostööd tegev eksportija, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, koos Eurostatilt saadud ekspordihinnaga ning võrreldes saadud hinda kaalutud keskmise normaalväärtusega, mis oli kindlaks määratud võrdlusriigi samaväärsete tooteliikide puhul. Kättesaadavate Eurostati andmete kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 18 oli vajalik ekspordihindade kohta lisateabe puudumisel, et kindlaks määrata üleriigiline tollimaks. |
| --- | --- |

(60)

Sellest tulenevalt arvutati dumpingumarginaal kasutades kaalutud keskmist ekspordihinda, mille esitas koostööd tegev eksportija, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, koos Eurostatilt saadud ekspordihinnaga ning võrreldes saadud hinda kaalutud keskmise normaalväärtusega, mis oli kindlaks määratud võrdlusriigi samaväärsete tooteliikide puhul. Kättesaadavate Eurostati andmete kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 18 oli vajalik ekspordihindade kohta lisateabe puudumisel, et kindlaks määrata üleriigiline tollimaks.

| (61) | Selle põhjal määrati ajutiselt üleriigiliseks dumpingumääraks 109,3 % CIF-hinnast ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(61)

Selle põhjal määrati ajutiselt üleriigiliseks dumpingumääraks 109,3 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

C.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (62) | Uurimisperioodi jooksul tootsid samasugust toodet:






  — | seitse kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja üks täielikult toetav tootja, kelle toodang kokku oli 97 miljonit jooksvat meetrit ning kellest seitse tegid uurimise käigus komisjoniga täiel määral koostööd ning üks osales maksevõimetuse tõttu koostöös ainult osaliselt, |
| --- | --- | --- |

(62)

Uurimisperioodi jooksul tootsid samasugust toodet:

—

seitse kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja üks täielikult toetav tootja, kelle toodang kokku oli 97 miljonit jooksvat meetrit ning kellest seitse tegid uurimise käigus komisjoniga täiel määral koostööd ning üks osales maksevõimetuse tõttu koostöös ainult osaliselt,

| — | kaksteist tootjat tootlikkusega ligikaudu 59 miljonit jooksvat meetrit, kes toetasid menetlust ning esitasid tootmise ja müügi kohta üldteavet, |
| --- | --- |

—

kaksteist tootjat tootlikkusega ligikaudu 59 miljonit jooksvat meetrit, kes toetasid menetlust ning esitasid tootmise ja müügi kohta üldteavet,

| — | teised ühenduse tootjad, kes ei esitanud kaebusi ega teinud koostööd, kuid ei olnud kõnesoleva menetluse vastu. |
| --- | --- |

—

teised ühenduse tootjad, kes ei esitanud kaebusi ega teinud koostööd, kuid ei olnud kõnesoleva menetluse vastu.

| (63) | Kõigi eelnevalt mainitud äriühingute toodang moodustab kogu ühenduse viimistletud polüesterfilamentkanga toodangu ning on hinnanguliselt umbes 330 miljonit jooksvat meetrit. |
| --- | --- |

(63)

Kõigi eelnevalt mainitud äriühingute toodang moodustab kogu ühenduse viimistletud polüesterfilamentkanga toodangu ning on hinnanguliselt umbes 330 miljonit jooksvat meetrit.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (64) | Seitsme uurimises täiel määral koostööd teinud ühenduse tootja kogutoodang uurimisperioodil oli 97 miljonit jooksvat meetrit või umbes 30 % ühenduse hinnangulisest viimistletud polüesterfilamentkanga kogutoodangust. Seepärast moodustavad mainitud seitse täiel määral koostööd teinud äriühingut ajutiselt ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(64)

Seitsme uurimises täiel määral koostööd teinud ühenduse tootja kogutoodang uurimisperioodil oli 97 miljonit jooksvat meetrit või umbes 30 % ühenduse hinnangulisest viimistletud polüesterfilamentkanga kogutoodangust. Seepärast moodustavad mainitud seitse täiel määral koostööd teinud äriühingut ajutiselt ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

3.   Ühenduse tarbimine

| (65) | Viimistletud polüesterfilamentkanga ilmne tarbimine ühenduses määrati kindlaks järgmise põhjal:






  — | kogu viimistletud polüesterfilamentkanga import ühendusse Eurostati andmetel koos eksportivate tootjate poolt esitatud andmetega, |
| --- | --- | --- |

(65)

Viimistletud polüesterfilamentkanga ilmne tarbimine ühenduses määrati kindlaks järgmise põhjal:

—

kogu viimistletud polüesterfilamentkanga import ühendusse Eurostati andmetel koos eksportivate tootjate poolt esitatud andmetega,

| — | ühenduse tootmisharu kontrollitud kogumüük ühenduse turul vastavalt seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja esitatud küsimustike kontrollitud vastustele, |
| --- | --- |

—

ühenduse tootmisharu kontrollitud kogumüük ühenduse turul vastavalt seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja esitatud küsimustike kontrollitud vastustele,

| — | üldist teavet esitanud ülejäänud kaheteistkümne ühenduse tootja müügiandmed, |
| --- | --- |

—

üldist teavet esitanud ülejäänud kaheteistkümne ühenduse tootja müügiandmed,

| — | ühenduse ülejäänud tootjate hinnangulised müügiandmed, mis on saadud tootmisandmete põhjal. |
| --- | --- |

—

ühenduse ülejäänud tootjate hinnangulised müügiandmed, mis on saadud tootmisandmete põhjal.

| (66) | Viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimine ühenduses oli vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilne. Saavutanud kõrgpunkti 2001. aastal 754 miljoni jooksva meetriga, jõudis uurimisperioodil viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimine ühenduses 732,34 miljoni jooksva meetrini, mis on 0,92 % madalam kui tarbimise tase vaatlusaluse perioodi alguses. Kõnesolev viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimise mõningane vähenemine on tekkinud seoses valmisriiete impordi kasvamisega, kuna valmisriiete tootmine on järjest enam liikunud ühendusest väljapoole. See on toonud kaasa riiete tootmise taseme stabiliseerumise ühenduses, vaatamata valmisriiete tarbimise kasvule. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine Euroopa Liidus | 739 169 985 | 754 214 336 | 747 754 113 | 735 991 749 | 732 342 190 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 101 | 100 | 99 |

(66)

Viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimine ühenduses oli vaatlusaluse perioodi jooksul suhteliselt stabiilne. Saavutanud kõrgpunkti 2001. aastal 754 miljoni jooksva meetriga, jõudis uurimisperioodil viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimine ühenduses 732,34 miljoni jooksva meetrini, mis on 0,92 % madalam kui tarbimise tase vaatlusaluse perioodi alguses. Kõnesolev viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimise mõningane vähenemine on tekkinud seoses valmisriiete impordi kasvamisega, kuna valmisriiete tootmine on järjest enam liikunud ühendusest väljapoole. See on toonud kaasa riiete tootmise taseme stabiliseerumise ühenduses, vaatamata valmisriiete tarbimise kasvule.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tarbimine Euroopa Liidus

739 169 985

754 214 336

747 754 113

735 991 749

732 342 190

2000 = 100

100

102

101

100

99

4.   Import ühendusse asjaomasest riigist

4.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (67) | HRVst pärit impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 134 554 007 | 185 488 587 | 221 465 186 | 268 129 534 | 287 748 753 |
| 2000 = 100 | 100 | 138 | 165 | 199 | 214 |
| Turuosa (%) | 18,2 | 24,6 | 29,6 | 36,4 | 39,3 |

(67)

HRVst pärit impordi mahu ja turuosa areng on olnud järgmine:

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

HRV

134 554 007

185 488 587

221 465 186

268 129 534

287 748 753

2000 = 100

100

138

165

199

214

Turuosa (%)

18,2

24,6

29,6

36,4

39,3

| (68) | Vaatlusaluse perioodi jooksul on HRVst pärinev import pidevalt kasvanud 134 miljonilt jooksvalt meetrilt 2000. aastal kuni 287 miljonile jooksvale meetrile uurimisperioodil, s.t. 114 % võrra. Ühenduse tarbimist arvestades kasvas nende turuosa 18,2 protsendilt 2000. aastal kuni 36,4 protsendile 2002. aastal, jõudes uurimisperioodi jooksul 39,3 protsendini. |
| --- | --- |

(68)

Vaatlusaluse perioodi jooksul on HRVst pärinev import pidevalt kasvanud 134 miljonilt jooksvalt meetrilt 2000. aastal kuni 287 miljonile jooksvale meetrile uurimisperioodil, s.t. 114 % võrra. Ühenduse tarbimist arvestades kasvas nende turuosa 18,2 protsendilt 2000. aastal kuni 36,4 protsendile 2002. aastal, jõudes uurimisperioodi jooksul 39,3 protsendini.

4.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (69) | HRV keskmised CIF-impordihinnad tõusid veidi aastatel 2000–2001 ning vähenesid 8 protsendipunkti võrra 2002. aastal. Vähenemine kiirenes 2003. aastal (12 punkti) ning jätkus uurimisperioodi vältel. Kogu perioodi jooksul toimus vähenemine 23 protsendipunkti ulatuses. |
| --- | --- |

(69)

HRV keskmised CIF-impordihinnad tõusid veidi aastatel 2000–2001 ning vähenesid 8 protsendipunkti võrra 2002. aastal. Vähenemine kiirenes 2003. aastal (12 punkti) ning jätkus uurimisperioodi vältel. Kogu perioodi jooksul toimus vähenemine 23 protsendipunkti ulatuses.

| (70) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse tootmisharu müüdud viimistletud polüesterfilamentkangaste hindu uurimisperioodi jooksul HRVst ühendusse imporditud viimistletud polüesterfilamentkangaste impordihindadega, võttes aluseks kaalutud keskmised hinnad iga tooteliigi kohta. See võrdlus tehti pärast hinnaalanduste ja hinnavähendite mahaarvamist. Ühenduses toodetud kauba hindu korrigeeriti tehasehindadega ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril koos tollimaksuga, mida korrigeeriti kaubandustaseme ja käitlemiskuludega, toetudes uurimise jooksul kogutud teabele, mis pärines koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt. |
| --- | --- |

(70)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse tootmisharu müüdud viimistletud polüesterfilamentkangaste hindu uurimisperioodi jooksul HRVst ühendusse imporditud viimistletud polüesterfilamentkangaste impordihindadega, võttes aluseks kaalutud keskmised hinnad iga tooteliigi kohta. See võrdlus tehti pärast hinnaalanduste ja hinnavähendite mahaarvamist. Ühenduses toodetud kauba hindu korrigeeriti tehasehindadega ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril koos tollimaksuga, mida korrigeeriti kaubandustaseme ja käitlemiskuludega, toetudes uurimise jooksul kogutud teabele, mis pärines koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt.

| (71) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi HRVst pärinevat viimistletud polüesterfilamentkangast ühenduses hinnaga, mis oli ühenduse tootmisharu hindadest 8,8–51,1 % võrra madalam (väljendatuna ühenduse tootmisharu hindade protsendina). Lisaks oli tegemist ka hinnalangusega, kuna ühenduse tootmisharult saadud hind ei katnud tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(71)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi HRVst pärinevat viimistletud polüesterfilamentkangast ühenduses hinnaga, mis oli ühenduse tootmisharu hindadest 8,8–51,1 % võrra madalam (väljendatuna ühenduse tootmisharu hindade protsendina). Lisaks oli tegemist ka hinnalangusega, kuna ühenduse tootmisharult saadud hind ei katnud tootmiskulusid.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (72) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta ajavahemikul aastast 2000 (alusaasta) kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(72)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta ajavahemikul aastast 2000 (alusaasta) kuni uurimisperioodini.

| (73) | Järgmised ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja andmete kokkuvõtet. |
| --- | --- |

(73)

Järgmised ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast seitsme koostööd tegeva ühenduse tootja andmete kokkuvõtet.

5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (74) | Tootmisvõimsus esitati paigaldatud masinate teoreetilise maksimaalse tootlikkuse alusel ühes tunnis ning korrutati aasta teoreetilise töötundide arvuga, arvestades hooldust ning muid samalaadseid tootmisseisakuid. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (jooksvates meetrites) | 121 863 189 | 116 251 098 | 106 323 467 | 97 293 397 | 96 478 634 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 95 | 87 | 80 | 79 |
| Tootmisvõimsus | 189 100 207 | 192 687 309 | 178 904 418 | 172 766 620 | 171 653 883 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 102 | 95 | 91 | 91 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 64 % | 60 % | 59 % | 56 % | 56 % |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 94 | 92 | 88 | 88 |

(74)

Tootmisvõimsus esitati paigaldatud masinate teoreetilise maksimaalse tootlikkuse alusel ühes tunnis ning korrutati aasta teoreetilise töötundide arvuga, arvestades hooldust ning muid samalaadseid tootmisseisakuid.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Toodang (jooksvates meetrites)

121 863 189

116 251 098

106 323 467

97 293 397

96 478 634

Indeks (2000 = 100)

100

95

87

80

79

Tootmisvõimsus

189 100 207

192 687 309

178 904 418

172 766 620

171 653 883

Indeks (2000 = 100)

100

102

95

91

91

Tootmisvõimsuse rakendamine

64 %

60 %

59 %

56 %

56 %

Indeks (2000 = 100)

100

94

92

88

88

| (75) | Ülaltoodud tabelis on näha, et vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tootmine 21 %, vaatamata üsna stabiilsele ühenduse tarbimisele (üldine langus 1 %). Sama perioodi jooksul vähenes tootmisvõimsus 9 % võrra. Vaatamata vähenevale tootmisvõimsusele, on tootmisvõimsuse rakendamise puhul vaatlusalusel perioodil näha veelgi suuremat langust, jäädes tootmisvõimsuse rakendamise määraga 56 % uurimisperioodil kaheksa protsendipunkti alla perioodi alguse taseme. |
| --- | --- |

(75)

Ülaltoodud tabelis on näha, et vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tootmine 21 %, vaatamata üsna stabiilsele ühenduse tarbimisele (üldine langus 1 %). Sama perioodi jooksul vähenes tootmisvõimsus 9 % võrra. Vaatamata vähenevale tootmisvõimsusele, on tootmisvõimsuse rakendamise puhul vaatlusalusel perioodil näha veelgi suuremat langust, jäädes tootmisvõimsuse rakendamise määraga 56 % uurimisperioodil kaheksa protsendipunkti alla perioodi alguse taseme.

5.2.   Varud

| (76) | Järgmised arvud näitavad varude kogust iga perioodi lõpus. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (jooksvates meetrites) | 16 580 068 | 15 649 118 | 16 398 108 | 14 491 370 | 15 283 152 |
| % toodangust | 13,6 | 13,5 | 15,4 | 14,9 | 15,8 |

(76)

Järgmised arvud näitavad varude kogust iga perioodi lõpus.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Varud (jooksvates meetrites)

16 580 068

15 649 118

16 398 108

14 491 370

15 283 152

% toodangust

13,6

13,5

15,4

14,9

15,8

| (77) | Varude koguse absoluutarvudes oli mõningal määral näha kõikumist, kuid üldjoontes varud 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid. Samas varud toodangu protsendina hoopis suurenesid, vastavalt 13,6 protsendilt 2000. aastal kuni 14,9 protsendile 2003. aastal ning 15,8 protsendile uurimisperioodi jooksul. See peegeldab ühenduse tootmisharu varude suurenemist vastavalt tootmise määrale. |
| --- | --- |

(77)

Varude koguse absoluutarvudes oli mõningal määral näha kõikumist, kuid üldjoontes varud 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid. Samas varud toodangu protsendina hoopis suurenesid, vastavalt 13,6 protsendilt 2000. aastal kuni 14,9 protsendile 2003. aastal ning 15,8 protsendile uurimisperioodi jooksul. See peegeldab ühenduse tootmisharu varude suurenemist vastavalt tootmise määrale.

5.3.   EÜ müügimaht, turuosad ja hinnad

| (78) | Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (jooksvates meetrites) | 90 860 385 | 79 328 799 | 76 225 554 | 73 913 243 | 71 771 114 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 87 | 84 | 81 | 79 |
| Turuosa | 12,3 % | 10,5 % | 10,2 % | 10,0 % | 9,8 % |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 85 | 83 | 81 | 80 |
| Keskmised ühikuhinnad
  (EUR/jooksev meeter) | 1,29 | 1,38 | 1,36 | 1,40 | 1,38 |
| Indeks (2000 = 100) | 100 | 107 | 105 | 109 | 107 |

(78)

Järgmised arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügimaht (jooksvates meetrites)

90 860 385

79 328 799

76 225 554

73 913 243

71 771 114

Indeks (2000 = 100)

100

87

84

81

79

Turuosa

12,3 %

10,5 %

10,2 %

10,0 %

9,8 %

Indeks (2000 = 100)

100

85

83

81

80

Keskmised ühikuhinnad

(EUR/jooksev meeter)

1,29

1,38

1,36

1,40

1,38

Indeks (2000 = 100)

100

107

105

109

107

| (79) | Ühenduse tootmisharu müügimahud on pidevalt vähenenud. Need vähenesid vaatlusalusel perioodil 21 % võrra. Müügimahtude vähenemist tuleks vaadelda seoses samal perioodil kasvanud Hiinast pärineva impordiga, mis kasvas 114 %. |
| --- | --- |

(79)

Ühenduse tootmisharu müügimahud on pidevalt vähenenud. Need vähenesid vaatlusalusel perioodil 21 % võrra. Müügimahtude vähenemist tuleks vaadelda seoses samal perioodil kasvanud Hiinast pärineva impordiga, mis kasvas 114 %.

| (80) | Aastatel 2000–2001 vähenesid ühenduse tootmisharu turuosad 12,3 protsendilt 10,5 protsendile, vaatamata ühenduse tarbimise 2-protsendilisele kasvule. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes jätkuvalt 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, langedes tagasi 9,8 protsendile. |
| --- | --- |

(80)

Aastatel 2000–2001 vähenesid ühenduse tootmisharu turuosad 12,3 protsendilt 10,5 protsendile, vaatamata ühenduse tarbimise 2-protsendilisele kasvule. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes jätkuvalt 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, langedes tagasi 9,8 protsendile.

| (81) | Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad tõusid aastatel 2000–2001 7 % ning on sellest ajast peale jäänud üsna stabiilseks, kõikudes 1,36 ja 1,40 euro vahel. Hinnatõus aastatel 2000–2001 tulenes muudatusest tootevalikus, kuna ühenduse tootmisharu keskendus rohkem tehnoloogiliselt täiustatud eritoodetele, millel on küll kõrgem hind, kuid samas ka kõrgem lisaväärtus. Sellele vaatamata oli hinnatõus oodatust väiksem, arvestades kvaliteedi paranemist ja spetsialiseerumist ning sellest tulenevat hindade tõusu. Seejärel jätkas ühenduse tootmisharu tootevaliku uuendamist, hakates tootma täiustatud ja suurema lisaväärtusega tooteid, millel on kõrgem hind. Siiski ei saanud ühenduse tootmisharu küsida kõrgemat hinda, vaatamata müüdavate kaupade kõrgemale kvaliteedile ja spetsialiseerumisele. Uurimisperioodil langesid hinnad tagasi 2001. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(81)

Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad tõusid aastatel 2000–2001 7 % ning on sellest ajast peale jäänud üsna stabiilseks, kõikudes 1,36 ja 1,40 euro vahel. Hinnatõus aastatel 2000–2001 tulenes muudatusest tootevalikus, kuna ühenduse tootmisharu keskendus rohkem tehnoloogiliselt täiustatud eritoodetele, millel on küll kõrgem hind, kuid samas ka kõrgem lisaväärtus. Sellele vaatamata oli hinnatõus oodatust väiksem, arvestades kvaliteedi paranemist ja spetsialiseerumist ning sellest tulenevat hindade tõusu. Seejärel jätkas ühenduse tootmisharu tootevaliku uuendamist, hakates tootma täiustatud ja suurema lisaväärtusega tooteid, millel on kõrgem hind. Siiski ei saanud ühenduse tootmisharu küsida kõrgemat hinda, vaatamata müüdavate kaupade kõrgemale kvaliteedile ja spetsialiseerumisele. Uurimisperioodil langesid hinnad tagasi 2001. aasta tasemele.

5.4.   Kasv

| (82) | Kogu perioodi vältel püsisid tootmise kasv, müügimaht ja turuosa negatiivsetena. See tingis ka negatiivsed finantstulemused. |
| --- | --- |

(82)

Kogu perioodi vältel püsisid tootmise kasv, müügimaht ja turuosa negatiivsetena. See tingis ka negatiivsed finantstulemused.

5.5.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahakäive

| (83) | Tasuvusnäitajana vaadeldakse maksueelset kasumit, milleks on “EÜ müügi tasuvuse” puhul viimistletud polüesterfilamentkanga müügi tasuvus ühenduse turul, kuid investeeringutasuvuse ja rahakäibe puhul on selleks müügi tasuvus äriühingu tasandil, mille puhul on tegemist toodete kitsaima rühmaga, sealhulgas samasuguse tootega, mille kohta saab vajaliku teabe esitada kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 8. |
| --- | --- |

(83)

Tasuvusnäitajana vaadeldakse maksueelset kasumit, milleks on “EÜ müügi tasuvuse” puhul viimistletud polüesterfilamentkanga müügi tasuvus ühenduse turul, kuid investeeringutasuvuse ja rahakäibe puhul on selleks müügi tasuvus äriühingu tasandil, mille puhul on tegemist toodete kitsaima rühmaga, sealhulgas samasuguse tootega, mille kohta saab vajaliku teabe esitada kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 8.

| (84) | Investeeringutasuvus arvutati netovaralt saadava kasumi põhjal, kuna netovaralt saadavat kasumit peetakse suundumuse analüüsimisel olulisemaks. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi tasuvus | 1,2 % | 1,1 % | – 2,7 % | – 4,0 % | – 3,9 % |
| Investeeringutasuvus | – 5,6 % | – 9,2 % | – 10,7 % | – 25,7 % | – 24,2 % |
| Rahakäive | 13 701 583 | 13 442 402 | 12 186 295 | 12 438 496 | 12 922 951 |

(84)

Investeeringutasuvus arvutati netovaralt saadava kasumi põhjal, kuna netovaralt saadavat kasumit peetakse suundumuse analüüsimisel olulisemaks.

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ müügi tasuvus

1,2 %

1,1 %

– 2,7 %

– 4,0 %

– 3,9 %

Investeeringutasuvus

– 5,6 %

– 9,2 %

– 10,7 %

– 25,7 %

– 24,2 %

Rahakäive

13 701 583

13 442 402

12 186 295

12 438 496

12 922 951

| (85) | Nagu eespool mainitud, kasvas ühenduse tootmisharu keskmine ühiku hind vaatlusalusel perioodil tootevaliku muudatuse tõttu 7 %. Samas langes EÜ müügi tasuvus 1,2 protsendilt 2000. aastal – 4 protsendile 2003. aastal ning – 3,9 protsendile uurimisperioodil. See näitab, et vaatamata ühenduse tootmisharu püüetele tulutoovuse tagamiseks liikuda põhitoodetelt keerukamatele toodetele, muutus ühenduse tootmisharu hoopis kahjumit tootvaks. |
| --- | --- |

(85)

Nagu eespool mainitud, kasvas ühenduse tootmisharu keskmine ühiku hind vaatlusalusel perioodil tootevaliku muudatuse tõttu 7 %. Samas langes EÜ müügi tasuvus 1,2 protsendilt 2000. aastal – 4 protsendile 2003. aastal ning – 3,9 protsendile uurimisperioodil. See näitab, et vaatamata ühenduse tootmisharu püüetele tulutoovuse tagamiseks liikuda põhitoodetelt keerukamatele toodetele, muutus ühenduse tootmisharu hoopis kahjumit tootvaks.

| (86) | Investeeringutasuvus näitab üldiselt sama suundumust mis tasuvus. See vähenes vaatlusalusel perioodil – 5,6 protsendilt – 24,2 protsendile. Tuleb märkida, et vastav määr tähistab nimetatud äriühingute tegevust tervikuna, kuna puudus võimalus kindlaks määrata vaatlusalust toodet puudutavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(86)

Investeeringutasuvus näitab üldiselt sama suundumust mis tasuvus. See vähenes vaatlusalusel perioodil – 5,6 protsendilt – 24,2 protsendile. Tuleb märkida, et vastav määr tähistab nimetatud äriühingute tegevust tervikuna, kuna puudus võimalus kindlaks määrata vaatlusalust toodet puudutavaid investeeringuid.

| (87) | Rahakäive vähenes aastatel 2000–2002 11 %, kuid suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes rahakäive 6 %. |
| --- | --- |

(87)

Rahakäive vähenes aastatel 2000–2002 11 %, kuid suurenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes rahakäive 6 %.

5.6.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (88) | Investeeringud kasvasid 2001. aastal 76 %, kuid 2002. aastal langesid 63 %, seejärel jõudsid tagasi eelnevale tasemele (umbes 7,1 miljonit eurot) 2003. aastal ja uurimisperioodil. Suur kasv 2001. aastal ja langus 2002. aastal oli rohkem tingitud kuupäevast, mil investeeringud üles tähendati kui nendel aastatel toimunud muudatustest investeerimisstrateegias. |
| --- | --- |

(88)

Investeeringud kasvasid 2001. aastal 76 %, kuid 2002. aastal langesid 63 %, seejärel jõudsid tagasi eelnevale tasemele (umbes 7,1 miljonit eurot) 2003. aastal ja uurimisperioodil. Suur kasv 2001. aastal ja langus 2002. aastal oli rohkem tingitud kuupäevast, mil investeeringud üles tähendati kui nendel aastatel toimunud muudatustest investeerimisstrateegias.

| (89) | Vaatamata ühenduse tootmisharu tabanud raskustele on tootmisharu jätkanud uute investeeringute tegemist. Samas ei ole need investeeringud suunatud võimsuse suurendamisele, vaid nende eesmärgiks on tagada, et tootmisharul oleksid tänapäevased masinad, mille abil toota püsivalt kõrge kvaliteediga toodangut, vähendades samas kulutusi energia, vee ja muude allikate tõhusama kasutamise abil ning täiendava automatiseerimise teel. |
| --- | --- |

(89)

Vaatamata ühenduse tootmisharu tabanud raskustele on tootmisharu jätkanud uute investeeringute tegemist. Samas ei ole need investeeringud suunatud võimsuse suurendamisele, vaid nende eesmärgiks on tagada, et tootmisharul oleksid tänapäevased masinad, mille abil toota püsivalt kõrge kvaliteediga toodangut, vähendades samas kulutusi energia, vee ja muude allikate tõhusama kasutamise abil ning täiendava automatiseerimise teel.

| (90) | Suuremahulistesse projektidesse investeerimise otsuse ja investeeringu realiseerimishetke vahel, mil investeering on kasutusvalmis, on umbes kaheaastane vahe. See selgitab osaliselt, miks investeeringute tase on vaatlusaluse perioodi jooksul olenemata halvenenud finantstulemustest jäänud samaks. |
| --- | --- |

(90)

Suuremahulistesse projektidesse investeerimise otsuse ja investeeringu realiseerimishetke vahel, mil investeering on kasutusvalmis, on umbes kaheaastane vahe. See selgitab osaliselt, miks investeeringute tase on vaatlusaluse perioodi jooksul olenemata halvenenud finantstulemustest jäänud samaks.

| (91) | Suur osa ühenduse tootmisharust koosneb väike- või keskmise suurusega ettevõtetest. Seoses sellega ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil mõningal määral vähenes, eriti vaatlusaluse perioodi viimases osas, kui tasuvus muutus negatiivseks. |
| --- | --- |

(91)

Suur osa ühenduse tootmisharust koosneb väike- või keskmise suurusega ettevõtetest. Seoses sellega ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võime vaatlusalusel perioodil mõningal määral vähenes, eriti vaatlusaluse perioodi viimases osas, kui tasuvus muutus negatiivseks.

5.7.   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| (92) | Nagu ülaltoodust nähtub, vähendas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma tootmist 21 %. Tootmise vähendamise tulemusena ja seoses investeeringutega automatiseeritud süsteemidesse tuli tootmisharul vähendada ka tööjõudu. Töötajate arv vähenes 928-lt aastal 2000 790-le uurimisperioodil, seega 15 %. Töötajate arvu vähendamise tulemusena vähenesid samal ajal kulutused tööhõivele 35,3 miljonilt eurolt 2000. aastal 32,2 miljonile eurole uurimisperioodil, seega 9 %. |
| --- | --- |

(92)

Nagu ülaltoodust nähtub, vähendas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma tootmist 21 %. Tootmise vähendamise tulemusena ja seoses investeeringutega automatiseeritud süsteemidesse tuli tootmisharul vähendada ka tööjõudu. Töötajate arv vähenes 928-lt aastal 2000 790-le uurimisperioodil, seega 15 %. Töötajate arvu vähendamise tulemusena vähenesid samal ajal kulutused tööhõivele 35,3 miljonilt eurolt 2000. aastal 32,2 miljonile eurole uurimisperioodil, seega 9 %.

| (93) | Vaatamata tööjõu vähendamisele ja suurenenud automatiseerimisele tootlikkus tegelikult vähenes, kuna järgides vähenevaid müügimahte pidi ühenduse tootmisharu vähendama ka tootmist. Selle tulemusena jäid investeeringud uutesse masinatesse teatud määral mittetasuvaks. |
| --- | --- |

(93)

Vaatamata tööjõu vähendamisele ja suurenenud automatiseerimisele tootlikkus tegelikult vähenes, kuna järgides vähenevaid müügimahte pidi ühenduse tootmisharu vähendama ka tootmist. Selle tulemusena jäid investeeringud uutesse masinatesse teatud määral mittetasuvaks.

5.8.   Tegelik dumpingumarginaal

| (94) | Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(94)

Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

5.9.   Toibumine varasemast dumpingust

| (95) | Ühenduse tootmisharu ei olnud olukorras, kus ta oleks pidanud toibuma kahjuliku dumpingu varasematest mõjudest. |
| --- | --- |

(95)

Ühenduse tootmisharu ei olnud olukorras, kus ta oleks pidanud toibuma kahjuliku dumpingu varasematest mõjudest.

6.   Järeldus kahju kohta

| (96) | Praktiliselt kõikide majandusnäitajate puhul ilmnes vaatlusalusel perioodil üldine negatiivne suundumus. Tootmismaht on vähenenud 21 %, tootmisvõimsus 9 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 12,5 %. Samal ajal kui varud on absoluutarvudes vähenenud, on need tootmise protsendina tõusnud. EÜ müügimahud on vähenenud 20 % ja turuosa 21 %. Kuigi hinnad tõusid kokkuvõttes 7 %, ei olnud see piisav, et peegeldada muudatusi tootevalikus, kuna ühenduse tootmisharu on üha enam üle läinud keerukamatele toodetele, ning sellest tingitud hinnatõusu. Raske olukord, milles ühenduse tööstus oli, avaldus tasuvuse vähenemisena 1,2 protsendilt 2000. aastal -3,9-protsendilise kahjumini uurimisperioodil. Varalt saadav kasum on samuti muutunud üha enam negatiivseks ning rahakäive on vähenenud. Tööhõive ja palgad on vähenenud, kuna personali on vähendatud, et alandada kulutusi väheneva tootmise, müügi ja tasuvuse tõttu. Tasuvus on samuti vähenenud, kuna personali vähendamine ning kaasaegsesse tööstusse ja masinatesse tehtavad jätkuvad investeeringud ei ole vähenenud tootmise tõttu positiivset mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(96)

Praktiliselt kõikide majandusnäitajate puhul ilmnes vaatlusalusel perioodil üldine negatiivne suundumus. Tootmismaht on vähenenud 21 %, tootmisvõimsus 9 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 12,5 %. Samal ajal kui varud on absoluutarvudes vähenenud, on need tootmise protsendina tõusnud. EÜ müügimahud on vähenenud 20 % ja turuosa 21 %. Kuigi hinnad tõusid kokkuvõttes 7 %, ei olnud see piisav, et peegeldada muudatusi tootevalikus, kuna ühenduse tootmisharu on üha enam üle läinud keerukamatele toodetele, ning sellest tingitud hinnatõusu. Raske olukord, milles ühenduse tööstus oli, avaldus tasuvuse vähenemisena 1,2 protsendilt 2000. aastal -3,9-protsendilise kahjumini uurimisperioodil. Varalt saadav kasum on samuti muutunud üha enam negatiivseks ning rahakäive on vähenenud. Tööhõive ja palgad on vähenenud, kuna personali on vähendatud, et alandada kulutusi väheneva tootmise, müügi ja tasuvuse tõttu. Tasuvus on samuti vähenenud, kuna personali vähendamine ning kaasaegsesse tööstusse ja masinatesse tehtavad jätkuvad investeeringud ei ole vähenenud tootmise tõttu positiivset mõju avaldanud.

| (97) | Samal ajal, kui ühenduse tootmisharu on suutnud käesoleva ajani säilitada investeeringute hea taseme, on tema kapitali kaasamise võimet selgelt mõjutanud kasvavad kahjumid ning ühenduse tootmisharu ei suuda jätkuvalt investeerida samal tasemel, kui tema finantsolukord ei parane. |
| --- | --- |

(97)

Samal ajal, kui ühenduse tootmisharu on suutnud käesoleva ajani säilitada investeeringute hea taseme, on tema kapitali kaasamise võimet selgelt mõjutanud kasvavad kahjumid ning ühenduse tootmisharu ei suuda jätkuvalt investeerida samal tasemel, kui tema finantsolukord ei parane.

| (98) | Eespool öeldut arvestades on esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(98)

Eespool öeldut arvestades on esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sissejuhatavad märkused

| (99) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuriti, kas ühenduse tootmisharu kantud oluline kahju oli tingitud vaatlusaluse riigi dumpinguhinnaga impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon lisaks muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu kahjustada, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju ekslikku seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(99)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuriti, kas ühenduse tootmisharu kantud oluline kahju oli tingitud vaatlusaluse riigi dumpinguhinnaga impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon lisaks muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu kahjustada, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju ekslikku seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (100) | HRVst pärineva viimistletud polüesterfilamentkanga kogused suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Nagu on näha põhjenduse 67 all esitatud tabelis, kasvas import HRVst 135 miljonilt jooksvalt meetrilt 2000. aastal kuni 288 miljoni jooksva meetrini uurimisperioodil, s.t. 114 % võrra. Selle tulemusena kasvas HRVst pärineva viimistletud polüesterfilamentkanga impordi turuosa enam kui poole võrra – 18,2 protsendilt 39,9 protsendile. |
| --- | --- |

(100)

HRVst pärineva viimistletud polüesterfilamentkanga kogused suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Nagu on näha põhjenduse 67 all esitatud tabelis, kasvas import HRVst 135 miljonilt jooksvalt meetrilt 2000. aastal kuni 288 miljoni jooksva meetrini uurimisperioodil, s.t. 114 % võrra. Selle tulemusena kasvas HRVst pärineva viimistletud polüesterfilamentkanga impordi turuosa enam kui poole võrra – 18,2 protsendilt 39,9 protsendile.

| (101) | Vastavalt põhjenduses 71 esitatule oli HRVst pärineva impordi hind ühenduse tootmisharu keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam ning hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 8,8–51,1 %. Asjaomase impordi hinnasurve takistas ühenduse tootmisharul oma hindu tõstmast, et kajastada ühenduse tootmisharu müüdava tootevaliku omadustest tulenevat kõrgemat lisaväärtust. |
| --- | --- |

(101)

Vastavalt põhjenduses 71 esitatule oli HRVst pärineva impordi hind ühenduse tootmisharu keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam ning hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 8,8–51,1 %. Asjaomase impordi hinnasurve takistas ühenduse tootmisharul oma hindu tõstmast, et kajastada ühenduse tootmisharu müüdava tootevaliku omadustest tulenevat kõrgemat lisaväärtust.

| (102) | HRVst pärineva impordi mahu oluline kasv ning selle turuosa suurenemine 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kusjuures impordi hinnad jäid tublisti alla ühenduse tootmisharu hindadest, langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajavahemikul, nagu nähtub peaaegu kõigi kahjunäitajate suundumusest. Ühenduse tootmisharu oli sunnitud proovima hindu kooskõlastada, et säilitada turuosa ning seega ka tootmist. Kuid kui hinnad olid erinevate kulude katmiseks liiga madalad, tuli veelgi suuremate kahjude vältimiseks turuosast loobuda. |
| --- | --- |

(102)

HRVst pärineva impordi mahu oluline kasv ning selle turuosa suurenemine 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kusjuures impordi hinnad jäid tublisti alla ühenduse tootmisharu hindadest, langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajavahemikul, nagu nähtub peaaegu kõigi kahjunäitajate suundumusest. Ühenduse tootmisharu oli sunnitud proovima hindu kooskõlastada, et säilitada turuosa ning seega ka tootmist. Kuid kui hinnad olid erinevate kulude katmiseks liiga madalad, tuli veelgi suuremate kahjude vältimiseks turuosast loobuda.

| (103) | Seetõttu on esialgne järeldus, et asjaomaste imporditud toodete avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas nende mahtu ja turuosa alates 2000. aastast, ning mida imporditi madalate dumpinguhindadega, mängis olulist rolli hindade langusel ja allasurumisel ning ühenduse tootmisharu turuosa kaotamisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemises. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu on esialgne järeldus, et asjaomaste imporditud toodete avaldatud surve, mis märkimisväärselt suurendas nende mahtu ja turuosa alates 2000. aastast, ning mida imporditi madalate dumpinguhindadega, mängis olulist rolli hindade langusel ja allasurumisel ning ühenduse tootmisharu turuosa kaotamisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemises.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärinev import

| (104) | Kõnesoleva uurimisega mitteseotud kolmandatest riikidest pärinev import näitas vaatlusaluse perioodi jooksul järgmist arengusuunda: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik teised riigid | 263 755 593 | 268 396 949 | 270 063 373 | 233 948 972 | 227 822 323 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 102 | 89 | 86 |
| Turuosa (%) | 35,7 | 38,4 | 36,1 | 31,8 | 31,1 |

(104)

Kõnesoleva uurimisega mitteseotud kolmandatest riikidest pärinev import näitas vaatlusaluse perioodi jooksul järgmist arengusuunda:

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Kõik teised riigid

263 755 593

268 396 949

270 063 373

233 948 972

227 822 323

2000 = 100

100

102

102

89

86

Turuosa (%)

35,7

38,4

36,1

31,8

31,1

| (105) | Kõikidest teistest riikidest pärineva impordi maht on pärast 2001. ja 2002. aastal toimunud kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes vähenenud 14 %. Kuigi kõikide teiste riikide turuosa kasvas 2001. aastal esmalt 38,4 %, on see sellest ajast alates langenud 31,1 protsendile. Seega on import muudest riikidest kaotanud nii mahtu kui turuosa, samal ajal kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa on kasvanud. Kõikidest teistest riikidest pärineva impordi hind oli HRV hindadest püsivalt kõrgem. |
| --- | --- |

(105)

Kõikidest teistest riikidest pärineva impordi maht on pärast 2001. ja 2002. aastal toimunud kasvu vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes vähenenud 14 %. Kuigi kõikide teiste riikide turuosa kasvas 2001. aastal esmalt 38,4 %, on see sellest ajast alates langenud 31,1 protsendile. Seega on import muudest riikidest kaotanud nii mahtu kui turuosa, samal ajal kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa on kasvanud. Kõikidest teistest riikidest pärineva impordi hind oli HRV hindadest püsivalt kõrgem.

| (106) | Seetõttu on esialgne järeldus, et muudest riikidest kui HRVst pärineva viimistletud polüesterfilamentkanga import ei ole kaasa aidanud ühenduse tootmisharu kantud kahjudele. |
| --- | --- |

(106)

Seetõttu on esialgne järeldus, et muudest riikidest kui HRVst pärineva viimistletud polüesterfilamentkanga import ei ole kaasa aidanud ühenduse tootmisharu kantud kahjudele.

3.2.   Muudatused tarbimismudelis

| (107) | Vastavalt põhjenduses 66 märgitule vähenes vaatlusalusel perioodil viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimine ühenduses vähem kui 1 % võrra. Kui ühenduse tootmisharu oleks suutnud oma turuosa säilitada, oleks ühendus tarbimise vähenemise tulemusena kandnud kahju müügimahtude osas Euroopa Ühenduses ainult mahus 900 000 jooksvat meetrit. Tegelik müügimahu vähenemine Euroopa Ühenduses oli 19 000 000 jooksvat meetrit, mis on üle 21 korra suurem. Seetõttu on esialgne arvamus, et tarbimismudelil ei olnud olulist osa ühenduse tootmisharu kahjude põhjustamisel. |
| --- | --- |

(107)

Vastavalt põhjenduses 66 märgitule vähenes vaatlusalusel perioodil viimistletud polüesterfilamentkanga tarbimine ühenduses vähem kui 1 % võrra. Kui ühenduse tootmisharu oleks suutnud oma turuosa säilitada, oleks ühendus tarbimise vähenemise tulemusena kandnud kahju müügimahtude osas Euroopa Ühenduses ainult mahus 900 000 jooksvat meetrit. Tegelik müügimahu vähenemine Euroopa Ühenduses oli 19 000 000 jooksvat meetrit, mis on üle 21 korra suurem. Seetõttu on esialgne arvamus, et tarbimismudelil ei olnud olulist osa ühenduse tootmisharu kahjude põhjustamisel.

3.3.   Teiste ühenduse tootjate tulemused

| (108) | Kuigi teiste ühenduse tootjate tulemuste kohta on kättesaadav ainult piiratud teave, siis kuna kaksteist tootjat toetas kaebust ning arvestades üldiseid turuandmeid sektori kohta, võib arvata, et ka teised tootjad kandsid dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Kuna puuduvad märgid selle kohta, et nende olukord erineks ühenduse tootmisharu olukorrast, ei saa teisi ühenduse tootjaid pidada ühenduse tootmisharu kahjude põhjustajatena. |
| --- | --- |

(108)

Kuigi teiste ühenduse tootjate tulemuste kohta on kättesaadav ainult piiratud teave, siis kuna kaksteist tootjat toetas kaebust ning arvestades üldiseid turuandmeid sektori kohta, võib arvata, et ka teised tootjad kandsid dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Kuna puuduvad märgid selle kohta, et nende olukord erineks ühenduse tootmisharu olukorrast, ei saa teisi ühenduse tootjaid pidada ühenduse tootmisharu kahjude põhjustajatena.

3.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (109) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas HRVst pärit impordi maht ja turuosa märkimisväärselt, mis alandas ka märkimisväärselt ühenduse tootmisharu hindu ning langes silmnähtavalt ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega. |
| --- | --- |

(109)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas HRVst pärit impordi maht ja turuosa märkimisväärselt, mis alandas ka märkimisväärselt ühenduse tootmisharu hindu ning langes silmnähtavalt ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega.

| (110) | Muid asjaolusid, mis oleksid ühenduse tootmisharu olukorda märkimisväärselt mõjutanud, pole esitatud ega leitud. |
| --- | --- |

(110)

Muid asjaolusid, mis oleksid ühenduse tootmisharu olukorda märkimisväärselt mõjutanud, pole esitatud ega leitud.

| (111) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et HRVst pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(111)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et HRVst pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

E.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (112) | Uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjuliku dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal võiks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamine kõnesoleval juhul ei ole ühenduse huvides. Sellest tulenevalt ning kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 põhines ühenduse huvide kindlaksmääramine kõikide asjaomaste osapoolte huvide, s.t. ühenduse tootmisharu, teiste ühenduse tootjate, importijate/ettevõtjate ning ka kõnealuse toote toormaterjali kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(112)

Uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjuliku dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mille põhjal võiks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamine kõnesoleval juhul ei ole ühenduse huvides. Sellest tulenevalt ning kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 põhines ühenduse huvide kindlaksmääramine kõikide asjaomaste osapoolte huvide, s.t. ühenduse tootmisharu, teiste ühenduse tootjate, importijate/ettevõtjate ning ka kõnealuse toote toormaterjali kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.

| (113) | Komisjon saatis importijatele/ettevõtjatele, toormaterjali tarnijatele ja tööstuslikele kasutajatele ning erinevatele kasutajaühendustele küsimustikud. Ainult üks tarnija ja üks importija/kasutaja andsid arvestatava vastuse. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon saatis importijatele/ettevõtjatele, toormaterjali tarnijatele ja tööstuslikele kasutajatele ning erinevatele kasutajaühendustele küsimustikud. Ainult üks tarnija ja üks importija/kasutaja andsid arvestatava vastuse.

2.   Ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate huvid

| (114) | Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu koosneb seitsmest tootjast ligikaudu 1 800 töötajaga, kellest 790 oli uurimisperioodil seotud viimistletud polüesterfilamentkanga tootmise ja müügiga. Nende toodang moodustab hinnanguliselt ligikaudu 30 % kogu ühenduse toodangust. |
| --- | --- |

(114)

Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu koosneb seitsmest tootjast ligikaudu 1 800 töötajaga, kellest 790 oli uurimisperioodil seotud viimistletud polüesterfilamentkanga tootmise ja müügiga. Nende toodang moodustab hinnanguliselt ligikaudu 30 % kogu ühenduse toodangust.

| (115) | Meetmete kehtestamisega loodetakse taastada õiglane konkurents turul ning ennetada edasisi kahjusid ühenduse tootmisharule. Ühenduse tootmisharu peaks seejärel suutma oma müüki ja turuosa suurendada ning muutuma uuesti tulutoovaks. See peaks kaasa tooma ühenduse tootmisharu finantsolukorra üldise paranemise. |
| --- | --- |

(115)

Meetmete kehtestamisega loodetakse taastada õiglane konkurents turul ning ennetada edasisi kahjusid ühenduse tootmisharule. Ühenduse tootmisharu peaks seejärel suutma oma müüki ja turuosa suurendada ning muutuma uuesti tulutoovaks. See peaks kaasa tooma ühenduse tootmisharu finantsolukorra üldise paranemise.

| (116) | Teiselt poolt leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumisega HRVst pärit viimistletud polüesterfilamentkanga impordi suhtes halveneks olukord ühenduse turul HRVst pärit dumpinguhinnaga toodete suurenenud impordi tõttu, mis põhjustaks suuremat finantskahju. Kahjuliku dumpingu kõrvaldamiseks mõeldud meetmete puudumine ohustaks tööstuse elujõulisust ning üks kaebuse esitanud tootja on juba tõepoolest maksejõuetuks muutunud. |
| --- | --- |

(116)

Teiselt poolt leitakse, et dumpinguvastaste meetmete puudumisega HRVst pärit viimistletud polüesterfilamentkanga impordi suhtes halveneks olukord ühenduse turul HRVst pärit dumpinguhinnaga toodete suurenenud impordi tõttu, mis põhjustaks suuremat finantskahju. Kahjuliku dumpingu kõrvaldamiseks mõeldud meetmete puudumine ohustaks tööstuse elujõulisust ning üks kaebuse esitanud tootja on juba tõepoolest maksejõuetuks muutunud.

| (117) | Teistest ühenduse tootjatest osa näitas kaebuse suhtes oma poolehoidu ja selle vastu ei olnud keegi. Seetõttu võime esialgu järeldada, et dumpinguvastased meetmed ei ole nende huvide vastu. |
| --- | --- |

(117)

Teistest ühenduse tootjatest osa näitas kaebuse suhtes oma poolehoidu ja selle vastu ei olnud keegi. Seetõttu võime esialgu järeldada, et dumpinguvastased meetmed ei ole nende huvide vastu.

| (118) | Sellest tulenevalt on esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine võimaldaks ühenduse tootmisharul taastuda kahjuliku dumpingu mõjudest ning oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(118)

Sellest tulenevalt on esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine võimaldaks ühenduse tootmisharul taastuda kahjuliku dumpingu mõjudest ning oleks ühenduse tootmisharu huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (119) | Ainult üks importija andis endast komisjonile teada. Kõnealune importija teatas, et ta ostis viimistletud polüesterfilamentkangast HRVst tänu selle erinevale konstruktsioonile ja odavamale hinnale, kuid ei avaldanud arvamust võimalike meetmete kohaldamise kohta. Kõnesolev importija, kes esindas Hiinast pärit impordi ebaolulist osa, ei andnud samas küsimustikule põhjendatud vastust. Ükski ettevõtja ei andnud endast komisjonile teada. |
| --- | --- |

(119)

Ainult üks importija andis endast komisjonile teada. Kõnealune importija teatas, et ta ostis viimistletud polüesterfilamentkangast HRVst tänu selle erinevale konstruktsioonile ja odavamale hinnale, kuid ei avaldanud arvamust võimalike meetmete kohaldamise kohta. Kõnesolev importija, kes esindas Hiinast pärit impordi ebaolulist osa, ei andnud samas küsimustikule põhjendatud vastust. Ükski ettevõtja ei andnud endast komisjonile teada.

| (120) | Seetõttu oli võimatu nõuetekohaselt hinnata võimalike meetmete kasutuselevõtu või kasutamata jätmise tagajärgi importijatele ja ettevõtjatele. Samuti tuletatakse meelde, et dumpinguvastased meetmed ei ole mõeldud impordi ärahoidmiseks, vaid kindlustamaks, et tooteid ei impordita kahjuliku dumpinguhinnaga. Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. Sõltumatute importijate arvamuse puudumine rõhutab kõnealust järeldust veelgi. |
| --- | --- |

(120)

Seetõttu oli võimatu nõuetekohaselt hinnata võimalike meetmete kasutuselevõtu või kasutamata jätmise tagajärgi importijatele ja ettevõtjatele. Samuti tuletatakse meelde, et dumpinguvastased meetmed ei ole mõeldud impordi ärahoidmiseks, vaid kindlustamaks, et tooteid ei impordita kahjuliku dumpinguhinnaga. Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. Sõltumatute importijate arvamuse puudumine rõhutab kõnealust järeldust veelgi.

| (121) | Seetõttu on esialgne järeldus, et meetmete rakendamine ei mõjuta märkimisväärselt importijaid. |
| --- | --- |

(121)

Seetõttu on esialgne järeldus, et meetmete rakendamine ei mõjuta märkimisväärselt importijaid.

4.   Toormaterjali tarnijate huvid

| (122) | Tuletatakse meelde, et osa ühenduse tootjaid saab oma toormaterjali ettevõtete grupilt (sidustootjatelt). Ülejäänud usaldavad ühenduse tootjatest sõltumatuid tarnijaid. |
| --- | --- |

(122)

Tuletatakse meelde, et osa ühenduse tootjaid saab oma toormaterjali ettevõtete grupilt (sidustootjatelt). Ülejäänud usaldavad ühenduse tootjatest sõltumatuid tarnijaid.

| (123) | Ühenduse tootmisharu kaebust toetas Rahvusvaheline Keemiliste Kiudude Komitee, mis on kiudude, sealhulgas polüesterfilamentkiudude (viimistletud polüesterfilamentkanga toormaterjal) tootjaid esindav ühendus. Nad tõstsid esile asjaolu, et lõnga müük ühenduses asuvatele viimistletud polüesterfilamentkangaste tootjatele moodustab 25 % nende liikmete kogutoodangust ning on seetõttu nende liikmetele väga tähtis. |
| --- | --- |

(123)

Ühenduse tootmisharu kaebust toetas Rahvusvaheline Keemiliste Kiudude Komitee, mis on kiudude, sealhulgas polüesterfilamentkiudude (viimistletud polüesterfilamentkanga toormaterjal) tootjaid esindav ühendus. Nad tõstsid esile asjaolu, et lõnga müük ühenduses asuvatele viimistletud polüesterfilamentkangaste tootjatele moodustab 25 % nende liikmete kogutoodangust ning on seetõttu nende liikmetele väga tähtis.

| (124) | Lisaks andis endast komisjonile teada üks iseseisev ühenduse tootmisharu toormaterjali tarnija. Ta väitis, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi jätkamise lubamine avaldab tema investeeringutele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks andis endast komisjonile teada üks iseseisev ühenduse tootmisharu toormaterjali tarnija. Ta väitis, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi jätkamise lubamine avaldab tema investeeringutele negatiivset mõju.

| (125) | Arvestades ülaltoodud argumente on esialgne järeldus, et HRVst pärit viimistletud polüesterfilamentkanga suhtes meetmete kehtestamine ei kahjusta toormaterjali tarnijate huve. |
| --- | --- |

(125)

Arvestades ülaltoodud argumente on esialgne järeldus, et HRVst pärit viimistletud polüesterfilamentkanga suhtes meetmete kehtestamine ei kahjusta toormaterjali tarnijate huve.

5.   Kasutajate huvid

| (126) | Viimistletud polüesterfilamentkangast kasutatakse peamiselt rõivatööstuses. Sõltuvalt täpsetest kangaomadustest kasutatakse seda rõivaste voodri, öörõivaste ja aluspesu, spordirõivaste, töörõivaste ning üleriiete valmistamiseks. Teatud määral kasutatakse seda ka niisuguste esemete tootmisel nagu laste turvatoolid, lapsevankrid jne. |
| --- | --- |

(126)

Viimistletud polüesterfilamentkangast kasutatakse peamiselt rõivatööstuses. Sõltuvalt täpsetest kangaomadustest kasutatakse seda rõivaste voodri, öörõivaste ja aluspesu, spordirõivaste, töörõivaste ning üleriiete valmistamiseks. Teatud määral kasutatakse seda ka niisuguste esemete tootmisel nagu laste turvatoolid, lapsevankrid jne.

| (127) | Üheksa viimistletud polüesterfilamentkangaste kasutajat esitas andmed. Neist ainult üks impordib käesoleval hetkel HRVst viimistletud polüesterfilamentkangaid. Viimane leidis, et ühenduse tootmisharu hinnad on kõrgemad ning meetmeid ei tuleks rakendada, kuna see suurendaks kasutaja kulutusi ning vähendaks kasutaja toodete konkurentsivõimet, eriti võrreldes HRVst imporditud rõivastega. Lisaks väitis kõnesolev kasutaja, et kuna nad toovad käesoleval ajal viimistletud polüesterfilamentkangast nii ühendusest kui ka HRVst, ei mõjutaks nende kulude kasvamine, mille tagajärjel kaob nende konkurentsivõime, negatiivselt mitte ainult neid endid, vaid ka ühenduse tootmisharu, kellelt nad samuti ostavad. Teised kasutajad märkisid, et tollimaksude kohaldamine toob tõenäoliselt kaasa importtoote hinna tõusu, kuid neid see hinnatõus tõenäoliselt otseselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(127)

Üheksa viimistletud polüesterfilamentkangaste kasutajat esitas andmed. Neist ainult üks impordib käesoleval hetkel HRVst viimistletud polüesterfilamentkangaid. Viimane leidis, et ühenduse tootmisharu hinnad on kõrgemad ning meetmeid ei tuleks rakendada, kuna see suurendaks kasutaja kulutusi ning vähendaks kasutaja toodete konkurentsivõimet, eriti võrreldes HRVst imporditud rõivastega. Lisaks väitis kõnesolev kasutaja, et kuna nad toovad käesoleval ajal viimistletud polüesterfilamentkangast nii ühendusest kui ka HRVst, ei mõjutaks nende kulude kasvamine, mille tagajärjel kaob nende konkurentsivõime, negatiivselt mitte ainult neid endid, vaid ka ühenduse tootmisharu, kellelt nad samuti ostavad. Teised kasutajad märkisid, et tollimaksude kohaldamine toob tõenäoliselt kaasa importtoote hinna tõusu, kuid neid see hinnatõus tõenäoliselt otseselt ei mõjuta.

| (128) | Nende märkuste põhjal järeldatakse, et kasutajate kulude suurenemine pole tõenäoliselt märkimisväärne. Lisaks tuletatakse meelde, et HRVst pärit importtooteid võib jätkuvalt tuua ühenduse turule, kuid õiglaste hindadega, ning teised mittedumpinguhinnaga allikad jäävad edaspidi kättesaadavaks. Selle alusel on esialgne järeldus, et ajutised HRV-vastased meetmed ei mõjuta märkimisväärselt kasutajate huve. |
| --- | --- |

(128)

Nende märkuste põhjal järeldatakse, et kasutajate kulude suurenemine pole tõenäoliselt märkimisväärne. Lisaks tuletatakse meelde, et HRVst pärit importtooteid võib jätkuvalt tuua ühenduse turule, kuid õiglaste hindadega, ning teised mittedumpinguhinnaga allikad jäävad edaspidi kättesaadavaks. Selle alusel on esialgne järeldus, et ajutised HRV-vastased meetmed ei mõjuta märkimisväärselt kasutajate huve.

6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (129) | Meetmete kehtestamine kaitseb ühenduse tootmisharu, muude ühenduse tootjate ja ühenduse tootmisharu tarnijate huve. See võimaldab ühenduse tootmisharul suurendada tootmist, müüki ja turuosa ning jõuda taas kasumi tootmiseni. Kui meetmeid ei kehtestata, kannab ühenduse tootmisharu eeldatavalt märkimisväärset kahju müügi jätkuva vähenemise ning hinnalanguse tõttu ühenduse turul, mis põhjustab jätkuvat turuosa kaotamist HRVst pärit suureneva impordi suhtes ning ühenduse tootmisharu müügihindade jätkuvat alanemist, kuna ühenduse tootmisharu püüab aeglustada oma turuosa vähenemist. Mainitud negatiivsed mõjud ühenduse tootmisharule mõjutavad omakorda ühenduse tootmisharu tarnijaid, kes kannataksid vähenenud nõudluse all, mistõttu nad oleksid sunnitud oma tootmist vähendama. |
| --- | --- |

(129)

Meetmete kehtestamine kaitseb ühenduse tootmisharu, muude ühenduse tootjate ja ühenduse tootmisharu tarnijate huve. See võimaldab ühenduse tootmisharul suurendada tootmist, müüki ja turuosa ning jõuda taas kasumi tootmiseni. Kui meetmeid ei kehtestata, kannab ühenduse tootmisharu eeldatavalt märkimisväärset kahju müügi jätkuva vähenemise ning hinnalanguse tõttu ühenduse turul, mis põhjustab jätkuvat turuosa kaotamist HRVst pärit suureneva impordi suhtes ning ühenduse tootmisharu müügihindade jätkuvat alanemist, kuna ühenduse tootmisharu püüab aeglustada oma turuosa vähenemist. Mainitud negatiivsed mõjud ühenduse tootmisharule mõjutavad omakorda ühenduse tootmisharu tarnijaid, kes kannataksid vähenenud nõudluse all, mistõttu nad oleksid sunnitud oma tootmist vähendama.

| (130) | Kuigi meetmed toovad eeldatavalt endaga kaasa impordihindade tõusu, pole importijad võimalike meetmete osas muret väljendanud, ning seetõttu järeldatakse, et meetmete kehtestamine ei avalda neile märkimisväärset mõju. Kasutajate puhul leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjuta märkimisväärselt nende kasumimarginaale ega nende tegevust, arvestades alternatiivseid varude allikaid ning asjaolu, et enamik kasutajaid ei vastanud. |
| --- | --- |

(130)

Kuigi meetmed toovad eeldatavalt endaga kaasa impordihindade tõusu, pole importijad võimalike meetmete osas muret väljendanud, ning seetõttu järeldatakse, et meetmete kehtestamine ei avalda neile märkimisväärset mõju. Kasutajate puhul leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjuta märkimisväärselt nende kasumimarginaale ega nende tegevust, arvestades alternatiivseid varude allikaid ning asjaolu, et enamik kasutajaid ei vastanud.

| (131) | Pärast asjaomaste osapoolte huvide kaalumist järeldab komisjon esialgselt, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid HRVst pärineva imporditud viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes kehtestatavate ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastu. |
| --- | --- |

(131)

Pärast asjaomaste osapoolte huvide kaalumist järeldab komisjon esialgselt, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid HRVst pärineva imporditud viimistletud polüesterfilamentkangaste suhtes kehtestatavate ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastu.

F.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (132) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmeid, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(132)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmeid, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (133) | Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvesse võetud kindlaks tehtud dumpingumarginaali ja tollimaksu, mis on vajalik ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(133)

Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvesse võetud kindlaks tehtud dumpingumarginaali ja tollimaksu, mis on vajalik ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks.

| (134) | Ajutised meetmed tuleb kehtestada vajalikul tasemel, millega oleks võimalik asjaomase impordi põhjustatud kahju kõrvaldada kindlaks tehtud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t. dumpinguhinnaga impordi puudumisel, müües ühenduses samasugust toodet. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 8 % käibest (s.t. 5,7 miljonit eurot) ning see on kooskõlas ühenduse kasumiga 1998. ja 1999. aastal, enne kui Hiina eksport muutus probleemiks. Selle põhjal arvutati ühenduse tootmisharule samasuguse toote mittekahjulik hind, lisades tootmiskuludele eespool mainitud 8-protsendilise kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(134)

Ajutised meetmed tuleb kehtestada vajalikul tasemel, millega oleks võimalik asjaomase impordi põhjustatud kahju kõrvaldada kindlaks tehtud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t. dumpinguhinnaga impordi puudumisel, müües ühenduses samasugust toodet. Arvutamisel aluseks võetud maksueelne kasumimarginaal oli 8 % käibest (s.t. 5,7 miljonit eurot) ning see on kooskõlas ühenduse kasumiga 1998. ja 1999. aastal, enne kui Hiina eksport muutus probleemiks. Selle põhjal arvutati ühenduse tootmisharule samasuguse toote mittekahjulik hind, lisades tootmiskuludele eespool mainitud 8-protsendilise kasumimarginaali.

| (135) | Seejärel määrati vajalik hinnatõus kaalutud keskmise hinnaalanduse arvutuste jaoks esitatud impordihinna võrdlusel keskmise mittekahjuliku hinnaga. Kõnealusest võrdlusest tulenev erinevus väljendati keskmise CIF-impordihinna protsendina. Saadud erinevused olid kõigil juhtudel üle kindlaks tehtud dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(135)

Seejärel määrati vajalik hinnatõus kaalutud keskmise hinnaalanduse arvutuste jaoks esitatud impordihinna võrdlusel keskmise mittekahjuliku hinnaga. Kõnealusest võrdlusest tulenev erinevus väljendati keskmise CIF-impordihinna protsendina. Saadud erinevused olid kõigil juhtudel üle kindlaks tehtud dumpingumarginaali.

2.   Ajutised meetmed

| (136) | Eelnevat arvestades järeldatakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada kindlaks tehtud dumpingu- ja kahjude marginaali madalaimal tasemel kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(136)

Eelnevat arvestades järeldatakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada kindlaks tehtud dumpingu- ja kahjude marginaali madalaimal tasemel kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2.

| (137) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see leiti olevat uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(137)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see leiti olevat uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (138) | Taotlus kohaldada kõnealuseid üksikute äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse. |
| --- | --- |

(138)

Taotlus kohaldada kõnealuseid üksikute äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

| (139) | Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:






  Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Šanghai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,8 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,4 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Kõik teised äriühingud | 85,3 % |

(139)

Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Šanghai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,8 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,4 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Kõik teised äriühingud

85,3 %

G.   LÕPPSÄTE

| (140) | Arvestades head juhtimistava, tuleb kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul asjast huvitatud osapooled, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad oma vaateid kirjalikult esitada ning taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata, |
| --- | --- |

(140)

Arvestades head juhtimistava, tuleb kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul asjast huvitatud osapooled, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad oma vaateid kirjalikult esitada ning taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva sünteesfilamentlõngast värvitud või trükitud kanga suhtes, mis sisaldab tekstureeritud või tekstureerimata polüesterfilamentkiude 85 % või üle 85 % massist ning mis kuulub CN-koodide 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 and ex 5407 69 90 (TARICi kood 5407699010) alla.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Far Eastern Industries (Šanghai) Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,80 % | A618 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,90 % | A620 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,90 % | A621 |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,40 % | A622 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Kõik teised äriühingud | 85,30 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,00 %

A617

Far Eastern Industries (Šanghai) Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,80 %

A618

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,70 %

A619

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,90 %

A620

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,90 %

A621

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,40 %

A622

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Kõik teised äriühingud

85,30 %

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud 30 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikega 4 võivad huvitatud isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta kolmekümne päeva jooksul alates selle jõustumisest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 160, 17.6.2004, lk 5.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brüssel. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brüssel.

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 427/2005,

15. märts 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. märts 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. märtsist 2005

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 6,62 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 34,06 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 53,38 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 53,38 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 34,06 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

6,62

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

34,06

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

53,38

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

53,38

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

34,06

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 1.3.2005–14.3.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 113,59 (3) | 64,32 | 153,71 | 143,71 | 123,71 | 96,28 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | 44,94 | 12,64 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

113,59 (3)

64,32

153,71

143,71

123,71

96,28

Lahe lisatasu (EUR/t)

44,94

12,64

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 30,27 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 30,27 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. veebruar 2005,

regioonide komitee kümne prantsuse liikme ja kuue prantsuse asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2005/215/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Prantsusmaa valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2002 (1) vastu otsuse 2002/60/EÜ regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2002 (1) vastu otsuse 2002/60/EÜ regioonide komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Regioonide komitees on vabanenud seitse liikmekohta seoses liikmete Jean-Pierre BAZINI (FR), Marc BELLET’ (FR), Yannick BODINI (FR), Mireille KERBAOLI (FR), Robert SAVY (FR) ja Jacques VALADE’I (FR) ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 9. aprillil 2004 ja Valéry GISCARD d’ESTAING’I (FR) ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 7. augustil 2004.
  Regioonide komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Claude GIRARD’I (FR) surmaga, millest teatati nõukogule 9. aprillil 2004.
  Regioonide komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Philippe RICHERT’I (FR) ja Augustin BONREPAUX’ (FR) tagasiastumisega, millest teatati nõukogule vastavalt 11. novembril 2004 ja 22. detsembril 2004.
  Regioonide komitees on vabanenud kolm asendusliikme kohta seoses Nicole GUILHAUDINI (FR), Alain PERELLE’I (FR) ja Marie-Françoise JACQI (FR) ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 9. aprillil 2004.
  Regioonide komitees on vabanenud kolm asendusliikme kohta seoses Claudy LEBRETONI (FR), Mireille LACOMBE’I (FR) ja Ambroise GUELLECI (FR) tagasiastumisega, millest teatati nõukogule vastavalt 13. oktoobril 2004, 22. detsembril 2004 ja 19. jaanuaril 2005, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide komitees on vabanenud seitse liikmekohta seoses liikmete Jean-Pierre BAZINI (FR), Marc BELLET’ (FR), Yannick BODINI (FR), Mireille KERBAOLI (FR), Robert SAVY (FR) ja Jacques VALADE’I (FR) ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 9. aprillil 2004 ja Valéry GISCARD d’ESTAING’I (FR) ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 7. augustil 2004.

Regioonide komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Claude GIRARD’I (FR) surmaga, millest teatati nõukogule 9. aprillil 2004.

Regioonide komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Philippe RICHERT’I (FR) ja Augustin BONREPAUX’ (FR) tagasiastumisega, millest teatati nõukogule vastavalt 11. novembril 2004 ja 22. detsembril 2004.

Regioonide komitees on vabanenud kolm asendusliikme kohta seoses Nicole GUILHAUDINI (FR), Alain PERELLE’I (FR) ja Marie-Françoise JACQI (FR) ametiaja lõppemisega, millest teatati nõukogule 9. aprillil 2004.

Regioonide komitees on vabanenud kolm asendusliikme kohta seoses Claudy LEBRETONI (FR), Mireille LACOMBE’I (FR) ja Ambroise GUELLECI (FR) tagasiastumisega, millest teatati nõukogule vastavalt 13. oktoobril 2004, 22. detsembril 2004 ja 19. jaanuaril 2005,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Regioonide komitee liikmeteks ja asendusliikmeteks nimetatakse:

| a) | liikmed: | Camille de ROCCA SERRA
  Président de l’assemblée territoriale Corse |
| --- | --- | --- |

a)

liikmed:

Camille de ROCCA SERRA

Président de l’assemblée territoriale Corse

| | Raymond FORNI
  Président du conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Raymond FORNI

Président du conseil régional de Franche-Comté

| | Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Jean-Yves LE DRIAN
  Président du conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

Jean-Yves LE DRIAN

Président du conseil régional de Bretagne

| | Martin MALVY
  Président du conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

Martin MALVY

Président du conseil régional Midi-Pyrénées

| | Raymond MARIGNE
  Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Raymond MARIGNE

Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes

| | Daniel PERCHERON
  Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Daniel PERCHERON

Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | Alain ROUSSET
  Président du conseil régional d’Aquitaine |
| --- | --- |

Alain ROUSSET

Président du conseil régional d’Aquitaine

| | Michel THIERS
  Vice-président du conseil général du Rhône |
| --- | --- |

Michel THIERS

Vice-président du conseil général du Rhône

| | Adrien ZELLER
  Président du conseil régional d’Alsace |
| --- | --- |

Adrien ZELLER

Président du conseil régional d’Alsace

| b) | asendusliikmed: | Jacques AUXIETTE
  Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmed:

Jacques AUXIETTE

Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire

| | Pierre BERTRAND
  Vice-président du conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

Pierre BERTRAND

Vice-président du conseil général du Bas-Rhin

| | Charles JOSSELIN
  Vice-président du conseil général des Côtes d’Armor |
| --- | --- |

Charles JOSSELIN

Vice-président du conseil général des Côtes d’Armor

| | Jean-Jacques LOZACH
  Président du conseil général de la Creuse |
| --- | --- |

Jean-Jacques LOZACH

Président du conseil général de la Creuse

| | Nathalie MANET
  Conseillère régionale d’Aquitaine |
| --- | --- |

Nathalie MANET

Conseillère régionale d’Aquitaine

| | Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional de l’Île-de-France |
| --- | --- |

Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional de l’Île-de-France

nende järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2006.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 24, 26.1.2002, lk 38.

1

---

Komisjon

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/39

---

KOMISJONI OTSUS,

9. märts 2005,

millega muudetakse otsust 2003/828/EÜ väljaviimiskeelust erandite tegemise suhtes seoses loomade siseriikliku liikumisega

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 544 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/216/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c ja artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 25. novembri 2003. aasta otsus 2003/828/EÜ ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kohta seoses lammaste katarraalse palavikuga (2) võeti vastu, pidades silmas lammaste katarraalse palaviku puhangutega seotud ühenduse piirkondade sellekohast olukorda. Kõnealuse otsusega piiritletakse ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (“kitsendustega tsoonid”), mis vastavad konkreetsele epidemioloogilisele olukorrale, ning sätestatakse tingimused erandite tegemiseks direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud keelust teatavate loomade, nende seemnerakkude, munarakkude ja embrüote veoks kõnealustest tsoonidest välja ja läbi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 25. novembri 2003. aasta otsus 2003/828/EÜ ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kohta seoses lammaste katarraalse palavikuga (2) võeti vastu, pidades silmas lammaste katarraalse palaviku puhangutega seotud ühenduse piirkondade sellekohast olukorda. Kõnealuse otsusega piiritletakse ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (“kitsendustega tsoonid”), mis vastavad konkreetsele epidemioloogilisele olukorrale, ning sätestatakse tingimused erandite tegemiseks direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud keelust teatavate loomade, nende seemnerakkude, munarakkude ja embrüote veoks kõnealustest tsoonidest välja ja läbi.

| (2) | Osades lammaste katarraalsest palavikust mõjutatud ühenduse piirkondades valitsenud talvetingimuste tulemusena on nakkusekandja aktiivsus ning tänu sellele ka kõnealuse viiruse levimine peatunud. |
| --- | --- |

(2)

Osades lammaste katarraalsest palavikust mõjutatud ühenduse piirkondades valitsenud talvetingimuste tulemusena on nakkusekandja aktiivsus ning tänu sellele ka kõnealuse viiruse levimine peatunud.

| (3) | Sellest tulenevalt on asjakohane kehtestada eeskirjad loomade väljaveokeelust erandite tegemiseks asjaomastes kitsendustega tsoonide osades sellisel ajal, mille kohta on tõendatud, et viirus ei levi ja nakkusekandjaid ei ole. |
| --- | --- |

(3)

Sellest tulenevalt on asjakohane kehtestada eeskirjad loomade väljaveokeelust erandite tegemiseks asjaomastes kitsendustega tsoonide osades sellisel ajal, mille kohta on tõendatud, et viirus ei levi ja nakkusekandjaid ei ole.

| (4) | Kui alates nakkusekandja aktiivsuse peatumisest on möödunud serokonversiooniajast pikem ajavahemik, ei ole seronegatiivsete loomade väljaviimine kitsendustega tsoonidest seotud ülemäärase riskiga, kuna nad ei saa olla nakatunud ega saa nakatuda. Samuti võib välja viia seropositiivseid, kuid viroloogiliselt negatiivseid (PCR-negatiivseid) loomi, kuna nad ei ole viirusekandjad ega saa selleks muutuda. |
| --- | --- |

(4)

Kui alates nakkusekandja aktiivsuse peatumisest on möödunud serokonversiooniajast pikem ajavahemik, ei ole seronegatiivsete loomade väljaviimine kitsendustega tsoonidest seotud ülemäärase riskiga, kuna nad ei saa olla nakatunud ega saa nakatuda. Samuti võib välja viia seropositiivseid, kuid viroloogiliselt negatiivseid (PCR-negatiivseid) loomi, kuna nad ei ole viirusekandjad ega saa selleks muutuda.

| (5) | Pärast nakkusekandja aktiivsuse peatumist sündinud loomad ei saa nakatuda, mistõttu neid võib nakkusekandja aktiivsuse puudumise korral kitsendustega tsoonist ohutult välja viia. |
| --- | --- |

(5)

Pärast nakkusekandja aktiivsuse peatumist sündinud loomad ei saa nakatuda, mistõttu neid võib nakkusekandja aktiivsuse puudumise korral kitsendustega tsoonist ohutult välja viia.

| (6) | Et kõnealuste loomade liikumise jälgitavust tuleb rangelt kontrollida, tuleks piirduda siseriikliku liikumisega põllumajandusettevõtetesse, mille on registreerinud sihtettevõtte piirkondlik pädev asutus. |
| --- | --- |

(6)

Et kõnealuste loomade liikumise jälgitavust tuleb rangelt kontrollida, tuleks piirduda siseriikliku liikumisega põllumajandusettevõtetesse, mille on registreerinud sihtettevõtte piirkondlik pädev asutus.

| (7) | Peale selle peavad kõik sellised liikumised lõppema, kui nakkusekandja aktiivsus taastub asjaomaste kitsendustega tsoonide epidemioloogiliselt olulises piirkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Peale selle peavad kõik sellised liikumised lõppema, kui nakkusekandja aktiivsus taastub asjaomaste kitsendustega tsoonide epidemioloogiliselt olulises piirkonnas.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/828/EMÜ artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Ilma et see piiraks lõike 3a kohaldamist, tehakse siseriiklikele loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote saadetistele I lisas sätestatud kitsendustega tsoonist väljumise keelu erandeid juhul, kui loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad II lisas sätestatud tingimustele, või Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul, kui nad vastavad lõikele 2, või Kreeka puhul, kui nad vastavad lõikele 3.”; |
| --- | --- |

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Ilma et see piiraks lõike 3a kohaldamist, tehakse siseriiklikele loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote saadetistele I lisas sätestatud kitsendustega tsoonist väljumise keelu erandeid juhul, kui loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad II lisas sätestatud tingimustele, või Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul, kui nad vastavad lõikele 2, või Kreeka puhul, kui nad vastavad lõikele 3.”;

| b) | lõike 3 järele lisatakse lõige 3a:
  “3a.   Kui I lisas sätestatud kitsendustega tsoonide epidemioloogiliselt olulises piirkonnas on alates nakkusekandja aktiivsuse peatumisest möödunud rohkem kui 40 päeva, võib pädev asutus teha erandeid väljaviimiskeelust järgmiste loomade siseriiklikele saadetistele:






  a) | loomad, kelle sihtkohaks olevad põllumajandusettevõtted on selleks otstarbeks registreerinud sihtettevõtte piirkondlik pädev asutus ja keda võib kõnealustest põllumajandusettevõtetest viia ainult tapamajja; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 järele lisatakse lõige 3a:

“3a.   Kui I lisas sätestatud kitsendustega tsoonide epidemioloogiliselt olulises piirkonnas on alates nakkusekandja aktiivsuse peatumisest möödunud rohkem kui 40 päeva, võib pädev asutus teha erandeid väljaviimiskeelust järgmiste loomade siseriiklikele saadetistele:

a)

loomad, kelle sihtkohaks olevad põllumajandusettevõtted on selleks otstarbeks registreerinud sihtettevõtte piirkondlik pädev asutus ja keda võib kõnealustest põllumajandusettevõtetest viia ainult tapamajja;

| b) | loomad, kelle seroloogilise testi (ELISA või AGID) tulemused on negatiivsed või kes on seroloogiliselt positiivsed, kuid viroloogiliselt negatiivsed (PCR-negatiivsed); või |
| --- | --- |

b)

loomad, kelle seroloogilise testi (ELISA või AGID) tulemused on negatiivsed või kes on seroloogiliselt positiivsed, kuid viroloogiliselt negatiivsed (PCR-negatiivsed); või

| c) | loomad, kes on sündinud pärast nakkusekandja aktiivsuse peatumise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

loomad, kes on sündinud pärast nakkusekandja aktiivsuse peatumise kuupäeva.

Pädev asutus teeb käesoleva lõikega ettenähtud erandeid ainult nakkusekandja aktiivsuse peatumise ajal.

Kui direktiivi 2000/75/EÜ artikli 9 lõike 1 punktiga b ettenähtud epidemioloogilise järelevalve programmi alusel tuvastatakse, et nakkusekandja aktiivsus on asjaomases kitsendustega tsoonis taastunud, tagab pädev asutus, et selliseid erandeid enam ei kohaldata.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 19. märtsist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 311, 27.11.2003, lk 41. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/138/EÜ (ELT L 47, 18.2.2005, lk 38).

2

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/41

---

KOMISJONI OTSUS,

9. märts 2005,

milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja veterinaarsertifikaadid veiseembrüote ühendusse importimiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 543 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/217/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiivi 89/556/EMÜ loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse koduveiste embrüote ühendusesisest kaubandust ja kolmandatest riikidest importimist, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1 ja artikli 9 lõike 1 esimese lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. mai 1991. aasta otsusega 91/270/EMÜ, millega koostatakse loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid lubavad koduveiste embrüote importi, (2) sätestatakse, et liikmesriigid võivad importida koduveiste embrüoid üksnes nimetatud otsuse lisas loetletud kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. mai 1991. aasta otsusega 91/270/EMÜ, millega koostatakse loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid lubavad koduveiste embrüote importi, (2) sätestatakse, et liikmesriigid võivad importida koduveiste embrüoid üksnes nimetatud otsuse lisas loetletud kolmandatest riikidest.

| (2) | Direktiiviga 89/556/EMÜ sätestatakse nõue koostada nimekiri veiseembrüote kogumis- ja tootmisrühmadest, kellel lubatakse kolmandates riikides koguda, töödelda ja säilitada ühendusse saadetavaid veiste embrüoid. Komisjoni 30. juuli 1992. aasta otsusega 92/452/EMÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide heakskiidetud embrüokogumisrühmade ja embrüotootmisrühmade nimekirjad veiste embrüote ekspordiks ühendusse, (3) kehtestatakse see nimekiri. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 89/556/EMÜ sätestatakse nõue koostada nimekiri veiseembrüote kogumis- ja tootmisrühmadest, kellel lubatakse kolmandates riikides koguda, töödelda ja säilitada ühendusse saadetavaid veiste embrüoid. Komisjoni 30. juuli 1992. aasta otsusega 92/452/EMÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide heakskiidetud embrüokogumisrühmade ja embrüotootmisrühmade nimekirjad veiste embrüote ekspordiks ühendusse, (3) kehtestatakse see nimekiri.

| (3) | Komisjoni 2. septembri 1992. aasta otsuses 92/471/EMÜ loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta veiseembrüote impordil kolmandatest riikidest (4) sätestatakse, et liikmesriigid võivad lubada importida üksnes veiste embrüoid, mis vastavad nimetatud otsuse lisades esitatud veterinaarsertifikaatides sätestatud tagatistele. Kõnesolevad lisad sisaldavad ka selles otsuses kehtestatud veterinaarsertifikaatide kasutamiseks heakskiidetud kolmandate riikide nimekirju. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 2. septembri 1992. aasta otsuses 92/471/EMÜ loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta veiseembrüote impordil kolmandatest riikidest (4) sätestatakse, et liikmesriigid võivad lubada importida üksnes veiste embrüoid, mis vastavad nimetatud otsuse lisades esitatud veterinaarsertifikaatides sätestatud tagatistele. Kõnesolevad lisad sisaldavad ka selles otsuses kehtestatud veterinaarsertifikaatide kasutamiseks heakskiidetud kolmandate riikide nimekirju.

| (4) | Direktiivis 89/556/EMÜ sätestatakse, et veiste embrüoid tohib saata ühe liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile üksnes juhul, kui need on eostatud kunstliku viljastamise või in vitro viljastamise teel doonorspermaga, mis asub sperma kogumiseks, töötlemiseks ja ladustamiseks pädeva asutuse heakskiidu saanud seemendusjaamas, või spermaga, mis on imporditud vastavalt nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivile 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiunõuded. (5) |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis 89/556/EMÜ sätestatakse, et veiste embrüoid tohib saata ühe liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile üksnes juhul, kui need on eostatud kunstliku viljastamise või in vitro viljastamise teel doonorspermaga, mis asub sperma kogumiseks, töötlemiseks ja ladustamiseks pädeva asutuse heakskiidu saanud seemendusjaamas, või spermaga, mis on imporditud vastavalt nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivile 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiunõuded. (5)

| (5) | Rahvusvaheline Embrüosiirdamise Ühing (IETS) peab võimalust teatavate nakkushaiguste edasikandumiseks embrüote kaudu vähetõenäoliseks, kui embrüoid käsitsetakse kogumise ja edastamise vahepeal nõuetekohaselt. Seepärast tuleks loomatervishoiu huvides siiski võtta viljastamiseks kasutatava sperma suhtes asjakohaseid eelnevaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Rahvusvaheline Embrüosiirdamise Ühing (IETS) peab võimalust teatavate nakkushaiguste edasikandumiseks embrüote kaudu vähetõenäoliseks, kui embrüoid käsitsetakse kogumise ja edastamise vahepeal nõuetekohaselt. Seepärast tuleks loomatervishoiu huvides siiski võtta viljastamiseks kasutatava sperma suhtes asjakohaseid eelnevaid kaitsemeetmeid.

| (6) | Ühenduse nõuded veiste embrüote importimise kohta peaksid olema vähemalt niisama ranged kui need, mida kohaldatakse veiseembrüote ühendusesiseses kaubanduses, eelkõige viljastamisel kasutatava sperma osas. Pärast otsusega 2004/786/EÜ muudetud otsuses 92/471/EMÜ sätestatud uute rangemate nõuete kohaldamist on kaubanduses esinenud probleeme. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse nõuded veiste embrüote importimise kohta peaksid olema vähemalt niisama ranged kui need, mida kohaldatakse veiseembrüote ühendusesiseses kaubanduses, eelkõige viljastamisel kasutatava sperma osas. Pärast otsusega 2004/786/EÜ muudetud otsuses 92/471/EMÜ sätestatud uute rangemate nõuete kohaldamist on kaubanduses esinenud probleeme.

| (7) | Eksportijad ja importijad on nende probleemide tõttu taotlenud üleminekuperioodi ühendusse eksporditavate embrüote puhul ootsüütide viljastamiseks kasutatava veisesperma suhtes rakendatavate kõnesolevate uute rangemate nõuetega kohanemiseks. Seepärast on asjakohane teatavaks ajavahemikuks ja teatud tingimustel lubada käesoleva otsuse III lisas sätestatud tingimuste kohaselt kogutud või toodetud veiste embrüote importi. |
| --- | --- |

(7)

Eksportijad ja importijad on nende probleemide tõttu taotlenud üleminekuperioodi ühendusse eksporditavate embrüote puhul ootsüütide viljastamiseks kasutatava veisesperma suhtes rakendatavate kõnesolevate uute rangemate nõuetega kohanemiseks. Seepärast on asjakohane teatavaks ajavahemikuks ja teatud tingimustel lubada käesoleva otsuse III lisas sätestatud tingimuste kohaselt kogutud või toodetud veiste embrüote importi.

| (8) | Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane tunnistada kehtetuks otsused 91/270/EMÜ ja 92/471/EMÜ ning asendada need käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse õigusaktide selguse huvides on asjakohane tunnistada kehtetuks otsused 91/270/EMÜ ja 92/471/EMÜ ning asendada need käesoleva otsusega.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid impordivad ainult koduveiste embrüoid (edaspidi “embrüod”), mida kogutakse või toodetakse otsuse 92/452/EMÜ lisas loetletud heakskiidetud embrüokogumisrühmade või embrüotootmisrühmade poolt käesoleva otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides.

Artikkel 2

Liikmesriigid lubavad importida embrüoid, mis vastavad II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadis sätestatud täiendavatele tagatistele.

Artikkel 3

Erandina artiklist 2 võivad liikmesriigid kuni 31. detsembrini 2006 lubada importida I lisas loetletud kolmandatest riikidest embrüoid, mis vastavad:

| a) | III lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadis sätestatud täiendavatele tagatistele ja |
| --- | --- |

a)

III lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadis sätestatud täiendavatele tagatistele ja

| b) | järgmistele tingimustele:






  i) | embrüod peavad olema kogutud või toodetud enne 1. jaanuari 2006; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmistele tingimustele:

i)

embrüod peavad olema kogutud või toodetud enne 1. jaanuari 2006;

| ii) | embrüoid tohib kasutada ainult veterinaarsertifikaadis näidatud sihtkoha liikmesriigis asuvatele emasveistele siirdamiseks; |
| --- | --- |

ii)

embrüoid tohib kasutada ainult veterinaarsertifikaadis näidatud sihtkoha liikmesriigis asuvatele emasveistele siirdamiseks;

| iii) | embrüod ei tohi olla ühendusesisese kaubanduse objektiks. |
| --- | --- |

iii)

embrüod ei tohi olla ühendusesisese kaubanduse objektiks.

Artikkel 4

Otsused 91/270/EMÜ ja 92/471/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 5. aprillist 2005.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 134, 29.5.1991, lk 56. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/52/EÜ (ELT L 10, 16.1.2004, lk 67).

2

(3)  EÜT L 250, 29.8.1992, lk 40. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/29/EÜ (ELT L 15, 19.1.2005, lk 34).

3

(4)  EÜT L 270, 15.9.1992, lk 27. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/786/EÜ (ELT L 346, 23.11.2004, lk 32).

4

(5)  EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/101/EÜ (ELT L 30, 4.2.2004, lk 15).

5

---

I LISA

| ISO kood | Riik | Kohaldatav veterinaarsertifikaat | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Argentina | II LISA | III LISA (3) | |
| AU | Austraalia | II LISA | III LISA (3) | II või III lisas esitatud sertifikaadi punktile 11.5.2 vastavad täiendavad tagatised on kohustuslikud. |
| CA | Kanada | II LISA | III LISA (3) | |
| CH | Šveits (2) | II LISA | III LISA (3) | |
| HR | Horvaatia | II LISA | III LISA (3) | |
| IL | Iisrael | II LISA | III LISA (3) | |
| MK | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (1) | II LISA | III LISA (3) | |
| NZ | Uus-Meremaa | II LISA | III LISA (3) | |
| RO | Rumeenia | II LISA | III LISA (3) | |
| US | Ameerika Ühendriigid | II LISA | III LISA (3) | |

ISO kood

Riik

Kohaldatav veterinaarsertifikaat

Märkused

AR

Argentina

II LISA

III LISA (3)

AU

Austraalia

II LISA

III LISA (3)

II või III lisas esitatud sertifikaadi punktile 11.5.2 vastavad täiendavad tagatised on kohustuslikud.

CA

Kanada

II LISA

III LISA (3)

CH

Šveits (2)

II LISA

III LISA (3)

HR

Horvaatia

II LISA

III LISA (3)

IL

Iisrael

II LISA

III LISA (3)

MK

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (1)

II LISA

III LISA (3)

NZ

Uus-Meremaa

II LISA

III LISA (3)

RO

Rumeenia

II LISA

III LISA (3)

US

Ameerika Ühendriigid

II LISA

III LISA (3)

---

(1)  Ajutine kood, mis ei takista riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu pärast käimasolevate vastavasisuliste ÜRO läbirääkimiste lõpetamist.

(2)  Ilma et see piiraks sertifitseerimise erinõudeid, mis on sätestatud kolmandate riikidega sõlmitud asjakohastes ühenduse lepingutes.

(3)  Kohaldatakse kuni otsuse 2005/217/EÜ artiklis 4 märgitud kuupäevani.

---

II LISA

Image

Image

Image

---

III LISA

Image

Image

Image

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/50

---

KOMISJONI OTSUS,

11. märts 2005,

milles sätestatakse Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi eritingimused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 563 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/218/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni nimel on Saudi Araabias tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni nimel on Saudi Araabias tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi.

| (2) | Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Saudi Araabia õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Saudi Araabia õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega.

| (3) | General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL) on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL) on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist.

| (4) | GDQCL on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

GDQCL on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta.

| (5) | On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Saudi Araabiast vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditud kalatoodete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Saudi Araabiast vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditud kalatoodete jaoks.

| (6) | Samuti tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale). (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada GDQCLi poolt komisjonile esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(6)

Samuti tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale). (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada GDQCLi poolt komisjonile esitatud teabe põhjal.

| (7) | Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 3 päeva möödudes selle avaldamisest. |
| --- | --- |

(7)

Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 3 päeva möödudes selle avaldamisest.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL) on pädev asutus Saudi Araabias, mis kontrollib kalatooteid ja tõendab, et need vastavad direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.

Artikkel 2

Saudi Araabiast ühendusse imporditavad kalatooted peavad vastama artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

1.   Igale partiile peab olema lisatud nõuetekohaselt täidetud, allkirjastatud, kuupäevastatud ja ühel lehel esitatud veterinaarsertifikaadi nummerdatud originaal, mis vastab I lisas esitatud näidisele.

2.   Veterinaarsertifikaat tuleb koostada vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub kontrollimine.

3.   Veterinaarsertifikaadil peab olema GDQCLi esindaja nimi, ametinimetus ja allkiri ning kõnealuse asutuse ametlik tempel, mille värv peab erinema muude kinnituste värvist.

Artikkel 4

Kalatooted peavad olema pärit II lisas loetletud heakskiidetud ettevõtetest, kalatöötlemislaevadelt, külmhoonetest või registreeritud külmutuslaevadelt.

Artikkel 5

Välja arvatud konservide tootmiseks ettenähtud külmutatud pakendamata kalatoodete puhul, peab kõikidele pakenditele olema märgitud kustumatult tekst “SAUDI ARABIA” ja päritoluettevõtte, kalatöötlemislaeva, külmhoone või külmutuslaeva loa- või registreerimisnumber.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 19. märtsist 2005.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 187, 7.7.1992, lk 41.

2

---

I LISA

VETERINAARSERTIFIKAAT

Saudi Araabiast pärit kalatoodete jaoks (v.a mis tahes kujul kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod), mis on ette nähtud eksportimiseks Euroopa Ühendusse

Image

Image

---

II LISA

ETTEVÕTETE JA LAEVADE LOETELU

| Loanumber | Nimi | Linn/Piirkond | Loa kehtivusaja lõpp | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KSA-01 | National Prawn Company | Al-Laith, Makkah Province | | PPa |
| Selgitus: PPa – Ettevõte, milles töödeldakse täielikult või osaliselt akvakultuurist saadud tooteid (kasvatatud tooted). |

Loanumber

Nimi

Linn/Piirkond

Loa kehtivusaja lõpp

Kategooria

KSA-01

National Prawn Company

Al-Laith, Makkah Province

PPa

Selgitus: PPa – Ettevõte, milles töödeldakse täielikult või osaliselt akvakultuurist saadud tooteid (kasvatatud tooted).

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/55

---

KOMISJONI OTSUS,

11. märts 2005,

millega muudetakse seoses Saudi Araabiaga otsust 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 564 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/219/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 1995. aasta otsust 95/408/EÜ vaheperioodiks nende kolmandate riikide ajutiste loetelude koostamise tingimuste kohta, millest liikmesriikidel lubatakse importida teatavaid loomseid saadusi, kalastussaadusi või elusaid kahepoolmelisi karploomi, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. aprilli 1997. aasta otsuses 97/296/EÜ (milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid) (2) on loetletud riigid ja territooriumid, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid. Kõnealuse otsuse lisa I osas on loetletud riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivil 91/493/EMÜ (milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded) (3) põhinev spetsiaalne otsus, ja kõnealuse lisa II osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis vastavad otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. aprilli 1997. aasta otsuses 97/296/EÜ (milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid) (2) on loetletud riigid ja territooriumid, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid. Kõnealuse otsuse lisa I osas on loetletud riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivil 91/493/EMÜ (milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded) (3) põhinev spetsiaalne otsus, ja kõnealuse lisa II osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis vastavad otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele.

| (2) | Komisjoni otsuses 2005/218/EÜ (4) on sätestatud Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi eritingimused. Seetõttu tuleks kõnealune riik lisada otsuse 97/296/EÜ lisa I osa loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuses 2005/218/EÜ (4) on sätestatud Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi eritingimused. Seetõttu tuleks kõnealune riik lisada otsuse 97/296/EÜ lisa I osa loetellu.

| (3) | Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(3)

Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu tervikuna asendada.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 97/296/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 97/296/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui otsust 2005/218/EÜ Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui otsust 2005/218/EÜ Saudi Araabiast pärit kalatoodete impordi suhtes.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 97/296/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 19. märtsist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 243, 11.10.1995, lk 17. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  EÜT L 122, 14.5.1997, lk 21. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/71/EÜ (ELT L 28, 1.2.2005, lk 45).

2

(3)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

3

(4)  Vt käesoleva ELT lk 50.

4

---

LISA

“LISA

Loetelu riikide ja piirkondade kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud mis tahes kujul kalatooteid

I.   Riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu direktiivil 91/493/EMÜ põhinev spetsiaalne otsus

AE– ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

AG– ANTIGUA JA BARBUDA

AL– ALBAANIA

AN– HOLLANDI ANTILLID

AR– ARGENTINA

AU– AUSTRAALIA

BD– BANGLADESH

BG– BULGAARIA

BR– BRASIILIA

BZ– BELIZE

CA– KANADA

CH– ŠVEITS

CI– CÔTE D’IVOIRE

CL– TŠIILI

CN– HIINA

CO– COLOMBIA

CR– COSTA RICA

CS– SERBIA ja MONTENEGRO (1)

CU– KUUBA

CV– CABO VERDE

EC– ECUADOR

EG– EGIPTUS

FK– FALKLANDI SAARED

GA– GABON

GH– GHANA

GL– GRÖÖNIMAA

GM– GAMBIA

GN– GUINEA CONAKRY

GT– GUATEMALA

GY– GUYANA

HK– HONGKONG

HN– HONDURAS

HR– HORVAATIA

ID– INDONEESIA

IN– INDIA

IR– IRAAN

JM– JAMAICA

JP– JAAPAN

KE– KEENIA

KR– LÕUNA-KOREA

KZ– KASAHSTAN

LK– SRI LANKA

MA– MAROKO

MG– MADAGASKAR

MR– MAURITAANIA

MU– MAURITIUS

MV– MALDIIVID

MX– MEHHIKO

MY– MALAISIA

MZ– MOSAMBIIK

NA– NAMIIBIA

NC– UUS-KALEDOONIA

NG– NIGEERIA

NI– NICARAGUA

NZ– UUS-MEREMAA

OM– OMAAN

PA– PANAMA

PE– PERUU

PG– PAAPUA UUS-GUINEA

PH– FILIPIINID

PF– PRANTSUSE POLÜNEESIA

PM– ST PIERRE JA MIQUELON

PK– PAKISTAN

RO– RUMEENIA

RU– VENEMAA

SA– SAUDI ARAABIA

SC– SEIŠELLID

SG– SINGAPUR

SN– SENEGAL

SR– SURINAME

SV– EL SALVADOR

TH– TAI

TN– TUNEESIA

TR– TÜRGI

TW– TAIWAN

TZ– TANSAANIA

UG– UGANDA

UY– URUGUAI

VE– VENEZUELA

VN– VIETNAM

YE– JEEMEN

YT– MAYOTTE

ZA– LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

ZW– ZIMBABWE

II.   Riigid ja territooriumid, mis vastavad nõukogu otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõike 2 tingimustele

AM– ARMEENIA (2)

AO– ANGOLA

AZ– ASERBAIDŽAAN (3)

BJ– BENIN

BS– BAHAMA

BY– VALGEVENE

CG– KONGO VABARIIK (4)

CM– KAMERUN

DZ– ALŽEERIA

ER– ERITREA

FJ– FIDŽI

GD– GRENADA

IL– IISRAEL

MM– MYANMAR

SB– SAALOMONI SAARED

SH– SAINT HELENA

TG– TOGO

US– AMEERIKA ÜHENDRIIGID.”

---

(1)  Välja arvatud Kosovo, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244.

1

(2)  Lubatud üksnes otsetarbimiseks ette nähtud elusvähkide (Astacus leptodactylus) import.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Lubatud üksnes kaaviari import.

3

(4)  Lubatud ainult merel püütud, külmutatud ja pakitud kalatoodete import.

4

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/59

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/220/ÜVJP,

14. märts 2005,

millega ajakohastatakse terrorismivastaste erimeetmete rakendamist käsitlevat ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP ja tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/500/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 15 ja 34,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühise seisukoha 2004/500/ÜVJP, (2) millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühise seisukoha 2004/500/ÜVJP, (2) millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP.

| (3) | Ühises seisukohas 2001/931/ÜVJP nähakse ette selle korrapärane läbivaatamine. |
| --- | --- |

(3)

Ühises seisukohas 2001/931/ÜVJP nähakse ette selle korrapärane läbivaatamine.

| (4) | On vaja ajakohastada ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP lisa ja tunnistada kehtetuks ühine seisukoht 2004/500/ÜVJP. |
| --- | --- |

(4)

On vaja ajakohastada ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP lisa ja tunnistada kehtetuks ühine seisukoht 2004/500/ÜVJP.

| (5) | Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide kohaselt on koostatud loend, |
| --- | --- |

(5)

Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide kohaselt on koostatud loend,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Käesoleva ühise seisukoha lisas on esitatud loend isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP.

Artikkel 2

Ühine seisukoht 2004/500/ÜVJP tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. märts 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2004/500/ÜVJP (ELT L 196, 3.6.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 196, 3.6.2004, lk 12.

2

---

LISA

Artiklis 1 nimetatud isikute, rühmituste ja üksuste loend (1)

1.   ISIKUD

| 1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA tegevliige), sündinud 7.10.1963 Durangos (Biskaia), isikutunnistus nr 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

- ALBERDI URANGA, Itziar (ETA tegevliige), sündinud 7.10.1963 Durangos (Biskaia), isikutunnistus nr 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA tegevliige; Gestoras Pro-amnistía liige), sündinud 7.6.1961 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

- ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA tegevliige; Gestoras Pro-amnistía liige), sündinud 7.6.1961 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 10.11.1971 Beasainis (Gipuzkoa), isikutunnistus number 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

- APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 10.11.1971 Beasainis (Gipuzkoa), isikutunnistus number 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 10. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 11. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 12. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA tegevliige), sündinud 8.11.1957 Errezilis (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

- ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA tegevliige), sündinud 8.11.1957 Errezilis (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik

| 15. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA tegevliige), sündinud 20.12.1977 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

- ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA tegevliige), sündinud 20.12.1977 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA tegevliige), sündinud 10.1.1958 Plentzias (Biskaia), isikutunnistus nr 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

- ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA tegevliige), sündinud 10.1.1958 Plentzias (Biskaia), isikutunnistus nr 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA tegevliige), sündinud 29.4.1967 Gernikas (Biskaia), isikutunnistus nr 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

- GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA tegevliige), sündinud 29.4.1967 Gernikas (Biskaia), isikutunnistus nr 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA tegevliige), sündinud 25.4.1961 Eskoriatzas (Navarra), isikutunnistus nr 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

- IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA tegevliige), sündinud 25.4.1961 Eskoriatzas (Navarra), isikutunnistus nr 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA tegevliige), sündinud 30.7.1955 Santurtzis (Biskaia), isikutunnistus nr 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

- IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA tegevliige), sündinud 30.7.1955 Santurtzis (Biskaia), isikutunnistus nr 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 25. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA tegevliige; Kas/Ekin'i liige), sündinud 15.3.1967 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

- MORCILLO TORRES, Gracia (ETA tegevliige; Kas/Ekin'i liige), sündinud 15.3.1967 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA tegevliige), sündinud 23.2.1961 Pamplonas (Navarra), isikutunnistus nr 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

- NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA tegevliige), sündinud 23.2.1961 Pamplonas (Navarra), isikutunnistus nr 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 22.9.1975 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

- ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 22.9.1975 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 17.10.1974 Baracaldos (Biskaia), isikutunnustus nr 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

- PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 17.10.1974 Baracaldos (Biskaia), isikutunnustus nr 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 18.9.1964 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

- PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 18.9.1964 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 27.2.1968 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

- QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 27.2.1968 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 18.9.1963 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

- RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA tegevliige; K.Madridi liige), sündinud 18.9.1963 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 41. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis

| 42. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA tegevliige; Herri Batasuna/E.H/Batasuna liige), sündinud 25.5.1969 Ondarroas (Biskaia), isikutunnistus nr 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

- URANGA ARTOLA, Kemen (ETA tegevliige; Herri Batasuna/E.H/Batasuna liige), sündinud 25.5.1969 Ondarroas (Biskaia), isikutunnistus nr 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA tegevliige), sündinud 21.5.1976 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

- VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA tegevliige), sündinud 21.5.1976 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA tegevliige; Kas/Ekini liige), sündinud 12.3.1970 Irúnis (Gipuzkoa), isikutunnustus nr 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

- VILA MICHELENA, Fermín (ETA tegevliige; Kas/Ekini liige), sündinud 12.3.1970 Irúnis (Gipuzkoa), isikutunnustus nr 15.254.214

2.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | Abu Nidal Organisation / Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September / Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation / Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September / Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyŕs Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyŕs Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | * Anti-Imperialist Territorial Units (Nuclei Territoriali Antimperialisti) / Imperialismivastased Territoriaalüksused |
| --- | --- |

5.

* Anti-Imperialist Territorial Units (Nuclei Territoriali Antimperialisti) / Imperialismivastased Territoriaalüksused

| 6. | * Artisans’ Cooperative Fire and Similar – Occasionally Spectacular (Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare) / Käsitööliste ühistu Tuli ja Sarnane – Juhuslikult Silmapaistev |
| --- | --- |

6.

* Artisans’ Cooperative Fire and Similar – Occasionally Spectacular (Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare) / Käsitööliste ühistu Tuli ja Sarnane – Juhuslikult Silmapaistev

| 7. | * Armed Units for Communism (Nuclei Armati per il Comunismo) / Kommunismi eest võitlevad relvastatud üksused |
| --- | --- |

7.

* Armed Units for Communism (Nuclei Armati per il Comunismo) / Kommunismi eest võitlevad relvastatud üksused

| 8. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth / Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth / Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Cell Against Capital, Prison, Prison Warders and Prison Cells (CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) / Kapitali, vanglate, vangivalvurite ja kinnipidamiskambrite vastane rakuke |
| --- | --- |

10.

* Cell Against Capital, Prison, Prison Warders and Prison Cells (CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) / Kapitali, vanglate, vangivalvurite ja kinnipidamiskambrite vastane rakuke

| 11. | * Continuity Irish Republican Army / Iiri Vabastusarmee Jätkuosa (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army / Iiri Vabastusarmee Jätkuosa (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna / Tierra Vasca y Libertad / Basque Fatherland and Liberty / Baskimaa ja Vabadus (ETA) (Terrorirühmituses ETA osalevad järgmised organisatsioonid: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (teise nimega Herri Batasuna; teise nimega Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna / Tierra Vasca y Libertad / Basque Fatherland and Liberty / Baskimaa ja Vabadus (ETA) (Terrorirühmituses ETA osalevad järgmised organisatsioonid: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (teise nimega Herri Batasuna; teise nimega Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) / Suur Islami Idavõitlejate Rinne |
| --- | --- |

14.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) / Suur Islami Idavõitlejate Rinne

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre / Antifascist Resistance Groups First of October / Esimese Oktoobri Fašismivastased Vastupanurühmad (GRAPO) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre / Antifascist Resistance Groups First of October / Esimese Oktoobri Fašismivastased Vastupanurühmad (GRAPO)

| 16. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 18. | International Sikh Youth Federation / Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation / Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF)

| 19. | * International Solidarity (Solidarietà Internazionale) / Rahvusvaheline solidaarsus |
| --- | --- |

19.

* International Solidarity (Solidarietà Internazionale) / Rahvusvaheline solidaarsus

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistan Workers' Party (PKK) / Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistan Workers' Party (PKK) / Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL)

| 22. | Lashkar e Tayyaba (LET) / Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

22.

Lashkar e Tayyaba (LET) / Pashan-e-Ahle Hadis

| 23. | * Loyalist Volunteer Force / Ustavate Vabatahtlike Väesalk (LVF) |
| --- | --- |

23.

* Loyalist Volunteer Force / Ustavate Vabatahtlike Väesalk (LVF)

| 24. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI) / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA) / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

24.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI) / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA) / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 25. | National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) / Rahvuslik Vabastusarmee |
| --- | --- |

25.

National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) / Rahvuslik Vabastusarmee

| 26. | New Peoples Army (NPA) / Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht) |
| --- | --- |

26.

New Peoples Army (NPA) / Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht)

| 27. | * Orange Volunteers (OV) / Oranžid Vabatahtlikud (OV) |
| --- | --- |

27.

* Orange Volunteers (OV) / Oranžid Vabatahtlikud (OV)

| 28. | Palestine Liberation Front / Palestiina Vabastusrinne (PLF) |
| --- | --- |

28.

Palestine Liberation Front / Palestiina Vabastusrinne (PLF)

| 29. | Palestinian Islamic Jihad / Palestiina Islami Džihaad (PIJ) |
| --- | --- |

29.

Palestinian Islamic Jihad / Palestiina Islami Džihaad (PIJ)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine / Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine / Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP)

| 31. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC) |
| --- | --- |

31.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC)

| 32. | * Real IRA / Tõeline IRA |
| --- | --- |

32.

* Real IRA / Tõeline IRA

| 33. | * Red Brigades for the Construction of the Fighting Communist Party (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) / Võitleva kommunistliku partei ülesehitamise punased brigaadid |
| --- | --- |

33.

* Red Brigades for the Construction of the Fighting Communist Party (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) / Võitleva kommunistliku partei ülesehitamise punased brigaadid

| 34. | * Red Hand Defenders / Punakäelised Kaitsjad (RHD) |
| --- | --- |

34.

* Red Hand Defenders / Punakäelised Kaitsjad (RHD)

| 35. | Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) |
| --- | --- |

35.

Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC)

| 36. | * Revolutsioonilised Tuumikrühmad / Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

36.

* Revolutsioonilised Tuumikrühmad / Epanastatiki Pirines

| 37. | * Revolutsiooniorganisatsioon 17. November /Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

37.

* Revolutsiooniorganisatsioon 17. November /Dekati Evdomi Noemvri

| 38. | Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol) / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C) |
| --- | --- |

38.

Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol) / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C)

| 39. | * Revolutsiooniline Rahvavõitlus / Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

39.

* Revolutsiooniline Rahvavõitlus / Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 40. | Shining Path (Sendero Luminoso) / Särav Tee (SL) |
| --- | --- |

40.

Shining Path (Sendero Luminoso) / Särav Tee (SL)

| 41. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

41.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 42. | * Twentieth of July Brigade (Brigata XX Luglio) / Kahekümnenda Juuli Brigaad |
| --- | --- |

42.

* Twentieth of July Brigade (Brigata XX Luglio) / Kahekümnenda Juuli Brigaad

| 43. | * Ulster Defence Association / Ulster Freedom Fighters / Ulsteri Kaitseliit / Ulsteri Vabadusvõitlejad (UDA/UFF) |
| --- | --- |

43.

* Ulster Defence Association / Ulster Freedom Fighters / Ulsteri Kaitseliit / Ulsteri Vabadusvõitlejad (UDA/UFF)

| 44. | United Self-Defense Forces / Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia) / Ühendatud Kaitsejõud / Kolumbia Rühmitus (AUC) |
| --- | --- |

44.

United Self-Defense Forces / Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia) / Ühendatud Kaitsejõud / Kolumbia Rühmitus (AUC)

| 45. | * Unit for Revolutionary Proletarian Initiative (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) / Revolutsioonilis-proletariaatliku algatuse üksus |
| --- | --- |

45.

* Unit for Revolutionary Proletarian Initiative (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) / Revolutsioonilis-proletariaatliku algatuse üksus

| 46. | * Units for Proletarian Initiative (Nuclei di Iniziativa Proletaria) / Proletariaatliku algatuse üksused |
| --- | --- |

46.

* Units for Proletarian Initiative (Nuclei di Iniziativa Proletaria) / Proletariaatliku algatuse üksused

| 47. | * Unofficial Anarchist Federation (F.A.I. - Federazione Anarchica Informale) / Mitteametlik Anarhistlik Föderatsioon |
| --- | --- |

47.

* Unofficial Anarchist Federation (F.A.I. - Federazione Anarchica Informale) / Mitteametlik Anarhistlik Föderatsioon

---

(1)  Tärniga * tähistatud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes kohaldatakse üksnes ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artiklit 4.

---

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/64

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/221/ÜVJP,

14. märts 2005,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/306/EÜ

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 27. detsembri 2001.. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 2. aprillil 2004 vastu otsuse 2004/306/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3. (2) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 2. aprillil 2004 vastu otsuse 2004/306/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3. (2)

| (2) | On soovitatav vastu võtta ajakohastatud loend isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001, |
| --- | --- |

(2)

On soovitatav vastu võtta ajakohastatud loend isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3 ettenähtud loend on järgmine:

| 1. | ISIKUD






  1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- | --- |

1.

ISIKUD

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 6. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 7. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 8. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 9. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 10. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik

| 11. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 16. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon)

| 20. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 21. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 25. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis

| 26. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | RÜHMITUSED JA ÜKSUSED






  1. | Abu Nidal Organisation / Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September / Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- | --- |

2.

RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

1.

Abu Nidal Organisation / Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council / Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September / Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyŕs Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyŕs Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth / Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth / Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/ Suur Islami Idavõitlejate Rinne |
| --- | --- |

8.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/ Suur Islami Idavõitlejate Rinne

| 9. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development / Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 11. | International Sikh Youth Federation / Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation / Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistan Workers' Party (PKK) / Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistan Workers' Party (PKK) / Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL)

| 14. | Lashkar e Tayyaba (LET) / Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

14.

Lashkar e Tayyaba (LET) / Pashan-e-Ahle Hadis

| 15. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI) / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA) / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

15.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI) / Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA) / Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society / Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 16. | National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) / Rahvuslik Vabastusarmee |
| --- | --- |

16.

National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) / Rahvuslik Vabastusarmee

| 17. | New Peoples Army (NPA) / Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht) |
| --- | --- |

17.

New Peoples Army (NPA) / Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht)

| 18. | Palestine Liberation Front / Palestiina Vabastusrinne (PLF) |
| --- | --- |

18.

Palestine Liberation Front / Palestiina Vabastusrinne (PLF)

| 19. | Palestinian Islamic Jihad / Palestiina Islami Džihaad (PIJ) |
| --- | --- |

19.

Palestinian Islamic Jihad / Palestiina Islami Džihaad (PIJ)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine / Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine / Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP)

| 21. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC) |
| --- | --- |

21.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC)

| 22. | Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) |
| --- | --- |

22.

Revolutionary Armed Forces of Colombia / Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC)

| 23. | Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol) / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C) |
| --- | --- |

23.

Revolutionary People's Liberation Army / Front / Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol) / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C)

| 24. | Shining Path (Sendero Luminoso) / Särav Tee (SL) |
| --- | --- |

24.

Shining Path (Sendero Luminoso) / Särav Tee (SL)

| 25. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

25.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 26. | United Self-Defense Forces / Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia) / Ühendatud Kaitsejõud / Kolumbia Rühmitus (AUC) |
| --- | --- |

26.

United Self-Defense Forces / Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia) / Ühendatud Kaitsejõud / Kolumbia Rühmitus (AUC)

Artikkel 2

Ühine seisukoht 2004/306/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Brüssel, 14. märts 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 745/2003 (ELT L 106, 29.4.2003, lk 22).

1

(2)  ELT L 99, 3.4.2004, lk 28.

2

---

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/67

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2005/222/JSK,

24. veebruar 2005,

infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29, artikli 30 lõike 1 punkti a, artikli 31 lõike 1 punkti e ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesoleva raamotsuse eesmärgiks on arendada koostööd kohtuasutuste ja muude pädevate asutuste, sealhulgas liikmesriikide politsei- ja muude spetsialiseeritud õiguskaitseorganite vahel liikmesriikide kriminaalõiguse ühtlustamise kaudu infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva raamotsuse eesmärgiks on arendada koostööd kohtuasutuste ja muude pädevate asutuste, sealhulgas liikmesriikide politsei- ja muude spetsialiseeritud õiguskaitseorganite vahel liikmesriikide kriminaalõiguse ühtlustamise kaudu infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonnas.

| (2) | On tõendeid infosüsteemide vastu suunatud, eelkõige organiseeritud kuritegevuse ohust tulenevate rünnete kohta ja mure infosüsteemide kui liikmesriikide olulise infrastruktuuri osa vastu suunatud potentsiaalsete terrorirünnakute pärast kasvab. See on ohuks turvalisema infoühiskonna ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala saavutamisel ning nõuab seega reageerimist Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

(2)

On tõendeid infosüsteemide vastu suunatud, eelkõige organiseeritud kuritegevuse ohust tulenevate rünnete kohta ja mure infosüsteemide kui liikmesriikide olulise infrastruktuuri osa vastu suunatud potentsiaalsete terrorirünnakute pärast kasvab. See on ohuks turvalisema infoühiskonna ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala saavutamisel ning nõuab seega reageerimist Euroopa Liidu tasandil.

| (3) | Nimetatud ohtudele reageerimiseks on vaja terviklikku lähenemist võrgu- ja infoturbele, nagu rõhutatakse e-Euroopa tegevuskavas, komisjoni teatises “Võrgu- ja infoturve: Euroopa lähenemisviisi ettepanek” ning nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta resolutsioonis võrgu- ja andmeturbe valdkonna ühise lähenemisviisi ja erimeetmete kohta. (2) |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud ohtudele reageerimiseks on vaja terviklikku lähenemist võrgu- ja infoturbele, nagu rõhutatakse e-Euroopa tegevuskavas, komisjoni teatises “Võrgu- ja infoturve: Euroopa lähenemisviisi ettepanek” ning nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta resolutsioonis võrgu- ja andmeturbe valdkonna ühise lähenemisviisi ja erimeetmete kohta. (2)

| (4) | Vajadust suurendada teadlikkust infoturbega seotud probleemide suhtes ja anda praktilist abi rõhutati ka Euroopa Parlamendi 5. septembri 2001 resolutsioonis. |
| --- | --- |

(4)

Vajadust suurendada teadlikkust infoturbega seotud probleemide suhtes ja anda praktilist abi rõhutati ka Euroopa Parlamendi 5. septembri 2001 resolutsioonis.

| (5) | Märkimisväärsed lüngad ja erinevused liikmesriikide kõnealuse valdkonna õigusaktides võivad takistada organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastast võitlust ning raskendada tõhusat politsei- ja õigusalast koostööd infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonnas. Kaasaegsete infosüsteemide riikidevahelise ja piirideta olemuse tõttu on ründed nimetatud süsteemide vastu sageli piiriülese iseloomuga, rõhutades seega kiireloomulist vajadust antud valdkonna kriminaalõiguse edasise ühtlustamise järele. |
| --- | --- |

(5)

Märkimisväärsed lüngad ja erinevused liikmesriikide kõnealuse valdkonna õigusaktides võivad takistada organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastast võitlust ning raskendada tõhusat politsei- ja õigusalast koostööd infosüsteemide vastu suunatud rünnete valdkonnas. Kaasaegsete infosüsteemide riikidevahelise ja piirideta olemuse tõttu on ründed nimetatud süsteemide vastu sageli piiriülese iseloomuga, rõhutades seega kiireloomulist vajadust antud valdkonna kriminaalõiguse edasise ühtlustamise järele.

| (6) | Nõukogu ja komisjoni tegevuskavas selle kohta, kuidas kõige paremini rakendada Amsterdami lepingu vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanevat ala käsitlevaid sätteid, (3) Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Tampere istungil ja Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira istungil, komisjoni “tulemustabelis” ning Euroopa Parlamendi 19. mai 2000. aasta resolutsioonis tõdetakse vajadust kõrgtehnoloogiaga seotud kuritegevuse vastu suunatud seadusandliku tegevuse, sealhulgas ühiste määratluste, inkrimineerimiste ja sanktsioonide järele ning kutsutakse üles sellist tegevust ellu viima. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu ja komisjoni tegevuskavas selle kohta, kuidas kõige paremini rakendada Amsterdami lepingu vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanevat ala käsitlevaid sätteid, (3) Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Tampere istungil ja Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira istungil, komisjoni “tulemustabelis” ning Euroopa Parlamendi 19. mai 2000. aasta resolutsioonis tõdetakse vajadust kõrgtehnoloogiaga seotud kuritegevuse vastu suunatud seadusandliku tegevuse, sealhulgas ühiste määratluste, inkrimineerimiste ja sanktsioonide järele ning kutsutakse üles sellist tegevust ellu viima.

| (7) | Tuleb täiendada rahvusvaheliste organisatsioonide tööd, eelkõige Euroopa Nõukogu tööd kriminaalõiguse ühtlustamisel ja G8 tööd riikidevahelise koostöö arendamisel kõrgtehnoloogiaga seotud kuritegevuse valdkonnas, luues selleks Euroopa Liidus antud valdkonda käsitleva ühise lähenemisviisi. Nimetatud üleskutset arendati edasi komisjoni poolt nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele adresseeritud teatises “Turvalisema infoühiskonna poole, parandades infoinfrastruktuuride turvalisust ja võideldes arvutikuritegevuse vastu”. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb täiendada rahvusvaheliste organisatsioonide tööd, eelkõige Euroopa Nõukogu tööd kriminaalõiguse ühtlustamisel ja G8 tööd riikidevahelise koostöö arendamisel kõrgtehnoloogiaga seotud kuritegevuse valdkonnas, luues selleks Euroopa Liidus antud valdkonda käsitleva ühise lähenemisviisi. Nimetatud üleskutset arendati edasi komisjoni poolt nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele adresseeritud teatises “Turvalisema infoühiskonna poole, parandades infoinfrastruktuuride turvalisust ja võideldes arvutikuritegevuse vastu”.

| (8) | Infosüsteemide vastu suunatud ründeid käsitlevat kriminaalõigust tuleks ühtlustada, et tagada võimalikult tihe politsei- ja õigusalane koostöö infosüsteemide vastu suunatud rünnetega seotud kuritegude valdkonnas ning aidata kaasa organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastasele võitlusele. |
| --- | --- |

(8)

Infosüsteemide vastu suunatud ründeid käsitlevat kriminaalõigust tuleks ühtlustada, et tagada võimalikult tihe politsei- ja õigusalane koostöö infosüsteemide vastu suunatud rünnetega seotud kuritegude valdkonnas ning aidata kaasa organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastasele võitlusele.

| (9) | Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud 28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni. Käesoleva raamotsuse kohaldamise kontekstis töödeldud isikuandmed peaksid olema kaitstud vastavalt nimetatud konventsiooni põhimõtetele. |
| --- | --- |

(9)

Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud 28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni. Käesoleva raamotsuse kohaldamise kontekstis töödeldud isikuandmed peaksid olema kaitstud vastavalt nimetatud konventsiooni põhimõtetele.

| (10) | Ühised määratlused selles valdkonnas, eelkõige seoses infosüsteemide ja arvutiandmetega, on olulised tagamaks liikmesriikides järjekindlat lähenemisviisi käesoleva raamotsuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

(10)

Ühised määratlused selles valdkonnas, eelkõige seoses infosüsteemide ja arvutiandmetega, on olulised tagamaks liikmesriikides järjekindlat lähenemisviisi käesoleva raamotsuse kohaldamisel.

| (11) | Tuleb saavutada ühine lähenemisviis kuritegude koosseisu tunnuste suhtes, määratledes selleks ühised süüteod seoses ebaseadusliku infosüsteemi sisenemisega, ebaseadusliku süsteemi sekkumisega ja ebaseadusliku andmetesse sekkumisega. |
| --- | --- |

(11)

Tuleb saavutada ühine lähenemisviis kuritegude koosseisu tunnuste suhtes, määratledes selleks ühised süüteod seoses ebaseadusliku infosüsteemi sisenemisega, ebaseadusliku süsteemi sekkumisega ja ebaseadusliku andmetesse sekkumisega.

| (12) | Arvutikuritegevuse vastase võitluse huvides peaks iga liikmesriik tagama tõhusa õigusalase koostöö artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud tegevustel põhinevate kuritegude osas. |
| --- | --- |

(12)

Arvutikuritegevuse vastase võitluse huvides peaks iga liikmesriik tagama tõhusa õigusalase koostöö artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud tegevustel põhinevate kuritegude osas.

| (13) | Tegevuste kuritegelikeks tunnistamisel tuleb hoiduda liialdamisest, eelkõige väheoluliste juhtumite puhul, ning samuti tuleb vältida õiguse omajate ja volitatud isikute tegevuste kuritegelikuks tunnistamist. |
| --- | --- |

(13)

Tegevuste kuritegelikeks tunnistamisel tuleb hoiduda liialdamisest, eelkõige väheoluliste juhtumite puhul, ning samuti tuleb vältida õiguse omajate ja volitatud isikute tegevuste kuritegelikuks tunnistamist.

| (14) | Liikmesriikidel tuleb sätestada sanktsioonid infosüsteemide vastu suunatud rünnete suhtes. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikidel tuleb sätestada sanktsioonid infosüsteemide vastu suunatud rünnete suhtes. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (15) | Asjakohane on sätestada rangemad karistused juhtumiteks, kui infosüsteemi vastu suunatud rünne toimub kuritegelikus ühenduses, nagu on määratletud 21. detsembri 1998. aasta ühismeetmes 98/733/JSK Euroopa Liidu liikmesriikides kuritegelikku ühendusse kuulumise tunnistamise kohta kuriteoks. (4) Samuti on asjakohane sätestada rangemad karistused juhtumiteks, kui selline rünne on põhjustanud olulist kahju või mõjutanud olulisi huve. |
| --- | --- |

(15)

Asjakohane on sätestada rangemad karistused juhtumiteks, kui infosüsteemi vastu suunatud rünne toimub kuritegelikus ühenduses, nagu on määratletud 21. detsembri 1998. aasta ühismeetmes 98/733/JSK Euroopa Liidu liikmesriikides kuritegelikku ühendusse kuulumise tunnistamise kohta kuriteoks. (4) Samuti on asjakohane sätestada rangemad karistused juhtumiteks, kui selline rünne on põhjustanud olulist kahju või mõjutanud olulisi huve.

| (16) | Samuti tuleks ette näha meetmed liikmesriikide vahelise koostöö arendamiseks eesmärgiga tagada infosüsteemide vastu suunatud rünnete vastane tõhus tegutsemine. Seega peaks liikmesriigid info vahetamiseks kasutama operatiivsete kontaktpunktide olemasolevat võrgustikku, millele on osutatud nõukogu 25. juuni 2001 soovituses ööpäevaringsete kontaktpunktide kohta kõrgtehnoloogiaga seotud kuritegevuse vastu võitlemisel. (5) |
| --- | --- |

(16)

Samuti tuleks ette näha meetmed liikmesriikide vahelise koostöö arendamiseks eesmärgiga tagada infosüsteemide vastu suunatud rünnete vastane tõhus tegutsemine. Seega peaks liikmesriigid info vahetamiseks kasutama operatiivsete kontaktpunktide olemasolevat võrgustikku, millele on osutatud nõukogu 25. juuni 2001 soovituses ööpäevaringsete kontaktpunktide kohta kõrgtehnoloogiaga seotud kuritegevuse vastu võitlemisel. (5)

| (17) | Kuna käesoleva raamotsuse eesmärke – tagada kõikides liikmesriikides infosüsteemide vastu suunatud rünnete sanktsioneerimine tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste abil ning õigusalase koostöö arendamine ja soodustamine potentsiaalsete raskuste kõrvaldamise teel – ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, sest eeskirjad peavad olema ühised ja kooskõlas ning on seega paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesoleva raamotsuse eesmärke – tagada kõikides liikmesriikides infosüsteemide vastu suunatud rünnete sanktsioneerimine tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste abil ning õigusalase koostöö arendamine ja soodustamine potentsiaalsete raskuste kõrvaldamise teel – ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, sest eeskirjad peavad olema ühised ja kooskõlas ning on seega paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (18) | Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle II ja VI peatükis, |
| --- | --- |

(18)

Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle II ja VI peatükis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | Infosüsteem – seade või omavahel ühendatud või seotud seadmete rühm, mille hulgast üks või mitu seadet teostavad vastavalt programmile arvutiandmete automaattöötlust; samuti nimetatud seadme või seadmete rühma salvestatud, töödeldud, välja võetud või edastatud arvutiandmed, mis on vajalikud kõnealuse seadme või seadmete rühma toimimiseks, kasutamiseks, kaitseks ja hoolduseks. |
| --- | --- |

a)

Infosüsteem – seade või omavahel ühendatud või seotud seadmete rühm, mille hulgast üks või mitu seadet teostavad vastavalt programmile arvutiandmete automaattöötlust; samuti nimetatud seadme või seadmete rühma salvestatud, töödeldud, välja võetud või edastatud arvutiandmed, mis on vajalikud kõnealuse seadme või seadmete rühma toimimiseks, kasutamiseks, kaitseks ja hoolduseks.

| b) | Arvutiandmed – igasugune faktide, teabe või mõistete esitamine infosüsteemis töötlemiseks sobivas vormis, sealhulgas programm, mille abil saab infosüsteemi panna ülesannet täitma. |
| --- | --- |

b)

Arvutiandmed – igasugune faktide, teabe või mõistete esitamine infosüsteemis töötlemiseks sobivas vormis, sealhulgas programm, mille abil saab infosüsteemi panna ülesannet täitma.

| c) | Juriidiline isik – üksus, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kehtivatele õigusaktidele, välja arvatud riigid või teised riigivõimu teostavad avalik-õiguslikud organid ja avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

c)

Juriidiline isik – üksus, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kehtivatele õigusaktidele, välja arvatud riigid või teised riigivõimu teostavad avalik-õiguslikud organid ja avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid.

| d) | Õigusliku aluseta – süsteemi või selle osa omaniku või selle suhtes muu õiguse omaja loata või siseriiklike õigusaktide kohaselt mitte lubatud sisenemine või sekkumine. |
| --- | --- |

d)

Õigusliku aluseta – süsteemi või selle osa omaniku või selle suhtes muu õiguse omaja loata või siseriiklike õigusaktide kohaselt mitte lubatud sisenemine või sekkumine.

Artikkel 2

Ebaseaduslik sisenemine infosüsteemidesse

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et õigusliku aluseta tahtlik sisenemine infosüsteemi või selle osasse on kriminaalkorras karistatav, vähemalt oluliste juhtumite puhul.

2.   Iga liikmesriik võib otsustada, et lõikes 1 nimetatud tegevus on inkrimineeritav üksnes siis, kui õiguserikkumise toimepanemisel rikutakse mõnda turvameedet.

Artikkel 3

Ebaseaduslik süsteemi sekkumine

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et infosüsteemi töö tahtlik takistamine või katkestamine arvutiandmete sisestamise, edastamise, kahjustamise, kustutamise, rikkumise, muutmise, sulustamise või ligipääsmatuks muutmise teel on kriminaalkorras karistatav vähemalt oluliste juhtumite puhul, kui tegu pannakse toime ilma õigusliku aluseta.

Artikkel 4

Ebaseaduslik andmetesse sekkumine

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et infosüsteemis asuvate arvutiandmete tahtlik kustutamine, kahjustamine, rikkumine, muutmine, sulustamine või ligipääsmatuks muutmine on kriminaalkorras karistatav vähemalt oluliste juhtumite puhul, kui tegu pannakse toime ilma õigusliku aluseta.

Artikkel 5

Süüteole kallutamine, kaasaaitamine ja süüteokatse

1.   Iga liikmesriik tagab, et artiklites 2, 3 ja 4 nimetatud süüteole kallutamine ja kaasaaitamine on kriminaalkorras karistatav.

2.   Iga liikmesriik tagab, et artiklites 2, 3 ja 4 nimetatud süütegude katsed on kriminaalkorras karistatavad.

3.   Iga liikmesriik võib otsustada artiklis 2 nimetatud süütegude suhtes lõiget 2 mitte kohaldada.

Artikkel 6

Karistused

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süütegude eest karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristustega.

2.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et artiklites 3 ja 4 nimetatud süüteod oleksid karistatavad kriminaalkorras, kusjuures maksimaalmääraks on vähemalt ühe- kuni kolmeaastane vangistus.

Artikkel 7

Raskendavad asjaolud

1.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 2 lõikes 2 ning artiklites 3 ja 4 nimetatud süüteod on ühismeetmes 98/733/JSK määratletud kuritegeliku ühenduse raames toime panduna kriminaalkorras karistatavad, kusjuures maksimaalmääraks on vähemalt kahe- kuni viieaastane vangistus sõltumata nimetatud ühismeetmes viidatud sanktsioonimäärast.

2.   Liikmesriik võib võtta lõikes 1 nimetatud meetmeid ka siis, kui süütegu on põhjustanud olulist kahju või on mõjutanud olulisi huve.

Artikkel 8

Juriidiliste isikute vastutus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et juriidilisi isikuid saab võtta vastutusele artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süütegude eest, mille on nende kasuks toime pannud iseseisvalt või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku juures juhtival kohal, järgmistel alustel:

| a) | õigus esindada juriidilist isikut, |
| --- | --- |

a)

õigus esindada juriidilist isikut,

| b) | õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või |
| --- | --- |

b)

õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või

| c) | õigus teostada kontrolli juriidilise isiku piires. |
| --- | --- |

c)

õigus teostada kontrolli juriidilise isiku piires.

2.   Lisaks lõikes 1 sätestatud juhtudele tagavad liikmesriigid, et juriidilisi isikuid saab võtta vastutusele, kui lõikes 1 nimetatud isiku puuduliku järelevalve või kontrolli tagajärjel on osutunud võimalikuks, et juriidilise isiku alluvuses olev isik on pannud toime juriidilise isiku kasuks artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süüteo.

3.   Juriidilise isiku vastutus vastavalt lõigetele 1 ja 2 ei välista kriminaalmenetlust füüsiliste isikute suhtes, kes on osalenud artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süütegude toimepanemises täideviija, kihutaja või kaasaaitajana.

Artikkel 9

Juriidilistele isikutele kohaldatavad karistused

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 8 lõike 1 kohaselt vastutusele võetud juriidilise isiku suhtes saab kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, mille hulka kuuluvad kriminaalõiguslikud ja muud trahvid ning võivad kuuluda muud karistused, näiteks:

| a) | riiklike hüvitiste või abi saamise õigusest ilmajätmine, |
| --- | --- |

a)

riiklike hüvitiste või abi saamise õigusest ilmajätmine,

| b) | ajutine või alaline äritegevuse keeld, |
| --- | --- |

b)

ajutine või alaline äritegevuse keeld,

| c) | kohtuliku järelevalve alla võtmine, või |
| --- | --- |

c)

kohtuliku järelevalve alla võtmine, või

| d) | sundlõpetamine. |
| --- | --- |

d)

sundlõpetamine.

2.   Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 8 lõike 2 kohaselt vastutusele võetud juriidilise isiku suhtes saab kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi või meetmeid.

Artikkel 10

Jurisdiktsioon

1.   Iga liikmesriik kehtestab oma jurisdiktsiooni artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süütegude suhtes, kui süütegu on pandud toime:

| a) | täielikult või osaliselt selle liikmesriigi territooriumil, või |
| --- | --- |

a)

täielikult või osaliselt selle liikmesriigi territooriumil, või

| b) | selle liikmesriigi kodaniku poolt või |
| --- | --- |

b)

selle liikmesriigi kodaniku poolt või

| c) | juriidilise isiku huvides, mille peakontor asub kõnealuse liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

c)

juriidilise isiku huvides, mille peakontor asub kõnealuse liikmesriigi territooriumil.

2.   Jurisdiktsiooni kehtestamisel kooskõlas lõike 1 punktiga a tagab liikmesriik, et jurisdiktsioon hõlmab juhtumeid, mille puhul:

| a) | õigusrikkuja viibib süüteo toimepanemise ajal füüsiliselt antud riigi territooriumil, olenemata sellest, kas süütegu on suunatud kõnealuse riigi territooriumil asuva infosüsteemi vastu või mitte, või |
| --- | --- |

a)

õigusrikkuja viibib süüteo toimepanemise ajal füüsiliselt antud riigi territooriumil, olenemata sellest, kas süütegu on suunatud kõnealuse riigi territooriumil asuva infosüsteemi vastu või mitte, või

| b) | süütegu on suunatud antud riigi territooriumil asuva infosüsteemi vastu, olenemata sellest, kas õigusrikkuja viibib süüteo toimepanemise ajal füüsiliselt kõnealuse riigi territooriumil või mitte. |
| --- | --- |

b)

süütegu on suunatud antud riigi territooriumil asuva infosüsteemi vastu, olenemata sellest, kas õigusrikkuja viibib süüteo toimepanemise ajal füüsiliselt kõnealuse riigi territooriumil või mitte.

3.   Liikmesriik, kes vastavalt siseriiklikele õigusaktidele oma kodanikke veel üle või välja ei anna, võtab vajalikud meetmed, et kehtestada oma jurisdiktsioon artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süütegude üle ja vajaduse korral esitada süüdistus, kui selle liikmesriigi kodanik on süüteo toime pannud väljaspool kõnealuse riigi territooriumi.

4.   Kui süütegu kuulub mitme liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ja kui mis tahes asjaomane riik saab samade faktide alusel esitada nõuetekohase süüdistuse, teevad kõnealused liikmesriigid koostööd otsustamaks milline riik õigusrikkujate vastu süüdistuse esitab, et koondada menetlus võimaluse korral ühte liikmesriiki. Selleks võivad liikmesriigid kasutada Euroopa Liidus loodud mis tahes organit või mehhanismi, et hõlbustada õigusasutuste koostööd ja nende tegevuse koordineerimist. Arvesse võetakse järgmisi tegureid allpool esitatud järjekorras:

| — | tegemist peab olema selle liikmesriigiga, mille territooriumil süüteod vastavalt lõike 1 punktile a ja lõikele 2 toime pandi, |
| --- | --- |

—

tegemist peab olema selle liikmesriigiga, mille territooriumil süüteod vastavalt lõike 1 punktile a ja lõikele 2 toime pandi,

| — | tegemist peab olema selle liikmesriigiga, mille kodanik teo täideviija on, |
| --- | --- |

—

tegemist peab olema selle liikmesriigiga, mille kodanik teo täideviija on,

| — | tegemist peab olema selle liikmesriigiga, mille territooriumil teo täideviija leiti. |
| --- | --- |

—

tegemist peab olema selle liikmesriigiga, mille territooriumil teo täideviija leiti.

5.   Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada või kohaldada üksnes erijuhtudel või -asjaoludel lõike 1 punktides b ja c sätestatud jurisdiktsiooni käsitlevaid norme.

6.   Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada lõiget 5, teatavad nad sellest nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile ning viitavad vajaduse korral erijuhtudele või -asjaoludele, mille suhtes otsust kohaldatakse.

Artikkel 11

Teabevahetus

1.   Artiklites 2, 3, 4 ja 5 nimetatud süütegudega seotud teabe vahetamisel tagavad liikmesriigid kooskõlas andmekaitse eeskirjadega, et nad kasutavad operatiivsete kontaktpunktide olemasolevat võrgustikku, mis on nende käsutuses ööpäevaringselt seitse päeva nädalas.

2.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile oma määratud kontaktpunkti, et vahetada infosüsteemide vastu suunatud rünnetega seotud süütegude alast teavet. Peasekretariaat edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 12

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 16. märtsiks 2007.

2.   Liikmesriigid edastavad hiljemalt 16. märtsiks 2007 nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused. Hiljemalt 16. septembriks 2007 hindab nõukogu selle teabe põhjal koostatud aruande ja komisjoni kirjaliku aruande alusel, mil määral liikmesriigid on järginud käesoleva raamotsuse sätteid.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  ELT C 300 E, 11.12.2003, lk 26.

1

(2)  EÜT C 43, 16.2.2002, lk 2.

2

(3)  EÜT C 19, 23.1.1999, lk 1.

3

(4)  EÜT L 351, 29.12.1998, lk 1.

4

(5)  EÜT C 187, 3.7.2001, lk 5.

5

---

Parandused

| 16.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 69/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 69/72

---

Komisjoni määruse (EÜ) nr 398/2005, 10. märts 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 65, 11. märts 2005
  )

Leheküljel 3, artiklis 1 “Toorpuuvilla maailmaturuhind”:

asendatakse:

“19,209 EUR/100 kg”

järgmisega:

“19,192 EUR/100 kg”.

---