# Úradný vestník L 394/31.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 394 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4731. decembra 2004 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 394

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4731. decembra 2004

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie komisie (ES) č. 2238/2004 z 29. decembra 2004,, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o IFRS 1, IAS 1 až 10, 12 až 17, 19 až 24, 27 až 38, 40 a 41 a SIC 1 až 7, 11 až 14, 18 až 27, 30 až 33 (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie komisie (ES) č. 2238/2004 z 29. decembra 2004,, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o IFRS 1, IAS 1 až 10, 12 až 17, 19 až 24, 27 až 38, 40 a 41 a SIC 1 až 7, 11 až 14, 18 až 27, 30 až 33 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 31.12.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 394/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 2238/2004

z 29. decembra 2004,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1725/2003, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokiaľ ide o IFRS 1, IAS 1 až 10, 12 až 17, 19 až 24, 27 až 38, 40 a 41 a SIC 1 až 7, 11 až 14, 18 až 27, 30 až 33

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných štandardov (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1725/2003 (2) boli prijaté určité medzinárodné účtovné štandardy a interpretácie platné k 1. septembru 2002. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1725/2003 (2) boli prijaté určité medzinárodné účtovné štandardy a interpretácie platné k 1. septembru 2002.

| (2) | Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) vydala 18. decembra 2003 13 revidovaných medzinárodných účtovných štandardov a avizovala stiahnutie IAS 15 Informácie odrážajúce účinky zmeny cien. Účelom tejto revízie bolo zlepšenie kvality a konzistencie skupiny existujúcich medzinárodných účtovných štandardov (IAS). |
| --- | --- |

(2)

Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) vydala 18. decembra 2003 13 revidovaných medzinárodných účtovných štandardov a avizovala stiahnutie IAS 15 Informácie odrážajúce účinky zmeny cien. Účelom tejto revízie bolo zlepšenie kvality a konzistencie skupiny existujúcich medzinárodných účtovných štandardov (IAS).

| (3) | Cieľom tohto zlepšovacieho projektu bolo vo všeobecnosti znížiť alebo eliminovať alternatívy, nadbytky a konflikty v rámci štandardov, zaoberať sa niekoľkými otázkami zbližovania a zlepšiť štruktúru existujúcich IAS. IASB okrem toho zahrnula existujúce interpretácie do zlepšených štandardov, aby sa zvýšila transparentnosť, konzistencia a štandardy sa stali úplnými. |
| --- | --- |

(3)

Cieľom tohto zlepšovacieho projektu bolo vo všeobecnosti znížiť alebo eliminovať alternatívy, nadbytky a konflikty v rámci štandardov, zaoberať sa niekoľkými otázkami zbližovania a zlepšiť štruktúru existujúcich IAS. IASB okrem toho zahrnula existujúce interpretácie do zlepšených štandardov, aby sa zvýšila transparentnosť, konzistencia a štandardy sa stali úplnými.

| (4) | Konzultácie s technickými expertmi v danej oblasti potvrdzujú, že revidované IAS spĺňajú technické kritériá prijatia, uvedené v článku 3 nariadenia (ES) č. 1606/2002, a najmä požiadavku vhodnosti pre európske verejné blaho. |
| --- | --- |

(4)

Konzultácie s technickými expertmi v danej oblasti potvrdzujú, že revidované IAS spĺňajú technické kritériá prijatia, uvedené v článku 3 nariadenia (ES) č. 1606/2002, a najmä požiadavku vhodnosti pre európske verejné blaho.

| (5) | Dôsledkom prijatia štandardov „Projekty zlepšenia“ sú zmeny a doplnenia k ďalším medzinárodným účtovným štandardom a interpretáciám na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. Tieto následné zmeny a doplnenia ovplyvňujú Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS) 1, Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) 7, 12, 14, 19, 20, 22, 23, 29, 30, 34, 35, 36, 37, 38, 41 a interpretáciu Výboru pre interpretáciu štandardov (SIC) 7, 12, 13, 21, 22, 25, 27 a 32. Prijatím týchto štandardov sa nahrádzajú interpretácie Výboru pre interpretáciu štandardov (SIC) 1, 2, 3, 6, 11, 14, 18, 19, 20, 23, 24, 30 a 33. |
| --- | --- |

(5)

Dôsledkom prijatia štandardov „Projekty zlepšenia“ sú zmeny a doplnenia k ďalším medzinárodným účtovným štandardom a interpretáciám na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. Tieto následné zmeny a doplnenia ovplyvňujú Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS) 1, Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) 7, 12, 14, 19, 20, 22, 23, 29, 30, 34, 35, 36, 37, 38, 41 a interpretáciu Výboru pre interpretáciu štandardov (SIC) 7, 12, 13, 21, 22, 25, 27 a 32. Prijatím týchto štandardov sa nahrádzajú interpretácie Výboru pre interpretáciu štandardov (SIC) 1, 2, 3, 6, 11, 14, 18, 19, 20, 23, 24, 30 a 33.

| (6) | Nariadenie (ES) č. 1725/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie (ES) č. 1725/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 1725/2003 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) 1, 2, 8, 10, 16, 17, 21, 24, 27, 28, 31, 33 a 40 sa nahrádzajú textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

1.

Medzinárodné účtovné štandardy (IAS) 1, 2, 8, 10, 16, 17, 21, 24, 27, 28, 31, 33 a 40 sa nahrádzajú textom uvedeným v prílohe k tomuto nariadeniu.

| 2. | IAS 15 a SIC 1, 2, 3, 6, 11, 14, 18, 19, 20, 23, 24, 30 a 33 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

2.

IAS 15 a SIC 1, 2, 3, 6, 11, 14, 18, 19, 20, 23, 24, 30 a 33 sa vypúšťajú.

| 3. | Dôsledkom prijatia IAS 1 sú zmeny a doplnenia IAS 12, 19, 34, 35 a 41 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

3.

Dôsledkom prijatia IAS 1 sú zmeny a doplnenia IAS 12, 19, 34, 35 a 41 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 4. | Dôsledkom prijatia IAS 2 sú zmeny a doplnenia IAS 14 a IAS 34 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

4.

Dôsledkom prijatia IAS 2 sú zmeny a doplnenia IAS 14 a IAS 34 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 5. | Dôsledkom prijatia IAS 8 sú zmeny a doplnenia IFRS 1, IAS 7, 12, 14, 19, 20, 22, 23, 34, 35, 36, 37, 38 a SIC 12, 13, 21, 22, 25, 27 a 31 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

5.

Dôsledkom prijatia IAS 8 sú zmeny a doplnenia IFRS 1, IAS 7, 12, 14, 19, 20, 22, 23, 34, 35, 36, 37, 38 a SIC 12, 13, 21, 22, 25, 27 a 31 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 6. | Dôsledkom prijatia IAS 10 sú zmeny a doplnenia IAS 22, 35 a 37 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

6.

Dôsledkom prijatia IAS 10 sú zmeny a doplnenia IAS 22, 35 a 37 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 7. | Dôsledkom prijatia IAS 16 sú zmeny a doplnenia IFRS 1, IAS 14, 34, 36, 37, 38 a SIC 13, 21 a 32 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

7.

Dôsledkom prijatia IAS 16 sú zmeny a doplnenia IFRS 1, IAS 14, 34, 36, 37, 38 a SIC 13, 21 a 32 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 8. | Dôsledkom prijatia IAS 21 sú zmeny a doplnenia IFRS 1, IAS 7, 12, 29, 34, 38, 41 a SIC 7 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

8.

Dôsledkom prijatia IAS 21 sú zmeny a doplnenia IFRS 1, IAS 7, 12, 29, 34, 38, 41 a SIC 7 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 9. | Dôsledkom prijatia IAS 24 sú zmeny a doplnenia IAS 30 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

9.

Dôsledkom prijatia IAS 24 sú zmeny a doplnenia IAS 30 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 10. | Dôsledkom prijatia IAS 27 sú zmeny a doplnenia IAS 22 a SIC 12 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

10.

Dôsledkom prijatia IAS 27 sú zmeny a doplnenia IAS 22 a SIC 12 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

| 11. | Dôsledkom prijatia IAS 31 sú zmeny a doplnenia SIC 13 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

11.

Dôsledkom prijatia IAS 31 sú zmeny a doplnenia SIC 13 na zabezpečenie konzistencie medzinárodných účtovných štandardov.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskeho únie.

Uplatňuje sa najneskôr od 1. januára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 29. decembra 2004

Za Komisiu

Charlie Mc CREEVY

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 261, 13.10.2003, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2237/2004 (Ú. v. EÚ L 393, 31.12.2004, s. 1).

2

---

PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY

Názov

| IAS 1 | Prezentácia účtovnej závierky |
| --- | --- |

IAS 1

| IAS 2 | Zásoby |
| --- | --- |

IAS 2

| IAS 8 | Účtovné politiky, zmeny v bilančnej politike a chyby |
| --- | --- |

IAS 8

| IAS 10 | Udalosti po súvahovom dni |
| --- | --- |

IAS 10

| IAS 16 | Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia |
| --- | --- |

IAS 16

| IAS 17 | Lízingy |
| --- | --- |

IAS 17

| IAS 21 | Účinky zmien v kurzoch cudzích mien |
| --- | --- |

IAS 21

| IAS 24 | Zverejnenia o spriaznených osobách |
| --- | --- |

IAS 24

| IAS 27 | Konsolidovaná a samostatná účtovná závierka |
| --- | --- |

IAS 27

| IAS 28 | Investície do pridružených podnikov |
| --- | --- |

IAS 28

| IAS 31 | Podiely na spoločnom podnikaní |
| --- | --- |

IAS 31

| IAS 33 | Zisk na akciu |
| --- | --- |

IAS 33

| IAS 40 | Investičný majetok |
| --- | --- |

IAS 40

„Reprodukcia sa povoľuje v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva sú vyhradené mimo EHP, s výnimkou práva na reprodukovanie na účely osobného používania alebo iného čestného obchodovania. Ďalšie informácie možno získať od IASB na www.iasb.org.“

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 1

Prezentácia účtovnej závierky

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Účel účtovnej závierky

Súčasti účtovnej závierky

Definície

Všeobecné úvahy

Verný a pravdivý obraz a súlad s IFRS

Nepretržitá činnosť

Akruálny princíp účtovníctva

Konzistentnosť prezentácie

Významnosť a zoskupovanie

Kompenzovanie

Porovnateľné informácie

Štruktúra a obsah

Úvod

Identifikácia účtovnej závierky

Obdobie vykazovania

Súvaha

Rozlišovanie medzi obežným a neobežným

Obežný majetok

Obežné záväzky

Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnej súvahe

Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnej súvahe, alebo v poznámkach

Výkaz ziskov a strát

Zisk alebo strata za obdobie

Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze ziskov a strát

Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnom výkaze ziskov a strát, alebo v poznámkach

Výkaz o zmenách vo vlastnom imaní

Výkaz o peňažných tokoch

Poznámky

Štruktúra

Zverejňovanie účtovných metód

Najvýznamnejšie príčiny neistoty v odhadoch

Ostatné zverejnenia

Dátum účinnosti

Stiahnutie IAS 1 (prepracovaný z roku 1997)

Tento aktualizovaný štandard nahrádza IAS 1 (stav z roku 1997), Prezentácia účtovnej uzávierky a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je stanoviť zásady prezentácie riadnej účtovnej závierky v snahe zabezpečiť porovnateľnosť účtovných závierok jednotky s účtovnými závierkami minulých období a s účtovnými závierkami iných jednotiek. Na dosiahnutie tohto cieľa stanovuje tento štandard všeobecné požiadavky na prezentáciu účtovnej závierky, spôsob jej členenia a minimálne požiadavky na obsah účtovnej závierky. Vykazovaním, oceňovaním a zverejňovaním konkrétnych transakcií a udalostí sa zaoberajú iné štandardy a interpretácie. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je stanoviť zásady prezentácie riadnej účtovnej závierky v snahe zabezpečiť porovnateľnosť účtovných závierok jednotky s účtovnými závierkami minulých období a s účtovnými závierkami iných jednotiek. Na dosiahnutie tohto cieľa stanovuje tento štandard všeobecné požiadavky na prezentáciu účtovnej závierky, spôsob jej členenia a minimálne požiadavky na obsah účtovnej závierky. Vykazovaním, oceňovaním a zverejňovaním konkrétnych transakcií a udalostí sa zaoberajú iné štandardy a interpretácie.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard sa vzťahuje na všetky riadne účtovné závierky zostavované a prezentované v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného vykazovania (IFRSs). |
| --- | --- |

2.

Tento štandard sa vzťahuje na všetky riadne účtovné závierky zostavované a prezentované v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného vykazovania (IFRSs).

| 3. | Riadna účtovná závierka uspokojuje potreby tých používateľov, ktorí z rôznych dôvodov nemajú prístup k výkazom osobitne zostaveným tak, aby zohľadňovali špecifické informačné potreby týchto používateľov. Riadna účtovná závierka môže byť prezentovaná buď samostatne alebo v rámci iných zverejňovaných dokumentov, ako je výročná správa alebo prospekt. Tento štandard sa nevzťahuje na členenie a obsah stručných výkazov v priebehu finančného roka, ktoré sa pripravujú v súlade s IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka. Na takúto účtovnú závierku sa však vzťahujú články 13 až 41 tohto štandardu. Tento štandard sa vzťahuje rovnako na všetky jednotky bez ohľadu na to, či sú v zmysle IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, povinné spracovávať konsolidovanú alebo individuálnu účtovnú závierku. |
| --- | --- |

3.

Riadna účtovná závierka uspokojuje potreby tých používateľov, ktorí z rôznych dôvodov nemajú prístup k výkazom osobitne zostaveným tak, aby zohľadňovali špecifické informačné potreby týchto používateľov. Riadna účtovná závierka môže byť prezentovaná buď samostatne alebo v rámci iných zverejňovaných dokumentov, ako je výročná správa alebo prospekt. Tento štandard sa nevzťahuje na členenie a obsah stručných výkazov v priebehu finančného roka, ktoré sa pripravujú v súlade s IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka. Na takúto účtovnú závierku sa však vzťahujú články 13 až 41 tohto štandardu. Tento štandard sa vzťahuje rovnako na všetky jednotky bez ohľadu na to, či sú v zmysle IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, povinné spracovávať konsolidovanú alebo individuálnu účtovnú závierku.

| 4. | IAS 30 Zverejnenia v účtovnej závierke bánk a podobných finančných inštitúcií špecifikuje doplňujúce požiadavky pre banky a podobné finančné inštitúcie, v súlade s požiadavkami tohto štandardu. |
| --- | --- |

4.

IAS 30 Zverejnenia v účtovnej závierke bánk a podobných finančných inštitúcií špecifikuje doplňujúce požiadavky pre banky a podobné finančné inštitúcie, v súlade s požiadavkami tohto štandardu.

| 5. | Použitá terminológia v tomto štandarde je vhodná pre jednotky, vrátane obchodných jednotiek verejného sektora vyvíjajúcich komerčné činnosti. Neziskové súkromné, verejné a štátne jednotky, ktoré majú v úmysle uplatňovať tento štandard, by si mali podľa potreby upraviť použité opisy pri niektorých riadkových položkách v účtovnej závierke a v účtovnej závierke ako takej. |
| --- | --- |

5.

Použitá terminológia v tomto štandarde je vhodná pre jednotky, vrátane obchodných jednotiek verejného sektora vyvíjajúcich komerčné činnosti. Neziskové súkromné, verejné a štátne jednotky, ktoré majú v úmysle uplatňovať tento štandard, by si mali podľa potreby upraviť použité opisy pri niektorých riadkových položkách v účtovnej závierke a v účtovnej závierke ako takej.

| 6. | Podobne jednotky bez vlastného imania v zmysle IAS 32 Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia (napr. nejaké spoločné fondy), ako aj jednotky, ktorých akciový kapitál nie je klasifikovaný ako vlastné imanie (napr. niektoré partnerské subjekty), by si mali podľa potreby upraviť v účtovnej závierke prezentáciu podielov členov resp. jednotlivých vlastníkov. |
| --- | --- |

6.

Podobne jednotky bez vlastného imania v zmysle IAS 32 Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia (napr. nejaké spoločné fondy), ako aj jednotky, ktorých akciový kapitál nie je klasifikovaný ako vlastné imanie (napr. niektoré partnerské subjekty), by si mali podľa potreby upraviť v účtovnej závierke prezentáciu podielov členov resp. jednotlivých vlastníkov.

ÚČEL ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

| 7. | Účtovná závierka je štruktúrovaná prezentácia finančnej pozície a finančnej výkonnosti jednotky. Cieľom riadnej účtovnej závierky je poskytovať informácie o finančnej pozícii, finančnej výkonnosti a peňažných tokoch jednotky pre potreby širokého okruhu používateľov pri prijímaní ekonomických rozhodnutí. Účtovná závierka informuje tiež o výsledkoch spravovania zverených zdrojov manažmentom. Na splnenie tohto cieľa poskytuje účtovná závierka v súvislosti s jednotkou informácie o:






  (a) | majetku; |
| --- | --- | --- |

7.

Účtovná závierka je štruktúrovaná prezentácia finančnej pozície a finančnej výkonnosti jednotky. Cieľom riadnej účtovnej závierky je poskytovať informácie o finančnej pozícii, finančnej výkonnosti a peňažných tokoch jednotky pre potreby širokého okruhu používateľov pri prijímaní ekonomických rozhodnutí. Účtovná závierka informuje tiež o výsledkoch spravovania zverených zdrojov manažmentom. Na splnenie tohto cieľa poskytuje účtovná závierka v súvislosti s jednotkou informácie o:

(a)

majetku;

| (b) | záväzkoch; |
| --- | --- |

(b)

záväzkoch;

| (c) | vlastnom imaní; |
| --- | --- |

(c)

vlastnom imaní;

| (d) | nákladoch a výnosoch, vrátane ziskov a strát; |
| --- | --- |

(d)

nákladoch a výnosoch, vrátane ziskov a strát;

| (e) | iných zmenách vo vlastnom imaní;
  a o |
| --- | --- |

(e)

iných zmenách vo vlastnom imaní;

a o

| (f) | peňažných tokoch. |
| --- | --- |

(f)

peňažných tokoch.

Tieto informácie, spolu s ďalšími, ktoré sú uvedené v poznámkach, napomáhajú používateľom účtovnej závierky pri predikcii budúcich peňažných tokov jednotky, predovšetkým o ich časovom priebehu a pravdepodobnosti.

SÚČASTI ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

| 8. | Úplná účtovná závierka obsahuje tieto súčasti:










  (a) | súvahu; |
| --- | --- | --- |

8.

Úplná účtovná závierka obsahuje tieto súčasti:

(a)

súvahu;

| (b) | výkaz ziskov a strát; |
| --- | --- |

(b)

výkaz ziskov a strát;

| (c) | výkaz o zmenách vo vlastnom imaní zahŕňajúci buď:










  (i) | všetky zmeny vo vlastnom iman;



  alebo |
| --- | --- | --- |

(c)

výkaz o zmenách vo vlastnom imaní zahŕňajúci buď:

(i)

všetky zmeny vo vlastnom iman;

| (ii) | zmeny vo vlastnom imaní okrem tých, ktoré sú výsledkom transakcií s majiteľmi vlastného imania v ich spôsobilosti ako majiteľov vlastného imania; |
| --- | --- |

(ii)

zmeny vo vlastnom imaní okrem tých, ktoré sú výsledkom transakcií s majiteľmi vlastného imania v ich spôsobilosti ako majiteľov vlastného imania;

| (d) | výkaz o peňažných tokoch;



  a |
| --- | --- |

(d)

výkaz o peňažných tokoch;

| (e) | poznámky so zhrnutím uplatňovaných účtovných zásad a iné vysvetľujúce poznámky. |
| --- | --- |

(e)

poznámky so zhrnutím uplatňovaných účtovných zásad a iné vysvetľujúce poznámky.

| 9. | Mnohé jednotky prezentujú okrem účtovnej závierky tiež finančný prehľad vypracovaný manažmentom, ktorý opisuje a vysvetľuje hlavné črty finančnej výkonnosti a finančnej pozície jednotky, ako aj hlavné neistoty, ktorým jednotka čelí. Súčasťou takejto správy môže byť aj prehľad o:






  (a) | hlavných faktoroch a vplyvoch podmieňujúcich finančnú výkonnosť, vrátane zmien v prostredí, v ktorom jednotka vykonáva svoje činnosti, o reakcii jednotky na tieto zmeny a ich účinkoch, ako aj o investičnej stratégii jednotky na udržanie a zlepšenie finančnej výkonnosti, vrátane metód uplatňovaných v oblasti dividend, |
| --- | --- | --- |

9.

Mnohé jednotky prezentujú okrem účtovnej závierky tiež finančný prehľad vypracovaný manažmentom, ktorý opisuje a vysvetľuje hlavné črty finančnej výkonnosti a finančnej pozície jednotky, ako aj hlavné neistoty, ktorým jednotka čelí. Súčasťou takejto správy môže byť aj prehľad o:

(a)

hlavných faktoroch a vplyvoch podmieňujúcich finančnú výkonnosť, vrátane zmien v prostredí, v ktorom jednotka vykonáva svoje činnosti, o reakcii jednotky na tieto zmeny a ich účinkoch, ako aj o investičnej stratégii jednotky na udržanie a zlepšenie finančnej výkonnosti, vrátane metód uplatňovaných v oblasti dividend,

| (b) | zdrojoch financovania jednotky a o cieľovom pomere záväzkov k vlastnému imaniu, |
| --- | --- |

(b)

zdrojoch financovania jednotky a o cieľovom pomere záväzkov k vlastnému imaniu,

| (c) | zdrojoch jednotky, ktoré nie sú zahrnuté do súvahy v zmysle IFRS. |
| --- | --- |

(c)

zdrojoch jednotky, ktoré nie sú zahrnuté do súvahy v zmysle IFRS.

| 10. | Mnohé jednotky prezentujú okrem účtovnej závierky tiež správy a výkazy, ako napríklad správy o stave životného prostredia a výkazy o pridanej hodnote, najmä v odvetviach, v ktorých sa kladie zvýšený dôraz na environmentálne faktory, a kde zamestnanci tvoria dôležitú skupinu používateľov. Na výkazy a správy, ktoré nie sú súčasťou účtovnej závierky sa nevzťahujú IFRS. |
| --- | --- |

10.

Mnohé jednotky prezentujú okrem účtovnej závierky tiež správy a výkazy, ako napríklad správy o stave životného prostredia a výkazy o pridanej hodnote, najmä v odvetviach, v ktorých sa kladie zvýšený dôraz na environmentálne faktory, a kde zamestnanci tvoria dôležitú skupinu používateľov. Na výkazy a správy, ktoré nie sú súčasťou účtovnej závierky sa nevzťahujú IFRS.

DEFINÍCIE

| 11. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Nevykonateľný znamená, že požiadavka sa považuje za nevykonateľnú, ak ju jednotka, aj napriek všestrannému úsiliu, nemôže uplatniť.


  Štandardy medzinárodného finančného vykazovania (IFRS) sú štandardy a interpretácie, ktoré uplatňuje výbor pre Medzinárodné účtovné štandardy. Tieto štandardy zahŕňajú:









  (a) | Štandardy medzinárodného finančného vykazovania, |
| --- | --- | --- |

11.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

(a)

Štandardy medzinárodného finančného vykazovania,

| (b) | Medzinárodné účtovné štandardy,



  a |
| --- | --- |

(b)

Medzinárodné účtovné štandardy,

| (c) | interpretácie výboru pre Interpretáciu medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo predchádzajúceho Stáleho interpretačného výboru (SIC). |
| --- | --- |

(c)

interpretácie výboru pre Interpretáciu medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo predchádzajúceho Stáleho interpretačného výboru (SIC).

| 12. | Pri posudzovaní toho, či vynechanie alebo chybné uvedenie môže ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov, a teda ho možno považovať za významné, je potrebné zohľadniť vlastnosti týchto používateľov. V odseku 25 Rámcovej osnovy pre zostavovanie a prezentáciu účtovnej závierky sa uvádza, že sa „predpokladajú primerané znalosti používateľov v obchodných a ekonomických činnostiach a v oblasti účtovníctva a ochota preštudovať si informácie s primeranou svedomitosťou“. Preto je pri posudzovaní potrebné zvážiť, do akej miery môžu byť takto definovaní používatelia ovplyvnení pri prijímaní ekonomických rozhodnutí. |
| --- | --- |

12.

Pri posudzovaní toho, či vynechanie alebo chybné uvedenie môže ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov, a teda ho možno považovať za významné, je potrebné zohľadniť vlastnosti týchto používateľov. V odseku 25 Rámcovej osnovy pre zostavovanie a prezentáciu účtovnej závierky sa uvádza, že sa „predpokladajú primerané znalosti používateľov v obchodných a ekonomických činnostiach a v oblasti účtovníctva a ochota preštudovať si informácie s primeranou svedomitosťou“. Preto je pri posudzovaní potrebné zvážiť, do akej miery môžu byť takto definovaní používatelia ovplyvnení pri prijímaní ekonomických rozhodnutí.

VŠEOBECNÉ ÚVAHY

Verný a pravdivý obraz a súlad s IFRS

| 13. | Účtovná závierka by mala verne prezentovať finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky. Verný a pravdivý obraz si vyžaduje presnú prezentáciu účinkov transakcií, iných udalostí a podmienok v súlade s definíciami a kritériami vykazovania majetku, záväzkov, nákladov a výnosov, ako ich stanovuje Rámcová osnova. Pri uplatňovaní IFRS, v prípade potreby s dodatočným zverejnením, by mala byť výsledkom účtovná závierka spĺňajúca kritériá verného a pravdivého obrazu. |
| --- | --- |

13.

Účtovná závierka by mala verne prezentovať finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky. Verný a pravdivý obraz si vyžaduje presnú prezentáciu účinkov transakcií, iných udalostí a podmienok v súlade s definíciami a kritériami vykazovania majetku, záväzkov, nákladov a výnosov, ako ich stanovuje Rámcová osnova. Pri uplatňovaní IFRS, v prípade potreby s dodatočným zverejnením, by mala byť výsledkom účtovná závierka spĺňajúca kritériá verného a pravdivého obrazu.

| 14. | Jednotka, ktorej účtovná závierka je v súlade s požiadavkami IFRS, je povinná pripraviť výslovné a neobmedzené prehlásenie o súlade v poznámkach. Prehlásenie o súlade účtovnej závierky s požiadavkami IFRS možno predložiť len vtedy, ak účtovná závierka vyhovuje všetkým požiadavkám IFRS. |
| --- | --- |

14.

Jednotka, ktorej účtovná závierka je v súlade s požiadavkami IFRS, je povinná pripraviť výslovné a neobmedzené prehlásenie o súlade v poznámkach. Prehlásenie o súlade účtovnej závierky s požiadavkami IFRS možno predložiť len vtedy, ak účtovná závierka vyhovuje všetkým požiadavkám IFRS.

| 15. | Dodržaním uplatniteľných požiadaviek IFRS možno prakticky vždy dosiahnuť verný a pravdivý obraz. Predpokladom verného a pravdivého obrazu je tiež, aby jednotka:






  (a) | zavádzala a uplatňovala účtovné metódy v súlade s IAS 8 Účtovné metódy, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. IAS 8 stanovuje poradie, v ktorom manažment uplatňuje referenčné dokumenty v prípadoch, ak sa na konkrétnu položku priamo nevzťahuje žiadny štandard ani interpretácia; |
| --- | --- | --- |

15.

Dodržaním uplatniteľných požiadaviek IFRS možno prakticky vždy dosiahnuť verný a pravdivý obraz. Predpokladom verného a pravdivého obrazu je tiež, aby jednotka:

(a)

zavádzala a uplatňovala účtovné metódy v súlade s IAS 8 Účtovné metódy, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. IAS 8 stanovuje poradie, v ktorom manažment uplatňuje referenčné dokumenty v prípadoch, ak sa na konkrétnu položku priamo nevzťahuje žiadny štandard ani interpretácia;

| (b) | prezentovala údaje, vrátane účtovných metód, takým spôsobom, ktorý poskytuje relevantné, spoľahlivé, porovnateľné a zrozumiteľné informácie; a |
| --- | --- |

(b)

prezentovala údaje, vrátane účtovných metód, takým spôsobom, ktorý poskytuje relevantné, spoľahlivé, porovnateľné a zrozumiteľné informácie; a

| (c) | zabezpečila dodatočné zverejnenia, v prípade, že súlad so špecifickými požiadavkami IFRS nie je na dostatočnej úrovni, aby umožňoval používateľom porozumieť účinkom konkrétnych transakcií, iných udalostí a podmienok finančnej pozície a finančnej výkonnosti jednotky. |
| --- | --- |

(c)

zabezpečila dodatočné zverejnenia, v prípade, že súlad so špecifickými požiadavkami IFRS nie je na dostatočnej úrovni, aby umožňoval používateľom porozumieť účinkom konkrétnych transakcií, iných udalostí a podmienok finančnej pozície a finančnej výkonnosti jednotky.

| 16. | Nevhodné účtovné metódy sa nedajú napraviť ani zverejnením použitých účtovných metód, ani poznámkami alebo vysvetľujúcim materiálom. |
| --- | --- |

16.

Nevhodné účtovné metódy sa nedajú napraviť ani zverejnením použitých účtovných metód, ani poznámkami alebo vysvetľujúcim materiálom.

| 17. | Ak by vo výnimočných prípadoch manažment dospel k záveru, že dodržanie súladu s niektorým štandardom alebo interpretáciou by bolo v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, jednotka sa od takejto požiadavky odchýli spôsobom stanoveným v odseku 18, v prípade, že to vyžaduje resp. umožňuje príslušný regulačný rámec. |
| --- | --- |

17.

Ak by vo výnimočných prípadoch manažment dospel k záveru, že dodržanie súladu s niektorým štandardom alebo interpretáciou by bolo v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, jednotka sa od takejto požiadavky odchýli spôsobom stanoveným v odseku 18, v prípade, že to vyžaduje resp. umožňuje príslušný regulačný rámec.

| 18. | V prípade odchýlky od ľubovoľnej požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie v súlade s článkom 17 jednotka zverejní:










  (a) | že manažment dospel k záveru, že účtovná závierka verne prezentuje finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky; |
| --- | --- | --- |

18.

V prípade odchýlky od ľubovoľnej požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie v súlade s článkom 17 jednotka zverejní:

(a)

že manažment dospel k záveru, že účtovná závierka verne prezentuje finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky;

| (b) | že okrem odchýlky od predmetnej požiadavky v snahe dosiahnuť verný a pravdivý obraz, inak vo všetkých aspektoch dodržala požiadavky príslušných štandardov a interpretácií; |
| --- | --- |

(b)

že okrem odchýlky od predmetnej požiadavky v snahe dosiahnuť verný a pravdivý obraz, inak vo všetkých aspektoch dodržala požiadavky príslušných štandardov a interpretácií;

| (c) | názov štandardu alebo interpretácie, od ktorej sa jednotka odchýlila, charakter odchýlky, vrátane postupu inak vyžadovaného štandardom alebo interpretáciou, dôvod, prečo by bol postup za daných okolností zavádzajúci do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky stanoveným v Rámcovej osnove a s charakterom prijatej úpravy;



  a |
| --- | --- |

(c)

názov štandardu alebo interpretácie, od ktorej sa jednotka odchýlila, charakter odchýlky, vrátane postupu inak vyžadovaného štandardom alebo interpretáciou, dôvod, prečo by bol postup za daných okolností zavádzajúci do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky stanoveným v Rámcovej osnove a s charakterom prijatej úpravy;

| (d) | pre každé prezentované obdobie finančné dopady odchýlky pre každú položku účtovnej závierky, ktoré by boli inak vykázané v súlade s požiadavkou. |
| --- | --- |

(d)

pre každé prezentované obdobie finančné dopady odchýlky pre každú položku účtovnej závierky, ktoré by boli inak vykázané v súlade s požiadavkou.

| 19. | Ak v predchádzajúcom období došlo k odchýlke od požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie zo strany jednotky a táto odchýlka má vplyv na sumy vykazované v účtovnej závierke za aktuálne obdobie, urobí jednotka zverejnenia v zmysle bodov (c) a (d) odseku 18. |
| --- | --- |

19.

Ak v predchádzajúcom období došlo k odchýlke od požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie zo strany jednotky a táto odchýlka má vplyv na sumy vykazované v účtovnej závierke za aktuálne obdobie, urobí jednotka zverejnenia v zmysle bodov (c) a (d) odseku 18.

| 20. | Odsek 19 sa uplatňuje napríklad vtedy, ak došlo zo strany jednotky v predchádzajúcom období k odchýlke od požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie v súvislosti s ocenením majetku alebo záväzkov a táto odchýlka má vplyv na ocenenie zmien v majetku a záväzkoch vykazovaných v účtovnej závierke za aktuálne obdobie. |
| --- | --- |

20.

Odsek 19 sa uplatňuje napríklad vtedy, ak došlo zo strany jednotky v predchádzajúcom období k odchýlke od požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie v súvislosti s ocenením majetku alebo záväzkov a táto odchýlka má vplyv na ocenenie zmien v majetku a záväzkoch vykazovaných v účtovnej závierke za aktuálne obdobie.

| 21. | Ak by vo výnimočných prípadoch manažment dospel k záveru, že dodržanie požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie by bolo natoľko zavádzajúce, že by bolo v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, avšak príslušný regulačný rámec neumožňuje odchýlku od tejto požiadavky, je jednotka povinná, v čo najvyššej možnej miere, obmedziť vnímané zavádzajúce účinky dodržania tejto požiadavky zverejnením:










  (a) | názvu príslušného štandardu alebo interpretácie, charakter predmetnej požiadavky a dôvod, prečo by bolo dodržanie tejto požiadavky podľa záveru manažmentu zavádzajúce do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova;


  a |
| --- | --- | --- |

21.

Ak by vo výnimočných prípadoch manažment dospel k záveru, že dodržanie požiadavky niektorého štandardu alebo interpretácie by bolo natoľko zavádzajúce, že by bolo v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, avšak príslušný regulačný rámec neumožňuje odchýlku od tejto požiadavky, je jednotka povinná, v čo najvyššej možnej miere, obmedziť vnímané zavádzajúce účinky dodržania tejto požiadavky zverejnením:

(a)

názvu príslušného štandardu alebo interpretácie, charakter predmetnej požiadavky a dôvod, prečo by bolo dodržanie tejto požiadavky podľa záveru manažmentu zavádzajúce do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova;

| (b) | úprav jednotlivých položiek v účtovnej závierke, ktoré sú podľa manažmentu potrebné na dosiahnutie verného a pravdivého obrazu za každé prezentované obdobie. |
| --- | --- |

(b)

úprav jednotlivých položiek v účtovnej závierke, ktoré sú podľa manažmentu potrebné na dosiahnutie verného a pravdivého obrazu za každé prezentované obdobie.

| 22. | Pre účely odsekov 17-21 je položka informácií v rozpore s cieľom účtovnej závierky vtedy, ak neverne prezentuje transakcie, iné udalosti a podmienky, ktoré má za cieľ prezentovať alebo sa očakáva, že by mala prezentovať, v dôsledku čoho môže dôjsť pravdepodobne k ovplyvneniu ekonomických rozhodnutí používateľov účtovnej závierky. Pri posudzovaní toho, či by bol súlad s určitou požiadavkou niektorého štandardu alebo interpretácie zavádzajúci do tej miery, že by bol v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, zvažuje manažment nasledovné:






  (a) | čo je príčinou toho, že za daných okolností nedochádza k splneniu cieľov účtovnej závierky;
  a |
| --- | --- | --- |

22.

Pre účely odsekov 17-21 je položka informácií v rozpore s cieľom účtovnej závierky vtedy, ak neverne prezentuje transakcie, iné udalosti a podmienky, ktoré má za cieľ prezentovať alebo sa očakáva, že by mala prezentovať, v dôsledku čoho môže dôjsť pravdepodobne k ovplyvneniu ekonomických rozhodnutí používateľov účtovnej závierky. Pri posudzovaní toho, či by bol súlad s určitou požiadavkou niektorého štandardu alebo interpretácie zavádzajúci do tej miery, že by bol v rozpore s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova, zvažuje manažment nasledovné:

(a)

čo je príčinou toho, že za daných okolností nedochádza k splneniu cieľov účtovnej závierky;

a

| (b) | nakoľko sa situácia jednotky líši od situácie iných jednotiek, ktoré dodržiavajú danú požiadavku. Ak iné jednotky za porovnateľných okolností dodržiavajú danú požiadavku, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že dodržanie tejto požiadavky jednotkou by nebolo zavádzajúce do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova. |
| --- | --- |

(b)

nakoľko sa situácia jednotky líši od situácie iných jednotiek, ktoré dodržiavajú danú požiadavku. Ak iné jednotky za porovnateľných okolností dodržiavajú danú požiadavku, existuje vyvrátiteľný predpoklad, že dodržanie tejto požiadavky jednotkou by nebolo zavádzajúce do tej miery, že výsledkom by bol rozpor s cieľom účtovnej závierky, ako ho stanovuje Rámcová osnova.

Nepretržitá činnosť

| 23. | Pri zostavovaní účtovnej závierky manažment zhodnotí, či je jednotka schopná pokračovať v nepretržitej činnosti. Účtovná závierka by mala byť zostavená za predpokladu nepretržitej činnosti, okrem prípadov, ak manažment zamýšľa buď likvidovať jednotku, alebo sa vzdať obchodovania, alebo ak nemá žiadnu inú reálnu alternatívu než jeden z týchto krokov. Ak manažment pri príprave svojho hodnotenia dospeje k záveru, že existujú významné neistoty súvisiace s udalosťami alebo podmienkami, ktoré môžu viesť k významným pochybnostiam o schopnosti jednotky pokračovať v nepretržitej činnosti, budú tieto neistoty zverejnené. Ak účtovná závierka nie je zostavená s predpokladom pokračovania v nepretržitej činnosti, tento fakt bude zverejnený spolu s predpokladmi, z ktorých sa vychádzalo pri zostavení účtovnej závierky a príčinou, prečo sa jednotka nepovažuje za nepretržitú činnosť. |
| --- | --- |

23.

Pri zostavovaní účtovnej závierky manažment zhodnotí, či je jednotka schopná pokračovať v nepretržitej činnosti. Účtovná závierka by mala byť zostavená za predpokladu nepretržitej činnosti, okrem prípadov, ak manažment zamýšľa buď likvidovať jednotku, alebo sa vzdať obchodovania, alebo ak nemá žiadnu inú reálnu alternatívu než jeden z týchto krokov. Ak manažment pri príprave svojho hodnotenia dospeje k záveru, že existujú významné neistoty súvisiace s udalosťami alebo podmienkami, ktoré môžu viesť k významným pochybnostiam o schopnosti jednotky pokračovať v nepretržitej činnosti, budú tieto neistoty zverejnené. Ak účtovná závierka nie je zostavená s predpokladom pokračovania v nepretržitej činnosti, tento fakt bude zverejnený spolu s predpokladmi, z ktorých sa vychádzalo pri zostavení účtovnej závierky a príčinou, prečo sa jednotka nepovažuje za nepretržitú činnosť.

| 24. | Pri posudzovaní, či je predpoklad nepretržitej činnosti jednotky správny, berie manažment do úvahy všetky dostupné informácie pre najbližšie obdobie, ktorého dĺžka nie je ohraničená, mala by však byť najmenej 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Dôkladnosť posudzovania závisí od konkrétnych okolností v jednotlivých prípadoch. Ak bola jednotka v minulosti prevažne zisková a mala dobrý prístup k finančným zdrojom, je aj bez detailnej analýzy oprávnený záver, že v účtovníctve možno vychádzať z nepretržitej činnosti. V ostatných prípadoch môže manažment považovať za potrebné zvážiť množstvo faktorov týkajúcich sa súčasnej a očakávanej ziskovosti, splátkových kalendárov dlhov a potenciálnych zdrojov náhradného financovania predtým než sa uistí, že používanie predpokladu nepretržitej činnosti je správne. |
| --- | --- |

24.

Pri posudzovaní, či je predpoklad nepretržitej činnosti jednotky správny, berie manažment do úvahy všetky dostupné informácie pre najbližšie obdobie, ktorého dĺžka nie je ohraničená, mala by však byť najmenej 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Dôkladnosť posudzovania závisí od konkrétnych okolností v jednotlivých prípadoch. Ak bola jednotka v minulosti prevažne zisková a mala dobrý prístup k finančným zdrojom, je aj bez detailnej analýzy oprávnený záver, že v účtovníctve možno vychádzať z nepretržitej činnosti. V ostatných prípadoch môže manažment považovať za potrebné zvážiť množstvo faktorov týkajúcich sa súčasnej a očakávanej ziskovosti, splátkových kalendárov dlhov a potenciálnych zdrojov náhradného financovania predtým než sa uistí, že používanie predpokladu nepretržitej činnosti je správne.

Akruálny princíp účtovníctva

| 25. | S výnimkou údajov o peňažných tokoch zostaví jednotka svoju účtovnú závierku podľa akruálneho princípu účtovníctva. |
| --- | --- |

25.

S výnimkou údajov o peňažných tokoch zostaví jednotka svoju účtovnú závierku podľa akruálneho princípu účtovníctva.

| 26. | Pri uplatnení akruálneho princípu účtovníctva sa položky vykazujú či už ako majetok, záväzky, vlastné imanie, náklady a výnosy (prvky účtovnej závierky) vtedy, ak vyhovujú definíciám a kritériám vykazovania týchto prvkov v Rámcovej osnove. |
| --- | --- |

26.

Pri uplatnení akruálneho princípu účtovníctva sa položky vykazujú či už ako majetok, záväzky, vlastné imanie, náklady a výnosy (prvky účtovnej závierky) vtedy, ak vyhovujú definíciám a kritériám vykazovania týchto prvkov v Rámcovej osnove.

Konzistentnosť prezentácie

| 27. | Spôsob prezentácie a klasifikácie položiek účtovnej závierky by sa medzi jednotlivými obdobiami nemal meniť, okrem týchto výnimiek:










  (a) | ak je na základe podstatnej zmeny predmetu činnosti jednotky alebo previerky jeho účtovnej závierky zrejmé, že vzhľadom na kritériá IAS 8 týkajúce sa výberu a uplatňovania účtovných metód by bol pre jednotku vhodnejší iný spôsob prezentácie alebo klasifikácie;



  alebo |
| --- | --- | --- |

27.

Spôsob prezentácie a klasifikácie položiek účtovnej závierky by sa medzi jednotlivými obdobiami nemal meniť, okrem týchto výnimiek:

(a)

ak je na základe podstatnej zmeny predmetu činnosti jednotky alebo previerky jeho účtovnej závierky zrejmé, že vzhľadom na kritériá IAS 8 týkajúce sa výberu a uplatňovania účtovných metód by bol pre jednotku vhodnejší iný spôsob prezentácie alebo klasifikácie;

| (b) | ak si úpravu prezentácie vyžaduje niektorý štandard alebo interpretácia. |
| --- | --- |

(b)

ak si úpravu prezentácie vyžaduje niektorý štandard alebo interpretácia.

| 28. | Potreba úprav v prezentácii účtovnej závierky môže vyplynúť z významnej akvizície alebo vyradenia alebo z previerky prezentácie účtovnej závierky. Zmena spôsobu prezentácie účtovnej závierky jednotky je vhodná len vtedy, ak sú výsledkom novej prezentácie spoľahlivé a užitočnejšie informácie pre používateľov účtovnej závierky a nie sú pochybnosti o dlhodobej stálosti zmenenej štruktúry, čo znamená, že porovnateľnosť nie je znehodnotená. V rámci takýchto zmien spôsobu prezentácie vykoná jednotka opätovnú klasifikáciu porovnateľných informácií v súlade s odsekmi 38 a 39. |
| --- | --- |

28.

Potreba úprav v prezentácii účtovnej závierky môže vyplynúť z významnej akvizície alebo vyradenia alebo z previerky prezentácie účtovnej závierky. Zmena spôsobu prezentácie účtovnej závierky jednotky je vhodná len vtedy, ak sú výsledkom novej prezentácie spoľahlivé a užitočnejšie informácie pre používateľov účtovnej závierky a nie sú pochybnosti o dlhodobej stálosti zmenenej štruktúry, čo znamená, že porovnateľnosť nie je znehodnotená. V rámci takýchto zmien spôsobu prezentácie vykoná jednotka opätovnú klasifikáciu porovnateľných informácií v súlade s odsekmi 38 a 39.

Významnosť a zoskupovanie

| 29. | V účtovnej závierke je potrebné osobitne prezentovať každú významnú skupinu podobných položiek. Položky odlišného charakteru alebo funkcie je potrebné prezentovať oddelene, s výnimkou málo významných položiek. |
| --- | --- |

29.

V účtovnej závierke je potrebné osobitne prezentovať každú významnú skupinu podobných položiek. Položky odlišného charakteru alebo funkcie je potrebné prezentovať oddelene, s výnimkou málo významných položiek.

| 30. | Účtovná závierka je výsledkom spracovania veľkého množstva transakcií alebo iných udalostí, ktoré sú zoskupované do tried podľa ich charakteru alebo funkcie. Výsledkom procesov zoskupovania a klasifikácie je prezentácia súhrnných a klasifikovaných údajov, ktoré tvoria riadkové položky či už priamo v súvahe, vo výkaze ziskov a strát, vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch alebo v poznámkach. Ak riadková položka nie je významná samostatne, zoskupí sa, či už v samotných výkazoch alebo v poznámkach, s inými položkami. Položka, ktorá nie je dostatočne významná na osobitnú prezentáciu priamo vo výkazoch, môže byť aj napriek tomu dostatočne významná na osobitnú prezentáciu v poznámkach. |
| --- | --- |

30.

Účtovná závierka je výsledkom spracovania veľkého množstva transakcií alebo iných udalostí, ktoré sú zoskupované do tried podľa ich charakteru alebo funkcie. Výsledkom procesov zoskupovania a klasifikácie je prezentácia súhrnných a klasifikovaných údajov, ktoré tvoria riadkové položky či už priamo v súvahe, vo výkaze ziskov a strát, vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch alebo v poznámkach. Ak riadková položka nie je významná samostatne, zoskupí sa, či už v samotných výkazoch alebo v poznámkach, s inými položkami. Položka, ktorá nie je dostatočne významná na osobitnú prezentáciu priamo vo výkazoch, môže byť aj napriek tomu dostatočne významná na osobitnú prezentáciu v poznámkach.

| 31. | Uplatňovanie princípu významnosti znamená, že konkrétnu požiadavku niektorého štandardu alebo interpretácie na zverejnenie nie je potrebné dodržať, ak sa nejedná o významnú informáciu. |
| --- | --- |

31.

Uplatňovanie princípu významnosti znamená, že konkrétnu požiadavku niektorého štandardu alebo interpretácie na zverejnenie nie je potrebné dodržať, ak sa nejedná o významnú informáciu.

Kompenzovanie

| 32. | Majetok a záväzky, ako aj náklady a výnosy sa nekompenzujú, pokiaľ to výslovne nevyžaduje alebo nedovoľuje príslušný štandard alebo interpretácia. |
| --- | --- |

32.

Majetok a záväzky, ako aj náklady a výnosy sa nekompenzujú, pokiaľ to výslovne nevyžaduje alebo nedovoľuje príslušný štandard alebo interpretácia.

| 33. | Je dôležité, aby boli majetok a záväzky, ako aj náklady a výnosy vykazované osobitne. Kompenzovanie vo výkaze ziskov a strát alebo v súvahe, okrem prípadov, keď kompenzovanie objasňuje charakter danej transakcie alebo udalosti, znižuje schopnosť používateľov porozumieť transakciám, iným udalostiam a podmienkam, ktoré nastali, a zhodnotiť budúce peňažné toky jednotky. Oceňovanie majetku v čistej hodnote zníženej o príspevky - napríklad príspevky na zastaralé zásoby a príspevky na pochybné pohľadávky - sa nepovažuje za kompenzovanie. |
| --- | --- |

33.

Je dôležité, aby boli majetok a záväzky, ako aj náklady a výnosy vykazované osobitne. Kompenzovanie vo výkaze ziskov a strát alebo v súvahe, okrem prípadov, keď kompenzovanie objasňuje charakter danej transakcie alebo udalosti, znižuje schopnosť používateľov porozumieť transakciám, iným udalostiam a podmienkam, ktoré nastali, a zhodnotiť budúce peňažné toky jednotky. Oceňovanie majetku v čistej hodnote zníženej o príspevky - napríklad príspevky na zastaralé zásoby a príspevky na pochybné pohľadávky - sa nepovažuje za kompenzovanie.

| 34. | IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti definuje termín výnos a vyžaduje, aby bol oceňovaný reálnou hodnotou s ohľadom na prijaté alebo očakávané príjmy, berúc pritom do úvahy všetky obchodné zľavy a objemové rabaty, ktoré jednotka poskytuje. V rámci svojich bežných činností vykonáva jednotka iné transakcie, ktoré sa nepodieľajú na tvorbe výnosu, avšak súvisia s hlavnými činnosťami generujúcimi tento výnos. Výsledky takýchto transakcií sa prezentujú, keď táto prezentácia odráža podstatu danej transakcie alebo inej udalosti, priradením súvisiacich nákladov výnosu vynaložených na tú istú transakciu. Napríklad:






  (a) | zisky a straty z vyradenia dlhodobého majetku, vrátane investícií a prevádzkového majetku, sa vykazujú tak, že sa od výnosov z vyradenia odpočíta účtovná hodnota majetku a súvisiaca odbytová réžia; |
| --- | --- | --- |

34.

IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti definuje termín výnos a vyžaduje, aby bol oceňovaný reálnou hodnotou s ohľadom na prijaté alebo očakávané príjmy, berúc pritom do úvahy všetky obchodné zľavy a objemové rabaty, ktoré jednotka poskytuje. V rámci svojich bežných činností vykonáva jednotka iné transakcie, ktoré sa nepodieľajú na tvorbe výnosu, avšak súvisia s hlavnými činnosťami generujúcimi tento výnos. Výsledky takýchto transakcií sa prezentujú, keď táto prezentácia odráža podstatu danej transakcie alebo inej udalosti, priradením súvisiacich nákladov výnosu vynaložených na tú istú transakciu. Napríklad:

(a)

zisky a straty z vyradenia dlhodobého majetku, vrátane investícií a prevádzkového majetku, sa vykazujú tak, že sa od výnosov z vyradenia odpočíta účtovná hodnota majetku a súvisiaca odbytová réžia;

| (b) | výdavky v súvislosti s rezervou, ktorá je vykazovaná v zmysle IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetoka je refundovaná na základe zmluvnej dohody s treťou stranou (napríklad. záručná zmluva s dodávateľom), možno kompenzovať príslušnou náhradou. |
| --- | --- |

(b)

výdavky v súvislosti s rezervou, ktorá je vykazovaná v zmysle IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetoka je refundovaná na základe zmluvnej dohody s treťou stranou (napríklad. záručná zmluva s dodávateľom), možno kompenzovať príslušnou náhradou.

| 35. | Okrem toho, zisky a straty zo skupiny podobných transakcií sa vykazujú podľa čistého základu, ako príklady možno uviesť kurzové zisky a straty alebo zisky a straty týkajúce sa finančných nástrojov držaných na obchodovanie. Ak sú však takéto zisky a straty významné, vykazujú sa osobitne. |
| --- | --- |

35.

Okrem toho, zisky a straty zo skupiny podobných transakcií sa vykazujú podľa čistého základu, ako príklady možno uviesť kurzové zisky a straty alebo zisky a straty týkajúce sa finančných nástrojov držaných na obchodovanie. Ak sú však takéto zisky a straty významné, vykazujú sa osobitne.

Porovnateľné informácie

| 36. | Okrem prípadov, keď to príslušný štandard alebo interpretácia umožňuje alebo inak vyžaduje, mali by sa ku všetkým sumám vykazovaným v účtovnej závierke zverejňovať porovnateľné informácie za predchádzajúce obdobie. Ak je to pre zrozumiteľnosť účtovnej závierky za bežné obdobie dôležité, mali by byťsúčasťou porovnateľných informácií aj slovné opisy a priblíženia. |
| --- | --- |

36.

Okrem prípadov, keď to príslušný štandard alebo interpretácia umožňuje alebo inak vyžaduje, mali by sa ku všetkým sumám vykazovaným v účtovnej závierke zverejňovať porovnateľné informácie za predchádzajúce obdobie. Ak je to pre zrozumiteľnosť účtovnej závierky za bežné obdobie dôležité, mali by byťsúčasťou porovnateľných informácií aj slovné opisy a priblíženia.

| 37. | V niektorých prípadoch sú takéto slovné opisy v účtovnej závierke alebo závierkach za predchádzajúce obdobie(a) relevantné aj pre bežné obdobie. Napríklad v bežnom období sú zverejnené údaje o právnom spore, ktorého výsledok bol k poslednému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, stále neistý a ešte je v procese riešenia. Takáto informácia o tom, že k poslednému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha existovala neistota a o opatreniach, ktoré boli počas tohto obdobia podniknuté na jej odstránenie, môže byť pre používateľov užitočná. |
| --- | --- |

37.

V niektorých prípadoch sú takéto slovné opisy v účtovnej závierke alebo závierkach za predchádzajúce obdobie(a) relevantné aj pre bežné obdobie. Napríklad v bežnom období sú zverejnené údaje o právnom spore, ktorého výsledok bol k poslednému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, stále neistý a ešte je v procese riešenia. Takáto informácia o tom, že k poslednému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha existovala neistota a o opatreniach, ktoré boli počas tohto obdobia podniknuté na jej odstránenie, môže byť pre používateľov užitočná.

| 38. | Ak sa zmenil spôsob prezentácie alebo klasifikácie položiek účtovnej závierky, je potrebné opätovne klasifikovať porovnateľné sumy, okrem prípadov, keď je to prakticky neuskutočniteľné. Pri opätovnej klasifikácii porovnateľných súm jednotka zverejní:










  (a) | charakter opätovnej klasifikácie; |
| --- | --- | --- |

38.

Ak sa zmenil spôsob prezentácie alebo klasifikácie položiek účtovnej závierky, je potrebné opätovne klasifikovať porovnateľné sumy, okrem prípadov, keď je to prakticky neuskutočniteľné. Pri opätovnej klasifikácii porovnateľných súm jednotka zverejní:

(a)

charakter opätovnej klasifikácie;

| (b) | sumu každej položky alebo skupiny položiek, ktoré sú predmetom opätovnej klasifikácie;



  a |
| --- | --- |

(b)

sumu každej položky alebo skupiny položiek, ktoré sú predmetom opätovnej klasifikácie;

| (c) | dôvod opätovnej klasifikácie; a |
| --- | --- |

(c)

dôvod opätovnej klasifikácie; a

| 39. | Ak je opätovná klasifikáciu porovnateľných položiek prakticky neuskutočniteľná, jednotka zverejní:










  (a) | dôvod, prečo sa neuskutočnila opätovná klasifikácia súm;



  a |
| --- | --- | --- |

39.

Ak je opätovná klasifikáciu porovnateľných položiek prakticky neuskutočniteľná, jednotka zverejní:

(a)

dôvod, prečo sa neuskutočnila opätovná klasifikácia súm;

| (b) | charakter úprav, ktoré by sa boli uskutočnili na základe opätovnej klasifikácie súm. |
| --- | --- |

(b)

charakter úprav, ktoré by sa boli uskutočnili na základe opätovnej klasifikácie súm.

| 40. | Zvýšenie vzájomnej porovnateľnosti údajov medzi jednotlivými obdobiami napomáha používateľom pri prijímaní ekonomických rozhodnutí predovšetkým tým, že umožňuje zhodnotenie trendov vo finančných informáciách na prediktívne účely. Za určitých okolností sa môže opätovná klasifikácia porovnateľných informácií za konkrétne predchádzajúce obdobie na zabezpečenie porovnateľnosti s bežným obdobím ukázať ako prakticky neuskutočniteľná. Napríklad údaje za minulé obdobie alebo obdobia nemuseli byť zhromaždené spôsobom, ktorý umožňuje opätovnú klasifikáciu, pričom sa nedajú znovu vytvoriť. |
| --- | --- |

40.

Zvýšenie vzájomnej porovnateľnosti údajov medzi jednotlivými obdobiami napomáha používateľom pri prijímaní ekonomických rozhodnutí predovšetkým tým, že umožňuje zhodnotenie trendov vo finančných informáciách na prediktívne účely. Za určitých okolností sa môže opätovná klasifikácia porovnateľných informácií za konkrétne predchádzajúce obdobie na zabezpečenie porovnateľnosti s bežným obdobím ukázať ako prakticky neuskutočniteľná. Napríklad údaje za minulé obdobie alebo obdobia nemuseli byť zhromaždené spôsobom, ktorý umožňuje opätovnú klasifikáciu, pričom sa nedajú znovu vytvoriť.

| 41. | Požadované úpravy porovnateľných informácií požadované v prípade zmien účtovných metód jednotky pri oprave chyby sú predmetom IAS 8. |
| --- | --- |

41.

Požadované úpravy porovnateľných informácií požadované v prípade zmien účtovných metód jednotky pri oprave chyby sú predmetom IAS 8.

ŠTRUKTÚRA A OBSAH

Úvod

| 42. | Tento štandard vyžaduje konkrétne zverejnenia priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát a vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vyžaduje zverejnenie ďalších riadkových položiek buď priamo v týchto výkazoch alebo v poznámkach. Požiadavky na prezentáciu výkazu o peňažných tokoch stanovuje IAS 7. |
| --- | --- |

42.

Tento štandard vyžaduje konkrétne zverejnenia priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát a vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vyžaduje zverejnenie ďalších riadkových položiek buď priamo v týchto výkazoch alebo v poznámkach. Požiadavky na prezentáciu výkazu o peňažných tokoch stanovuje IAS 7.

| 43. | V tomto štandarde sa termín „zverejnenie“ občas používa v širokom slova zmysle zahrňujúc položky prezentované jednak priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch, vrátane poznámok. Požiadavky na zverejnenie sú obsahom aj ďalších štandardov a interpretácií. Ak tento alebo iný štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak, sú tieto zverejnenia prezentované buď priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní resp. vo výkaze o peňažných tokoch (podľa toho, čo platí) alebo v poznámkach. |
| --- | --- |

43.

V tomto štandarde sa termín „zverejnenie“ občas používa v širokom slova zmysle zahrňujúc položky prezentované jednak priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch, vrátane poznámok. Požiadavky na zverejnenie sú obsahom aj ďalších štandardov a interpretácií. Ak tento alebo iný štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak, sú tieto zverejnenia prezentované buď priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní resp. vo výkaze o peňažných tokoch (podľa toho, čo platí) alebo v poznámkach.

Identifikácia účtovnej závierky

| 44. | Účtovná závierka by mala byť jasne identifikovaná a odlíšená od ostatných informácií zverejnených v tom istom dokumente. |
| --- | --- |

44.

Účtovná závierka by mala byť jasne identifikovaná a odlíšená od ostatných informácií zverejnených v tom istom dokumente.

| 45. | IFRS platia len pre účtovnú závierku, a teda sa nevzťahujú na iné informácie prezentované vo výročnej správe alebo v inom dokumente. Vzhľadom na to je dôležité, aby boli používatelia schopní rozlíšiť informácie, ktoré sú pripravované na základe IFRS od ostatných informácií, ktoré môžu byt' užitočné pre používateľov, ale nie sú predmetom týchto požiadaviek. |
| --- | --- |

45.

IFRS platia len pre účtovnú závierku, a teda sa nevzťahujú na iné informácie prezentované vo výročnej správe alebo v inom dokumente. Vzhľadom na to je dôležité, aby boli používatelia schopní rozlíšiť informácie, ktoré sú pripravované na základe IFRS od ostatných informácií, ktoré môžu byt' užitočné pre používateľov, ale nie sú predmetom týchto požiadaviek.

| 46. | Všetky súčasti účtovnej závierky by mali byť jasne identifikované. Navyše, ak je to pre správne pochopenie prezentovaných informácií potrebné, mali by byť výrazným spôsobom uvedené nasledujúce informácie:










  (a) | názov vykazujúcej jednotky alebo iné identifikačné údaje a prípadné zmeny týchto informácií od predchádzajúceho dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- | --- |

46.

Všetky súčasti účtovnej závierky by mali byť jasne identifikované. Navyše, ak je to pre správne pochopenie prezentovaných informácií potrebné, mali by byť výrazným spôsobom uvedené nasledujúce informácie:

(a)

názov vykazujúcej jednotky alebo iné identifikačné údaje a prípadné zmeny týchto informácií od predchádzajúceho dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (b) | či sa jedná o účtovnú závierku individuálnej jednotky alebo skupiny jednotiek; |
| --- | --- |

(b)

či sa jedná o účtovnú závierku individuálnej jednotky alebo skupiny jednotiek;

| (c) | dátum, ku ktorému je zostavená súvaha alebo obdobie, na ktoré sa vzťahuje účtovná závierka, podľa toho, čo je relevantné pre príslušnú súčasť účtovnej závierky; |
| --- | --- |

(c)

dátum, ku ktorému je zostavená súvaha alebo obdobie, na ktoré sa vzťahuje účtovná závierka, podľa toho, čo je relevantné pre príslušnú súčasť účtovnej závierky;

| (d) | mena prezentácie v zmysle IAS 21 Účinky zmien v devízových kurzoch;


  a |
| --- | --- |

(d)

mena prezentácie v zmysle IAS 21 Účinky zmien v devízových kurzoch;

| (e) | stupeň zaokrúhľovania používaný pri prezentácii súm v účtovnej závierke. |
| --- | --- |

(e)

stupeň zaokrúhľovania používaný pri prezentácii súm v účtovnej závierke.

| 47. | Požiadavky odseku 46 sú zvyčajne splnené uvádzaním názvov strán a skrátených názvov stĺpcov na každej strane účtovnej závierky. Je potrebné zvážiť a rozhodnúť sa pre najlepší spôsob prezentácie takýchto informácií. Ak je, napríklad, účtovná závierka prezentovaná v elektronickej podobe, nie vždy je rozdelená na samostatné strany; vyššie uvedené prvky sa v takom prípade uvádzajú s takou frekvenciou, aby bolo zabezpečené primerané pochopenie informácií zahrnutých v účtovnej závierke. |
| --- | --- |

47.

Požiadavky odseku 46 sú zvyčajne splnené uvádzaním názvov strán a skrátených názvov stĺpcov na každej strane účtovnej závierky. Je potrebné zvážiť a rozhodnúť sa pre najlepší spôsob prezentácie takýchto informácií. Ak je, napríklad, účtovná závierka prezentovaná v elektronickej podobe, nie vždy je rozdelená na samostatné strany; vyššie uvedené prvky sa v takom prípade uvádzajú s takou frekvenciou, aby bolo zabezpečené primerané pochopenie informácií zahrnutých v účtovnej závierke.

| 48. | Účtovná závierka je často zrozumiteľnejšia, ak sa informácie uvádzajú v tisíckach alebo miliónoch jednotiek meny prezentácie. Toto je prijateľné v prípade, že je zverejnený stupeň zaokrúhľovania v prezentácii a nedochádza k opomenutiu významných informácií. |
| --- | --- |

48.

Účtovná závierka je často zrozumiteľnejšia, ak sa informácie uvádzajú v tisíckach alebo miliónoch jednotiek meny prezentácie. Toto je prijateľné v prípade, že je zverejnený stupeň zaokrúhľovania v prezentácii a nedochádza k opomenutiu významných informácií.

Obdobie vykazovania

| 49. | Účtovná závierka by mala byť prezentovaná aspoň raz ročne. Ak dôjde k zmene dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a ročná účtovná závierka sa vzťahuje na obdobie dlhšie alebo kratšie ako jeden rok, zverejní jednotka, okrem obdobia, ktoré je predmetom účtovnej závierky:










  (a) | dôvod, prečo sa uplatňuje dlhšie alebo kratšie obdobie;



  a |
| --- | --- | --- |

49.

Účtovná závierka by mala byť prezentovaná aspoň raz ročne. Ak dôjde k zmene dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a ročná účtovná závierka sa vzťahuje na obdobie dlhšie alebo kratšie ako jeden rok, zverejní jednotka, okrem obdobia, ktoré je predmetom účtovnej závierky:

(a)

dôvod, prečo sa uplatňuje dlhšie alebo kratšie obdobie;

| (b) | skutočnosť, že porovnateľné sumy pre výkaz ziskov a strát, výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, výkaz o peňažných tokoch a súvisiacich poznámok k výkazom nie sú plne porovnateľné. |
| --- | --- |

(b)

skutočnosť, že porovnateľné sumy pre výkaz ziskov a strát, výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, výkaz o peňažných tokoch a súvisiacich poznámok k výkazom nie sú plne porovnateľné.

| 50. | Za bežných okolností sa účtovná závierka zostavuje vždy za obdobie jedného roka. Niektoré jednotky však z praktických dôvodov dávajú prednosť vykazovaniu, napríklad za obdobie 52 týždňov. Keďže je v takýchto prípadoch nepravdepodobné, že by sa výsledná účtovná závierka významne líšila od závierky za obdobie jedného roka, nie sú voči tomuto postupu z hľadiska tohto štandardu žiadne obmedzenia. |
| --- | --- |

50.

Za bežných okolností sa účtovná závierka zostavuje vždy za obdobie jedného roka. Niektoré jednotky však z praktických dôvodov dávajú prednosť vykazovaniu, napríklad za obdobie 52 týždňov. Keďže je v takýchto prípadoch nepravdepodobné, že by sa výsledná účtovná závierka významne líšila od závierky za obdobie jedného roka, nie sú voči tomuto postupu z hľadiska tohto štandardu žiadne obmedzenia.

Súvaha

Rozlišovanie medzi obežným a neobežným

| 51. | V zmysle odsekov 57-67 uvádza jednotka v súvahe obežný a dlhodobý majetok, ako aj obežné a neobežné záväzky ako oddelené klasifikácie vo svojej účtovnej závierke s výnimkou prípadov, keď prezentácia vychádzajúca z likvidity poskytuje spoľahlivé a relevantnejšie informácie. Ak sa uplatňuje táto výnimka, všetok majetok a záväzky sa uvádzajú všeobecne v poradí ich likvidity. |
| --- | --- |

51.

V zmysle odsekov 57-67 uvádza jednotka v súvahe obežný a dlhodobý majetok, ako aj obežné a neobežné záväzky ako oddelené klasifikácie vo svojej účtovnej závierke s výnimkou prípadov, keď prezentácia vychádzajúca z likvidity poskytuje spoľahlivé a relevantnejšie informácie. Ak sa uplatňuje táto výnimka, všetok majetok a záväzky sa uvádzajú všeobecne v poradí ich likvidity.

| 52. | Nezávisle od zvoleného spôsobu prezentácie zverejní jednotka pri každej riadkovej položke majetku a záväzkov obsahujúcej kombináciu súm, ktoré majú byť navrátené alebo uhradené (a) do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a (b) neskôr ako do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, očakávanú sumu, ktorá má byť navrátená alebo uhradená po viac ako 12 mesiacoch. |
| --- | --- |

52.

Nezávisle od zvoleného spôsobu prezentácie zverejní jednotka pri každej riadkovej položke majetku a záväzkov obsahujúcej kombináciu súm, ktoré majú byť navrátené alebo uhradené (a) do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a (b) neskôr ako do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, očakávanú sumu, ktorá má byť navrátená alebo uhradená po viac ako 12 mesiacoch.

| 53. | Ak jednotka dodáva tovar alebo služby v rámci jasne vymedziteľného prevádzkového cyklu, poskytuje oddelená klasifikácia obežného a dlhodobého majetku a záväzkov v súvahe užitočné informácie rozlíšením majetku v zostatkovej hodnote, ktorý nepretržite obieha v podobe prevádzkového kapitálu, od toho, ktorý jednotka využíva vo svojich dlhodobých operáciách. Takáto klasifikácia tiež zvýrazňuje majetok, ktorý bude podľa očakávania zrealizovaný v rámci bežného prevádzkového cyklu a záväzky so splatnosťou v tom istom období. |
| --- | --- |

53.

Ak jednotka dodáva tovar alebo služby v rámci jasne vymedziteľného prevádzkového cyklu, poskytuje oddelená klasifikácia obežného a dlhodobého majetku a záväzkov v súvahe užitočné informácie rozlíšením majetku v zostatkovej hodnote, ktorý nepretržite obieha v podobe prevádzkového kapitálu, od toho, ktorý jednotka využíva vo svojich dlhodobých operáciách. Takáto klasifikácia tiež zvýrazňuje majetok, ktorý bude podľa očakávania zrealizovaný v rámci bežného prevádzkového cyklu a záväzky so splatnosťou v tom istom období.

| 54. | Pri niektorých jednotkách, ako sú napríklad finančné inštitúcie, poskytuje prezentácia majetku a záväzkov vo vzostupnom alebo zostupnom poradí ich likvidity spoľahlivé a významnejšie informácie ako prezentácia s klasifikáciou na obežné a neobežné vzhľadom na fakt, že jednotka nedodáva tovar alebo služby v rámci jasne vymedziteľného prevádzkového cyklu. |
| --- | --- |

54.

Pri niektorých jednotkách, ako sú napríklad finančné inštitúcie, poskytuje prezentácia majetku a záväzkov vo vzostupnom alebo zostupnom poradí ich likvidity spoľahlivé a významnejšie informácie ako prezentácia s klasifikáciou na obežné a neobežné vzhľadom na fakt, že jednotka nedodáva tovar alebo služby v rámci jasne vymedziteľného prevádzkového cyklu.

| 55. | V rámci uplatňovania odseku 51 môže jednotka uvádzať niektorý svoj majetok a záväzky aj s použitím klasifikácie na obežné a neobežné a iné v poradí ich likvidity, ak sú týmto výsledné informácie spoľahlivé a relevantnejšie. Potreba kombinovaného spôsobu prezentácie môže byť relevantná pre jednotky s rôznorodými operáciami. |
| --- | --- |

55.

V rámci uplatňovania odseku 51 môže jednotka uvádzať niektorý svoj majetok a záväzky aj s použitím klasifikácie na obežné a neobežné a iné v poradí ich likvidity, ak sú týmto výsledné informácie spoľahlivé a relevantnejšie. Potreba kombinovaného spôsobu prezentácie môže byť relevantná pre jednotky s rôznorodými operáciami.

| 56. | Informácie o predpokladaných termínoch zrealizovania majetku a záväzkov sú užitočné pri hodnotení likvidity a solventnosti jednotky. IAS 32 vyžaduje zverejňovanie termínov splatnosti finančného majetku a finančných záväzkov. Finančný majetok zahŕňa pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky, zatiaľ čo finančné záväzky zahŕňajú záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky. Užitočné sú tiež informácie o očakávaných termínoch návratnosti a úhrad nepeňažného majetku a záväzkov, ako sú napríklad zásoby a rezervy, či už sú tieto majetky a záväzky klasifikované ako obežné a neobežné alebo nie. Napríklad jednotka zverejní hodnotu zásob, ktorých návratnosť sa očakáva za viac ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

56.

Informácie o predpokladaných termínoch zrealizovania majetku a záväzkov sú užitočné pri hodnotení likvidity a solventnosti jednotky. IAS 32 vyžaduje zverejňovanie termínov splatnosti finančného majetku a finančných záväzkov. Finančný majetok zahŕňa pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky, zatiaľ čo finančné záväzky zahŕňajú záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky. Užitočné sú tiež informácie o očakávaných termínoch návratnosti a úhrad nepeňažného majetku a záväzkov, ako sú napríklad zásoby a rezervy, či už sú tieto majetky a záväzky klasifikované ako obežné a neobežné alebo nie. Napríklad jednotka zverejní hodnotu zásob, ktorých návratnosť sa očakáva za viac ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

Obežný majetok

| 57. | Majetok sa klasifikuje ako obežný, ak spĺňa nasledujúce kritériá:










  (a) | očakáva sa, že bude zrealizovaný alebo určený na predaj alebo spotrebu v rámci bežného prevádzkového cyklu jednotky; |
| --- | --- | --- |

57.

Majetok sa klasifikuje ako obežný, ak spĺňa nasledujúce kritériá:

(a)

očakáva sa, že bude zrealizovaný alebo určený na predaj alebo spotrebu v rámci bežného prevádzkového cyklu jednotky;

| (b) | je primárne držaný na obchodovanie; |
| --- | --- |

(b)

je primárne držaný na obchodovanie;

| (c) | očakáva sa jeho zrealizovanie do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;



  alebo |
| --- | --- |

(c)

očakáva sa jeho zrealizovanie do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (d) | jedná sa o peniaze alebo peňažný ekvivalent (v zmysle IAS 7 Výkazy o peňažných tokoch), s výnimkou prípadov, ak sú tieto prostriedky po dobu najmenej dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, obmedzené na nákup cudzej meny resp. úhradu záväzkov. |
| --- | --- |

(d)

jedná sa o peniaze alebo peňažný ekvivalent (v zmysle IAS 7 Výkazy o peňažných tokoch), s výnimkou prípadov, ak sú tieto prostriedky po dobu najmenej dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, obmedzené na nákup cudzej meny resp. úhradu záväzkov.

| 58. | Tento štandard používa termín „neobežný“ na hmotný, nehmotný a finančný majetok dlhodobého charakteru. Nevylučuje sa používanie alternatívnych opisov, za predpokladu, že ich zmysel jednoznačne vyplýva z kontextu. |
| --- | --- |

58.

Tento štandard používa termín „neobežný“ na hmotný, nehmotný a finančný majetok dlhodobého charakteru. Nevylučuje sa používanie alternatívnych opisov, za predpokladu, že ich zmysel jednoznačne vyplýva z kontextu.

| 59. | Prevádzkový cyklus jednotky je čas medzi obstaraním majetku za účelom spracovania a jeho zrealizovaním vo forme peňazí alebo peňažných ekvivalentov. V prípadoch, kedy nemožno presne vymedziť bežný prevádzkový cyklus jednotky, je jeho dĺžka stanovená na dvanásť mesiacov. Obežný majetok zahŕňa majetok (ako sú zásoby a pohľadávky z obchodného styku), ktoré sú predané, spotrebované alebo zrealizované v rámci bežného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa neočakáva ich zrealizovanie do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Obežný majetok ďalej zahŕňa majetok primárne určený na obchodovanie (finančný majetok v tejto kategórii je klasifikovaný ako držaný na obchodovanie v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie) a aktuálnu časť dlhodobého finančného majetku. |
| --- | --- |

59.

Prevádzkový cyklus jednotky je čas medzi obstaraním majetku za účelom spracovania a jeho zrealizovaním vo forme peňazí alebo peňažných ekvivalentov. V prípadoch, kedy nemožno presne vymedziť bežný prevádzkový cyklus jednotky, je jeho dĺžka stanovená na dvanásť mesiacov. Obežný majetok zahŕňa majetok (ako sú zásoby a pohľadávky z obchodného styku), ktoré sú predané, spotrebované alebo zrealizované v rámci bežného prevádzkového cyklu, a to aj vtedy, ak sa neočakáva ich zrealizovanie do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Obežný majetok ďalej zahŕňa majetok primárne určený na obchodovanie (finančný majetok v tejto kategórii je klasifikovaný ako držaný na obchodovanie v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie) a aktuálnu časť dlhodobého finančného majetku.

Obežné záväzky

| 60. | Záväzok sa klasifikuje ako obežný, ak spĺňa nasledujúce kritériá:










  (a) | očakáva sa jeho úhrada v rámci bežného prevádzkového cyklu jednotky; |
| --- | --- | --- |

60.

Záväzok sa klasifikuje ako obežný, ak spĺňa nasledujúce kritériá:

(a)

očakáva sa jeho úhrada v rámci bežného prevádzkového cyklu jednotky;

| (b) | je primárne držaný na obchodovanie; |
| --- | --- |

(b)

je primárne držaný na obchodovanie;

| (c) | splatnosť záväzku je do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;



  alebo |
| --- | --- |

(c)

splatnosť záväzku je do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (d) | jednotka nemá bezvýhradnú právomoc odložiť úhradu daného záväzku na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

(d)

jednotka nemá bezvýhradnú právomoc odložiť úhradu daného záväzku na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 61. | Niektoré obežné záväzky, ako napríklad záväzky z obchodného styku a časové rozlíšenie nákladov na zamestnancov a ostatné prevádzkové náklady, tvoria súčasť prevádzkového kapitálu využívaného v bežnom prevádzkovom cykle jednotky. Takéto prevádzkové položky sú klasifikované ako obežné záväzky, a to aj vtedy, ak ich splatnosť pripadá na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Z určenej dĺžky bežného prevádzkového cyklu sa vychádza aj pri klasifikácii majetku a záväzkov jednotky. V prípadoch, kde nemožno jasne vymedziť bežný prevádzkový cyklus jednotky, je jeho dĺžka stanovená na dvanásť mesiacov. |
| --- | --- |

61.

Niektoré obežné záväzky, ako napríklad záväzky z obchodného styku a časové rozlíšenie nákladov na zamestnancov a ostatné prevádzkové náklady, tvoria súčasť prevádzkového kapitálu využívaného v bežnom prevádzkovom cykle jednotky. Takéto prevádzkové položky sú klasifikované ako obežné záväzky, a to aj vtedy, ak ich splatnosť pripadá na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Z určenej dĺžky bežného prevádzkového cyklu sa vychádza aj pri klasifikácii majetku a záväzkov jednotky. V prípadoch, kde nemožno jasne vymedziť bežný prevádzkový cyklus jednotky, je jeho dĺžka stanovená na dvanásť mesiacov.

| 62. | Ostatné obežné záväzky sa neuhrádzajú v rámci bežného prevádzkového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, alebo sú primárne držané na obchodovanie. Ako príklady možno uviesť finančné záväzky, ktoré sú na základe IAS 39 klasifikované ako držané na obchodovanie, kontokorentné úvery, splatná časť neobežných finančných záväzkov, splatné dividendy, dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finančné záväzky, ktorých účelom je dlhodobé financovanie (t.j. nie sú súčasťou pracovného kapitálu používaného v bežnom prevádzkovom cykle jednotky), a ktoré nie sú splatné do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, nie sú neobežné záväzky a vzťahujú sa na ne odseky 65 a 66. |
| --- | --- |

62.

Ostatné obežné záväzky sa neuhrádzajú v rámci bežného prevádzkového cyklu, ale sú splatné do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, alebo sú primárne držané na obchodovanie. Ako príklady možno uviesť finančné záväzky, ktoré sú na základe IAS 39 klasifikované ako držané na obchodovanie, kontokorentné úvery, splatná časť neobežných finančných záväzkov, splatné dividendy, dane z príjmov a iné neobchodné záväzky. Finančné záväzky, ktorých účelom je dlhodobé financovanie (t.j. nie sú súčasťou pracovného kapitálu používaného v bežnom prevádzkovom cykle jednotky), a ktoré nie sú splatné do dvanástich mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, nie sú neobežné záväzky a vzťahujú sa na ne odseky 65 a 66.

| 63. | Jednotka klasifikuje svoje finančné záväzky ako obežné vtedy, ak sú splatné do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a to aj vtedy, ak:






  (a) | ich pôvodná lehota bola dlhšia než dvanásť mesiacov;
  a |
| --- | --- | --- |

63.

Jednotka klasifikuje svoje finančné záväzky ako obežné vtedy, ak sú splatné do 12 mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a to aj vtedy, ak:

(a)

ich pôvodná lehota bola dlhšia než dvanásť mesiacov;

a

| (b) | po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha a pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie došlo k uzavretiu dlhodobej zmluvy o refinancovaní alebo o úprave termínov splatnosti. |
| --- | --- |

(b)

po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha a pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie došlo k uzavretiu dlhodobej zmluvy o refinancovaní alebo o úprave termínov splatnosti.

| 64. | Ak jednotka očakáva refinancovanie, na základe vlastného uváženia, alebo obnovenie záväzku na najmenej dvanásť mesiacov po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha na základe exitujúceho úveru, klasifikuje tento záväzok ako neobežný, a to aj vtedy, ak by bol inak splatný v skoršom termíne. Ak však refinancovanie resp. obnovenie záväzku nie je na základe vlastného uváženia jednotky (napríklad neexistuje žiadna zmluva o refinancovaní), možnosť refinancovania sa nezohľadňuje a záväzok je klasifikovaný ako obežný. |
| --- | --- |

64.

Ak jednotka očakáva refinancovanie, na základe vlastného uváženia, alebo obnovenie záväzku na najmenej dvanásť mesiacov po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha na základe exitujúceho úveru, klasifikuje tento záväzok ako neobežný, a to aj vtedy, ak by bol inak splatný v skoršom termíne. Ak však refinancovanie resp. obnovenie záväzku nie je na základe vlastného uváženia jednotky (napríklad neexistuje žiadna zmluva o refinancovaní), možnosť refinancovania sa nezohľadňuje a záväzok je klasifikovaný ako obežný.

| 65. | Ak jednotka poruší záväzok dlhodobej úverovej zmluvy k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha alebo pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha, pričom dôsledkom tohto porušenia je splatnosť záväzku pri predložení, je tento záväzok klasifikovaný ako obežný, a to aj vtedy, ak veriteľ, po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha a pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, súhlasil, že takúto úhradu v dôsledku porušenia zmluvy nebude vyžadovať. Takýto záväzok je klasifikovaný ako obežný z toho dôvodu, že jednotka nemá k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha bezvýhradnú právomoc odložiť úhradu tohto záväzku na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

65.

Ak jednotka poruší záväzok dlhodobej úverovej zmluvy k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha alebo pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha, pričom dôsledkom tohto porušenia je splatnosť záväzku pri predložení, je tento záväzok klasifikovaný ako obežný, a to aj vtedy, ak veriteľ, po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha a pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, súhlasil, že takúto úhradu v dôsledku porušenia zmluvy nebude vyžadovať. Takýto záväzok je klasifikovaný ako obežný z toho dôvodu, že jednotka nemá k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha bezvýhradnú právomoc odložiť úhradu tohto záväzku na neskorší termín ako dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 66. | Ak však veriteľ súhlasil k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, s poskytnutím tolerančného obdobia v dĺžke aspoň dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ktorého cieľom je umožniť jednotke nápravu stavu, a počas ktorého nemôže veriteľ vyžadovať bezodkladnú úhradu, je daný záväzok klasifikovaný ako neobežný. |
| --- | --- |

66.

Ak však veriteľ súhlasil k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, s poskytnutím tolerančného obdobia v dĺžke aspoň dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ktorého cieľom je umožniť jednotke nápravu stavu, a počas ktorého nemôže veriteľ vyžadovať bezodkladnú úhradu, je daný záväzok klasifikovaný ako neobežný.

| 67. | Ak v súvislosti s úvermi, ktoré sú klasifikované ako obežné záväzky, dôjde v období medzi dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha a autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie k nasledujúcim udalostiam, považujú sa tieto v zmysle IAS 10 Udalosti po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha za udalosti vyžadujúce si zverejnenie ako udalosti nevyžadujúce si úpravu:






  (a) | dlhodobé refinancovanie; |
| --- | --- | --- |

67.

Ak v súvislosti s úvermi, ktoré sú klasifikované ako obežné záväzky, dôjde v období medzi dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha a autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie k nasledujúcim udalostiam, považujú sa tieto v zmysle IAS 10 Udalosti po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha za udalosti vyžadujúce si zverejnenie ako udalosti nevyžadujúce si úpravu:

(a)

dlhodobé refinancovanie;

| (b) | náprava porušenia dlhodobej úverovej zmluvy;
  a |
| --- | --- |

(b)

náprava porušenia dlhodobej úverovej zmluvy;

a

| (c) | potvrdenie veriteľa o poskytnutí tolerančného obdobia na nápravu porušenia dlhodobej úverovej zmluvy, a to v dĺžke aspoň dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

(c)

potvrdenie veriteľa o poskytnutí tolerančného obdobia na nápravu porušenia dlhodobej úverovej zmluvy, a to v dĺžke aspoň dvanásť mesiacov od dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnej súvahe

| 68. | V súvahe by mali byť zahrnuté aspoň riadkové položky, ktoré prezentujú nasledujúce sumy:










  (a) | nehnuteľnosti, stroje a zariadenia; |
| --- | --- | --- |

68.

V súvahe by mali byť zahrnuté aspoň riadkové položky, ktoré prezentujú nasledujúce sumy:

(a)

nehnuteľnosti, stroje a zariadenia;

| (b) | investičný majetok; |
| --- | --- |

(b)

investičný majetok;

| (c) | nehmotný majetok; |
| --- | --- |

(c)

nehmotný majetok;

| (d) | finančný majetok (okrem súm uvedených v bodoch (e), (h) a (i)); |
| --- | --- |

(d)

finančný majetok (okrem súm uvedených v bodoch (e), (h) a (i));

| (e) | investície účtované s použitím metódy vlastného imania; |
| --- | --- |

(e)

investície účtované s použitím metódy vlastného imania;

| (f) | biologický majetok; |
| --- | --- |

(f)

biologický majetok;

| (g) | zásoby; |
| --- | --- |

(g)

zásoby;

| (h) | pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky; |
| --- | --- |

(h)

pohľadávky z obchodného styku a ostatné pohľadávky;

| (i) | peniaze a peňažné ekvivalenty; |
| --- | --- |

(i)

peniaze a peňažné ekvivalenty;

| (j) | záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky; |
| --- | --- |

(j)

záväzky z obchodného styku a ostatné záväzky;

| (k) | rezervy; |
| --- | --- |

(k)

rezervy;

| (l) | finančné záväzky (okrem súm uvedených v bodoch (j) a (k)), |
| --- | --- |

(l)

finančné záväzky (okrem súm uvedených v bodoch (j) a (k)),

| (m) | záväzky a majetok pre splatnú daň v zmysle IAS 12 Dane z príjmov; |
| --- | --- |

(m)

záväzky a majetok pre splatnú daň v zmysle IAS 12 Dane z príjmov;

| (n) | odložené daňové záväzky a odložené daňové pohľadávky v zmysle IAS 12; |
| --- | --- |

(n)

odložené daňové záväzky a odložené daňové pohľadávky v zmysle IAS 12;

| (o) | menšinový podiel prezentovaný v rámci vlastného imania;



  a |
| --- | --- |

(o)

menšinový podiel prezentovaný v rámci vlastného imania;

| (p) | upísané základné imanie a rezervy pripisované majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(p)

upísané základné imanie a rezervy pripisované majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

| 69. | Dodatočné riadkové položky, názvy a medzisúčty by mali byť prezentované priamo v súvahe vtedy, ak takáto prezentácia napomáha pochopeniu finančnej pozície jednotky. |
| --- | --- |

69.

Dodatočné riadkové položky, názvy a medzisúčty by mali byť prezentované priamo v súvahe vtedy, ak takáto prezentácia napomáha pochopeniu finančnej pozície jednotky.

| 70. | Ak jednotka prezentuje v súvahe obežný a dlhodobý majetok, ako aj obežné a neobežné záväzky ako oddelené klasifikácie, medzi obežný majetok (záväzky) nemožno zaradiť odložené daňové pohľadávky (záväzky). |
| --- | --- |

70.

Ak jednotka prezentuje v súvahe obežný a dlhodobý majetok, ako aj obežné a neobežné záväzky ako oddelené klasifikácie, medzi obežný majetok (záväzky) nemožno zaradiť odložené daňové pohľadávky (záväzky).

| 71. | Tento štandard nepredpisuje poradie alebo formu, v ktorej majú byť položky prezentované. V tejto súvislosti sa v odseku 68 uvádza len zoznam položiek natoľko rozdielnych, čo do charakteru alebo funkcie, že ich možno v súvahe prezentovať oddelene. Ďalej:






  (a) | riadkové položky možno zahrnúť vtedy, ak je veľkosť, charakter alebo funkcia položky alebo zoskupenia podobných položiek taká, že oddelená prezentácia je vhodnejšia na pochopenie finančnej pozície jednotky; |
| --- | --- | --- |

71.

Tento štandard nepredpisuje poradie alebo formu, v ktorej majú byť položky prezentované. V tejto súvislosti sa v odseku 68 uvádza len zoznam položiek natoľko rozdielnych, čo do charakteru alebo funkcie, že ich možno v súvahe prezentovať oddelene. Ďalej:

(a)

riadkové položky možno zahrnúť vtedy, ak je veľkosť, charakter alebo funkcia položky alebo zoskupenia podobných položiek taká, že oddelená prezentácia je vhodnejšia na pochopenie finančnej pozície jednotky;

| (b) | použité opisy a poradie položiek alebo zoskupenia podobných položiek možno zmeniť podľa charakteru jednotky a jej transakcií tak, aby poskytovali informácie, ktoré sú dôležité pre pochopenie finančnej pozície jednotky. Napríklad banka môže zmeniť tieto opisy v rámci uplatnenia niektorých špecifickejších požiadaviek IAS 30. |
| --- | --- |

(b)

použité opisy a poradie položiek alebo zoskupenia podobných položiek možno zmeniť podľa charakteru jednotky a jej transakcií tak, aby poskytovali informácie, ktoré sú dôležité pre pochopenie finančnej pozície jednotky. Napríklad banka môže zmeniť tieto opisy v rámci uplatnenia niektorých špecifickejších požiadaviek IAS 30.

| 72. | Pri posúdení toho, či sa majú dodatočné položky prezentovať oddelene, je potrebné vychádzať z:






  (a) | charakteru a likvidity majetku; |
| --- | --- | --- |

72.

Pri posúdení toho, či sa majú dodatočné položky prezentovať oddelene, je potrebné vychádzať z:

(a)

charakteru a likvidity majetku;

| (b) | funkcie majetku v rámci jednotky;
  a zo |
| --- | --- |

(b)

funkcie majetku v rámci jednotky;

a zo

| (c) | súm, charakteru a načasovania distribúcie záväzkov. |
| --- | --- |

(c)

súm, charakteru a načasovania distribúcie záväzkov.

| 73. | Používanie rôznych spôsobov oceňovania pre rôzne skupiny majetku poukazuje na rôznosť ich charakteru alebo funkcie, a preto by sa mali v súvahe prezentovať ako samostatné riadkové položky. Napríklad rôzne triedy nehnuteľností, strojov a zariadení možno v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia účtovať v obstarávacej cene alebo v hodnote po precenení. |
| --- | --- |

73.

Používanie rôznych spôsobov oceňovania pre rôzne skupiny majetku poukazuje na rôznosť ich charakteru alebo funkcie, a preto by sa mali v súvahe prezentovať ako samostatné riadkové položky. Napríklad rôzne triedy nehnuteľností, strojov a zariadení možno v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia účtovať v obstarávacej cene alebo v hodnote po precenení.

Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnej súvahe, alebo v poznámkach

| 74. | Jednotka zverejní, či už priamo v súvahe alebo v poznámkach, podrobnejšiu subklasifikáciu prezentovaných riadkových položiek klasifikovaných spôsobom, ktorý vhodne odráža operácie jednotky. |
| --- | --- |

74.

Jednotka zverejní, či už priamo v súvahe alebo v poznámkach, podrobnejšiu subklasifikáciu prezentovaných riadkových položiek klasifikovaných spôsobom, ktorý vhodne odráža operácie jednotky.

| 75. | Miera podrobnejšej subklasifikácie závisí od požiadaviek IFRS a od veľkosti, charakteru a funkcie príslušných súm. Pri určení základu pre podrobnejšiu subklasifikáciu sa vychádza tiež z faktorov uvedených v odseku 72. Zverejnenia jednotlivých položiek sa líšia, napríklad






  (a) | nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa členia do tried v súlade s IAS 16; |
| --- | --- | --- |

75.

Miera podrobnejšej subklasifikácie závisí od požiadaviek IFRS a od veľkosti, charakteru a funkcie príslušných súm. Pri určení základu pre podrobnejšiu subklasifikáciu sa vychádza tiež z faktorov uvedených v odseku 72. Zverejnenia jednotlivých položiek sa líšia, napríklad

(a)

nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa členia do tried v súlade s IAS 16;

| (b) | pohľadávky sa členia na sumy pohľadávok od obchodných zákazníkov, pohľadávky od spriaznených osôb, preddavky a ostatné sumy; |
| --- | --- |

(b)

pohľadávky sa členia na sumy pohľadávok od obchodných zákazníkov, pohľadávky od spriaznených osôb, preddavky a ostatné sumy;

| (c) | zásoby sú v súlade s IAS 2 Zásoby subklasifikované na skupiny ako tovar, výrobné dodávky, materiály, nedokončená výroba a hotové výrobky; |
| --- | --- |

(c)

zásoby sú v súlade s IAS 2 Zásoby subklasifikované na skupiny ako tovar, výrobné dodávky, materiály, nedokončená výroba a hotové výrobky;

| (d) | rezervy sa členia na rezervy na požitky zamestnancov a ostatné položky;
  a |
| --- | --- |

(d)

rezervy sa členia na rezervy na požitky zamestnancov a ostatné položky;

a

| (e) | základné imanie a rezervy sa členia do rôznych tried, ako sú napríklad splatený kapitál, emisné ážio a rezervy. |
| --- | --- |

(e)

základné imanie a rezervy sa členia do rôznych tried, ako sú napríklad splatený kapitál, emisné ážio a rezervy.

| 76. | Jednotka zverejní buď priamo v súvahe alebo v poznámkach:










  (a) | pre každú triedu akciového kapitálu:










  (i) | počet autorizovaných akcií; |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Jednotka zverejní buď priamo v súvahe alebo v poznámkach:

(a)

pre každú triedu akciového kapitálu:

(i)

počet autorizovaných akcií;

| (ii) | počet emitovaných a úplne splatených akcií a počet emitovaných a nie úplne splatených akcií; |
| --- | --- |

(ii)

počet emitovaných a úplne splatených akcií a počet emitovaných a nie úplne splatených akcií;

| (iii) | nominálnu hodnotu akcie alebo skutočnosť, že akcie nemajú žiadnu nominálnu hodnotu; |
| --- | --- |

(iii)

nominálnu hodnotu akcie alebo skutočnosť, že akcie nemajú žiadnu nominálnu hodnotu;

| (iv) | porovnanie počtu nesplatených akcií na začiatku a na konci obdobia; |
| --- | --- |

(iv)

porovnanie počtu nesplatených akcií na začiatku a na konci obdobia;

| (v) | práva, preferencie a obmedzenia vzťahujúce sa na danú triedu, vrátane obmedzení týkajúcich sa rozdelenia dividend a splatenia kapitálu, |
| --- | --- |

(v)

práva, preferencie a obmedzenia vzťahujúce sa na danú triedu, vrátane obmedzení týkajúcich sa rozdelenia dividend a splatenia kapitálu,

| (vi) | akcie v jednotke, ktoré má v držbe jednotka alebo jej dcérske spoločnosti alebo pridružené podniky;



  a |
| --- | --- |

(vi)

akcie v jednotke, ktoré má v držbe jednotka alebo jej dcérske spoločnosti alebo pridružené podniky;

| (vii) | akcie rezervované na emisiu podľa opcií a zmlúv o predaji, vrátane termínov a súm; |
| --- | --- |

(vii)

akcie rezervované na emisiu podľa opcií a zmlúv o predaji, vrátane termínov a súm;

| (b) | opis charakteru a účelu každej rezervy v rámci vlastného imania. |
| --- | --- |

(b)

opis charakteru a účelu každej rezervy v rámci vlastného imania.

| 77. | Jednotka bez akciového kapitálu, ako napríklad partnerstvo alebo trust, zverejní informácie ekvivalentné tým, ktoré vyžaduje odsek 76(a), ukazujúce zmeny počas obdobia v každej kategórii podielov na vlastnom imaní, a tiež práva, preferencie a obmedzenia náležiace každej kategórii podielov na vlastnom imaní. |
| --- | --- |

77.

Jednotka bez akciového kapitálu, ako napríklad partnerstvo alebo trust, zverejní informácie ekvivalentné tým, ktoré vyžaduje odsek 76(a), ukazujúce zmeny počas obdobia v každej kategórii podielov na vlastnom imaní, a tiež práva, preferencie a obmedzenia náležiace každej kategórii podielov na vlastnom imaní.

Výkaz ziskov a strát

Zisk alebo strata za obdobie

| 78. | Pri určovaní zisku alebo straty je potrebné zahrnúť všetky vykázané položky výnosov a nákladov za obdobie, pokiaľ niektorý štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak. |
| --- | --- |

78.

Pri určovaní zisku alebo straty je potrebné zahrnúť všetky vykázané položky výnosov a nákladov za obdobie, pokiaľ niektorý štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak.

| 79. | Pri určovaní zisku alebo straty sa zvyčajne zohľadňujú všetky vykázané položky nákladov a výnosov za obdobie. To zahŕňa tiež účinky zmien v účtovných odhadoch. Za určitých okolností však možno zo zisku alebo straty za bežné obdobie vylúčiť určité položky. IAS 8 sa vzťahuje na dva druhy takýchto okolností: opravu chýb a účinok zmien v účtovných metódach. |
| --- | --- |

79.

Pri určovaní zisku alebo straty sa zvyčajne zohľadňujú všetky vykázané položky nákladov a výnosov za obdobie. To zahŕňa tiež účinky zmien v účtovných odhadoch. Za určitých okolností však možno zo zisku alebo straty za bežné obdobie vylúčiť určité položky. IAS 8 sa vzťahuje na dva druhy takýchto okolností: opravu chýb a účinok zmien v účtovných metódach.

| 80. | Ďalšie štandardy sa zaoberajú položkami, ktoré môžu napĺňať definíciu výnosov alebo nákladov v Rámcovej osnove, ale obvykle sú vylúčené zo zisku alebo straty. Ako príklady možno uviesť prebytky z prehodnotenia (pozri IAS 16), najmä zisky a straty z prepočtu účtovnej závierky prevádzky v zahraničí (pozri IAS 21) a zisky alebo straty z opätovného ocenenia finančného majetku k dispozícii na predaj (pozri IAS 39). |
| --- | --- |

80.

Ďalšie štandardy sa zaoberajú položkami, ktoré môžu napĺňať definíciu výnosov alebo nákladov v Rámcovej osnove, ale obvykle sú vylúčené zo zisku alebo straty. Ako príklady možno uviesť prebytky z prehodnotenia (pozri IAS 16), najmä zisky a straty z prepočtu účtovnej závierky prevádzky v zahraničí (pozri IAS 21) a zisky alebo straty z opätovného ocenenia finančného majetku k dispozícii na predaj (pozri IAS 39).

Informácie, ktoré majú byť prezentované v samotnom výkaze ziskov a strát

| 81. | Vo výkaze ziskov a strát by mali byť zahrnuté aspoň riadkové položky, ktoré prezentujú nasledujúce sumy za obdobie:










  (a) | výnosy; |
| --- | --- | --- |

81.

Vo výkaze ziskov a strát by mali byť zahrnuté aspoň riadkové položky, ktoré prezentujú nasledujúce sumy za obdobie:

(a)

výnosy;

| (b) | finančné náklady; |
| --- | --- |

(b)

finančné náklady;

| (c) | podiel na zisku a strate pridružených podnikov a spoločných podnikov účtovaný podľa metódy vlastného imania; |
| --- | --- |

(c)

podiel na zisku a strate pridružených podnikov a spoločných podnikov účtovaný podľa metódy vlastného imania;

| (d) | zisk alebo strata pred zdanením vykázaný pri vyradení majetku alebo vyrovnanie záväzkov, ktoré súvisia s ukončovanými výrobami; |
| --- | --- |

(d)

zisk alebo strata pred zdanením vykázaný pri vyradení majetku alebo vyrovnanie záväzkov, ktoré súvisia s ukončovanými výrobami;

| (e) | daňové náklady;



  a |
| --- | --- |

(e)

daňové náklady;

| (f) | zisk alebo strata. |
| --- | --- |

(f)

zisk alebo strata.

| 82. | Priamo vo výkaze ziskov a strát je potrebné ako rozvrhnutia zisku alebo straty za obdobie uvádzať nasledujúce položky:










  (a) | zisk alebo strata priraditeľná menšinovému podielu;



  a |
| --- | --- | --- |

82.

Priamo vo výkaze ziskov a strát je potrebné ako rozvrhnutia zisku alebo straty za obdobie uvádzať nasledujúce položky:

(a)

zisk alebo strata priraditeľná menšinovému podielu;

| (b) | zisk alebo strata priraditeľná majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(b)

zisk alebo strata priraditeľná majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

| 83. | Dodatočné riadkové položky, názvy a medzisúčty sú prezentované vo výkaze ziskov a strát vtedy, ak takáto prezentácia napomáha pochopeniu finančnej výkonnosti jednotky. |
| --- | --- |

83.

Dodatočné riadkové položky, názvy a medzisúčty sú prezentované vo výkaze ziskov a strát vtedy, ak takáto prezentácia napomáha pochopeniu finančnej výkonnosti jednotky.

| 84. | Keďže sa účinky rôznych činností, transakcií a iných udalostí jednotky líšia ohľadom frekvencie, potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídateľnosti, zverejnenie zložiek finančnej výkonnosti napomáha porozumeniu dosiahnutej finančnej výkonnosti a pri spracovávaní výhľadov budúcich výsledkov. Ak je potrebné vysvetliť prvky finančnej výkonnosti, sú do výkazu ziskov a strát zahrnuté dodatočné riadkové položky a je potrebné zmeniť opisy a poradie položiek. Faktory, ktoré je potrebné vziať do úvahy, zahŕňajú významnosť, charakter a funkciu zložiek výnosov a nákladov. Napríklad banka môže zmeniť tieto opisy v rámci uplatnenia niektorých špecifickejších požiadaviek IAS 30. Pokiaľ nie sú splnené kritériá odseku 32, nie je možná kompenzácia nákladov a výnosov. |
| --- | --- |

84.

Keďže sa účinky rôznych činností, transakcií a iných udalostí jednotky líšia ohľadom frekvencie, potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídateľnosti, zverejnenie zložiek finančnej výkonnosti napomáha porozumeniu dosiahnutej finančnej výkonnosti a pri spracovávaní výhľadov budúcich výsledkov. Ak je potrebné vysvetliť prvky finančnej výkonnosti, sú do výkazu ziskov a strát zahrnuté dodatočné riadkové položky a je potrebné zmeniť opisy a poradie položiek. Faktory, ktoré je potrebné vziať do úvahy, zahŕňajú významnosť, charakter a funkciu zložiek výnosov a nákladov. Napríklad banka môže zmeniť tieto opisy v rámci uplatnenia niektorých špecifickejších požiadaviek IAS 30. Pokiaľ nie sú splnené kritériá odseku 32, nie je možná kompenzácia nákladov a výnosov.

| 85. | Jednotka nebude prezentovať žiadne položky nákladov a výnosov ako mimoriadne položky, či už v samotnom výkaze ziskov a strát alebo v poznámkach. |
| --- | --- |

85.

Jednotka nebude prezentovať žiadne položky nákladov a výnosov ako mimoriadne položky, či už v samotnom výkaze ziskov a strát alebo v poznámkach.

Informácie, ktoré majú byť prezentované buď v samotnom výkaze ziskov a strát, alebo v poznámkach

| 86. | Charakter a sumy významných položiek nákladov a výnosov sa zverejňujú samostatne. |
| --- | --- |

86.

Charakter a sumy významných položiek nákladov a výnosov sa zverejňujú samostatne.

| 87. | Okolnosti, v dôsledku ktorých môže byť potrebné samostatné zverejnenie položiek výnosov a nákladov, sú:






  (a) | zníženie ceny zásob na čistú realizačnú hodnotu alebo nehnuteľností, strojov a zariadení na spätne získateľnú sumu, ako aj zrušenia týchto znížení ceny; |
| --- | --- | --- |

87.

Okolnosti, v dôsledku ktorých môže byť potrebné samostatné zverejnenie položiek výnosov a nákladov, sú:

(a)

zníženie ceny zásob na čistú realizačnú hodnotu alebo nehnuteľností, strojov a zariadení na spätne získateľnú sumu, ako aj zrušenia týchto znížení ceny;

| (b) | reštrukturalizácia činností jednotky a zrušenia všetkých rezerv nákladov na reštrukturalizáciu; |
| --- | --- |

(b)

reštrukturalizácia činností jednotky a zrušenia všetkých rezerv nákladov na reštrukturalizáciu;

| (c) | vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení; |
| --- | --- |

(c)

vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (d) | vyradenie investícií; |
| --- | --- |

(d)

vyradenie investícií;

| (e) | ukončované výroby; |
| --- | --- |

(e)

ukončované výroby;

| (f) | dohody o urovnaní sporov;
  a |
| --- | --- |

(f)

dohody o urovnaní sporov;

a

| (g) | ostatné zrušenia rezerv. |
| --- | --- |

(g)

ostatné zrušenia rezerv.

| 88. | Jednotka zverejní analýzu nákladov na základe klasifikácie vychádzajúcej buď z charakteru nákladov alebo ich funkcie v rámci jednotky, podľa toho, ktorý prístup vedie vo výsledku k informáciám, ktoré sú spoľahlivé a relevantnejšie. |
| --- | --- |

88.

Jednotka zverejní analýzu nákladov na základe klasifikácie vychádzajúcej buď z charakteru nákladov alebo ich funkcie v rámci jednotky, podľa toho, ktorý prístup vedie vo výsledku k informáciám, ktoré sú spoľahlivé a relevantnejšie.

| 89. | Jednotkám sa odporúča prezentovať analýzu v zmysle odseku 88 v samotnom výkaze ziskov a strát. |
| --- | --- |

89.

Jednotkám sa odporúča prezentovať analýzu v zmysle odseku 88 v samotnom výkaze ziskov a strát.

| 90. | Náklady sú predmetom subklasifikácie kvôli zvýrazneniu tých položiek finančnej výkonnosti, ktoré sa prípadne líšia z hľadiska frekvencie, potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídateľnosti. Túto analýzu možno vykonať jedným z dvoch nasledujúcich spôsobov. |
| --- | --- |

90.

Náklady sú predmetom subklasifikácie kvôli zvýrazneniu tých položiek finančnej výkonnosti, ktoré sa prípadne líšia z hľadiska frekvencie, potenciálu pre zisk alebo stratu a predvídateľnosti. Túto analýzu možno vykonať jedným z dvoch nasledujúcich spôsobov.

| 91. | Prvým spôsobom analýzy je metóda charakteru nákladov. V jej rámci sa náklady vo výkaze ziskov a strát zoskupujú podľa ich charakteru (napríklad odpisovanie, nákupy materiálu, náklady na dopravu, zamestnanecké požitky a náklady na reklamu) a neprerozdeľujú sa medzi rôzne funkcie jednotky. Túto metódu možno uplatňovať pomerne jednoducho, pretože nie je potrebné vykonávať priraďovanie nákladov funkčným klasifikáciám. Príklad klasifikácie s využitím metódy charakteru nákladov je nasledovný:







  Výnos | | X |
| --- | --- | --- | --- |
| Iný príjem | | X |
| Zmena zásob hotovej výroby a nedokončenej výroby | X | |
| Základné suroviny a spotrebný materiál | X | |
| Náklady na zamestnanecké požitky | X | |
| Náklady na odpisovanie a amortizácia | X | |
| Ostatné náklady | X | |
| Celkové náklady | | (X) |
| Zisk | | X |

91.

Prvým spôsobom analýzy je metóda charakteru nákladov. V jej rámci sa náklady vo výkaze ziskov a strát zoskupujú podľa ich charakteru (napríklad odpisovanie, nákupy materiálu, náklady na dopravu, zamestnanecké požitky a náklady na reklamu) a neprerozdeľujú sa medzi rôzne funkcie jednotky. Túto metódu možno uplatňovať pomerne jednoducho, pretože nie je potrebné vykonávať priraďovanie nákladov funkčným klasifikáciám. Príklad klasifikácie s využitím metódy charakteru nákladov je nasledovný:

Výnos

X

Iný príjem

X

Zmena zásob hotovej výroby a nedokončenej výroby

X

Základné suroviny a spotrebný materiál

X

Náklady na zamestnanecké požitky

X

Náklady na odpisovanie a amortizácia

X

Ostatné náklady

X

Celkové náklady

(X)

Zisk

X

| 92. | Druhou formou analýzy je metóda funkcie nákladov alebo metóda „nákladov na predaj“ a klasifikuje náklady podľa ich funkcie, ako súčasť nákladov na predaj alebo napríklad náklady na distribúciu alebo administratívne činnosti. Pri uplatňovaní tejto metódy zverejňuje jednotka oddelene od ostatných nákladov aspoň svoje náklady na predaj. Tento spôsob prezentácie poskytuje používateľom často relevantnejšie informácie ako klasifikácia nákladov podľa ich charakteru, avšak priraďovanie nákladov funkciám môže vyžadovať ľubovoľné priraďovanie a vyžaduje si precízny úsudok. Príklad klasifikácie s využitím metódy funkcie nákladov je nasledovný:






  Výnos | X |
| --- | --- | --- |
| Náklady na predaj | (X) |
| Hrubý zisk | X |
| Iný príjem | X |
| Náklady na distribúciu | (X) |
| Administratívne náklady | (X) |
| Iné náklady | (X) |
| Zisk | X |

92.

Druhou formou analýzy je metóda funkcie nákladov alebo metóda „nákladov na predaj“ a klasifikuje náklady podľa ich funkcie, ako súčasť nákladov na predaj alebo napríklad náklady na distribúciu alebo administratívne činnosti. Pri uplatňovaní tejto metódy zverejňuje jednotka oddelene od ostatných nákladov aspoň svoje náklady na predaj. Tento spôsob prezentácie poskytuje používateľom často relevantnejšie informácie ako klasifikácia nákladov podľa ich charakteru, avšak priraďovanie nákladov funkciám môže vyžadovať ľubovoľné priraďovanie a vyžaduje si precízny úsudok. Príklad klasifikácie s využitím metódy funkcie nákladov je nasledovný:

Výnos

X

Náklady na predaj

(X)

Hrubý zisk

X

Iný príjem

X

Náklady na distribúciu

(X)

Administratívne náklady

(X)

Iné náklady

(X)

Zisk

X

| 93. | Jednotky, ktoré klasifikujú náklady podľa funkcie, zverejnia dodatočné informácie o charaktere nákladov, vrátane nákladov na odpisovanie a amortizáciu a zamestnanecké požitky. |
| --- | --- |

93.

Jednotky, ktoré klasifikujú náklady podľa funkcie, zverejnia dodatočné informácie o charaktere nákladov, vrátane nákladov na odpisovanie a amortizáciu a zamestnanecké požitky.

| 94. | Voľba medzi metódou funkcie nákladov a metódou charakteru nákladov závisí tak od historických a priemyselných faktorov, ako aj od charakteru jednotky. Obe metódy naznačujú, u ktorých nákladov možno potenciálne očakávať pohyby v priamej alebo nepriamej závislosti od úrovne predaja alebo výroby jednotky. Keďže každá z oboch metód má svoje výhody pre rôzne typy jednotiek, tento štandard vyžaduje od manažmentu výber najvhodnejšej a najspoľahlivejšej prezentácie. Pri používaní klasifikácie funkcie nákladov sa však vzhľadom na to, že informácie o charaktere nákladov sú užitočné pri predpovedaní budúcich peňažných tokov, vyžaduje dodatočné zverejnenie. Termín „zamestnanecké požitky“ v odseku 93 má rovnaký význam ako v IAS 19 Zamestnanecké požitky. |
| --- | --- |

94.

Voľba medzi metódou funkcie nákladov a metódou charakteru nákladov závisí tak od historických a priemyselných faktorov, ako aj od charakteru jednotky. Obe metódy naznačujú, u ktorých nákladov možno potenciálne očakávať pohyby v priamej alebo nepriamej závislosti od úrovne predaja alebo výroby jednotky. Keďže každá z oboch metód má svoje výhody pre rôzne typy jednotiek, tento štandard vyžaduje od manažmentu výber najvhodnejšej a najspoľahlivejšej prezentácie. Pri používaní klasifikácie funkcie nákladov sa však vzhľadom na to, že informácie o charaktere nákladov sú užitočné pri predpovedaní budúcich peňažných tokov, vyžaduje dodatočné zverejnenie. Termín „zamestnanecké požitky“ v odseku 93 má rovnaký význam ako v IAS 19 Zamestnanecké požitky.

| 95. | Jednotka zverejní, či už priamo vo výkaze ziskov a strát resp. vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach, sumu dividend vykazovaných ako rozdelenia majiteľom vlastného imania počas obdobia a príslušnú hodnotu na akciu. |
| --- | --- |

95.

Jednotka zverejní, či už priamo vo výkaze ziskov a strát resp. vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach, sumu dividend vykazovaných ako rozdelenia majiteľom vlastného imania počas obdobia a príslušnú hodnotu na akciu.

Výkaz o zmenách vo vlastnom imaní

| 96. | Jednotka prezentuje výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, pričom výkaz zahŕňa:










  (a) | zisk alebo stratu za obdobie; |
| --- | --- | --- |

96.

Jednotka prezentuje výkaz o zmenách vo vlastnom imaní, pričom výkaz zahŕňa:

(a)

zisk alebo stratu za obdobie;

| (b) | každú položku nákladov a výnosov za obdobie, ktoré sa v súlade s požiadavkami iných štandardov alebo interpretácií vykazuje priamo vo vlastnom imaní a tiež celkové sumy týchto položiek; |
| --- | --- |

(b)

každú položku nákladov a výnosov za obdobie, ktoré sa v súlade s požiadavkami iných štandardov alebo interpretácií vykazuje priamo vo vlastnom imaní a tiež celkové sumy týchto položiek;

| (c) | celkové výnosy a náklady za obdobie (súčet bodov (a) a (b)), s osobitnou prezentáciou celkových súm priraditeľných majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a súm menšinových podielov; |
| --- | --- |

(c)

celkové výnosy a náklady za obdobie (súčet bodov (a) a (b)), s osobitnou prezentáciou celkových súm priraditeľných majiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a súm menšinových podielov;

| (d) | pre každú položku vlastného imania, účinky zmien účtovných metód a opráv chýb vykazovaných v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

(d)

pre každú položku vlastného imania, účinky zmien účtovných metód a opráv chýb vykazovaných v súlade s IAS 8.

| 97. | Jednotka ďalej prezentuje, či už priamo vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach:










  (a) | sumy transakcií s majiteľmi vlastného imania z funkcie majiteľov vlastného imania s oddeleným vykazovaním súm, ktoré boli rozdelené medzi majiteľov vlastného imania; |
| --- | --- | --- |

97.

Jednotka ďalej prezentuje, či už priamo vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní alebo v poznámkach:

(a)

sumy transakcií s majiteľmi vlastného imania z funkcie majiteľov vlastného imania s oddeleným vykazovaním súm, ktoré boli rozdelené medzi majiteľov vlastného imania;

| (b) | zostatok nerozdelených ziskov (t.j. akumulovaného zisku alebo straty) na začiatku obdobia a k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a zmeny počas obdobia;



  a |
| --- | --- |

(b)

zostatok nerozdelených ziskov (t.j. akumulovaného zisku alebo straty) na začiatku obdobia a k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha a zmeny počas obdobia;

| (c) | porovnanie účtovnej hodnoty každej triedy vloženého vlastného imania a každej rezervy na začiatku a na konci obdobia, s osobitným zverejnením každej zmeny. |
| --- | --- |

(c)

porovnanie účtovnej hodnoty každej triedy vloženého vlastného imania a každej rezervy na začiatku a na konci obdobia, s osobitným zverejnením každej zmeny.

| 98. | Zmeny vlastného imania jednotky medzi dvoma dátumami, ku ktorým je zostavená súvaha odzrkadľujú zvýšenie alebo zníženie jej majetku v zostatkovej hodnote počas obdobia. S výnimkou zmien v dôsledku transakcií s majiteľmi vlastného imania, ktorí konajú z funkcie majiteľov vlastného imania (ako sú vklady vlastného imania, spätné nadobudnutie vlastných majetkových nástrojov a dividend jednotky) a s tým priamo súvisiacich transakčných nákladov je celková zmena výšky vlastného imania počas obdobia súčtom nákladov a výnosov, vrátane ziskov a strát, z činnosti jednotky v tomto období (či už sa tieto položky nákladov a výnosov vykazujú v ziskoch a stratách alebo priamo ako zmeny vlastného imania). |
| --- | --- |

98.

Zmeny vlastného imania jednotky medzi dvoma dátumami, ku ktorým je zostavená súvaha odzrkadľujú zvýšenie alebo zníženie jej majetku v zostatkovej hodnote počas obdobia. S výnimkou zmien v dôsledku transakcií s majiteľmi vlastného imania, ktorí konajú z funkcie majiteľov vlastného imania (ako sú vklady vlastného imania, spätné nadobudnutie vlastných majetkových nástrojov a dividend jednotky) a s tým priamo súvisiacich transakčných nákladov je celková zmena výšky vlastného imania počas obdobia súčtom nákladov a výnosov, vrátane ziskov a strát, z činnosti jednotky v tomto období (či už sa tieto položky nákladov a výnosov vykazujú v ziskoch a stratách alebo priamo ako zmeny vlastného imania).

| 99. | Pokiaľ niektorý iný štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak, je v zmysle tohto štandardu potrebné vykázať všetky položky výnosov a nákladov za obdobie, vrátane zisku a straty. Iné štandardy vyžadujú, aby sa niektoré položky ziskov a strát (ako je zvýšenie alebo zníženie hodnoty v dôsledku vykonaného precenenia, špecifické kurzové rozdiely, zisky alebo straty z opätovného ocenenia finančného majetku k dispozícii na predaj a príslušné sumy splatnej dane a odloženej dane) vykazovali priamo ako zmeny vlastného imania. Pretože pri hodnotení zmien vo finančnej pozícii jednotky medzi dvoma dátumami, ku ktorým je zostavená súvaha, je dôležité zohľadniť všetky položky výnosov a nákladov, vyžaduje tento štandard prezentáciu výkazu o zmenách vo vlastnom imaní, ktorý zvýrazňuje celkové náklady a výnosy jednotky, vrátane tých, ktoré sa vykazujú priamo vo vlastnom imaní. |
| --- | --- |

99.

Pokiaľ niektorý iný štandard alebo interpretácia nevyžaduje inak, je v zmysle tohto štandardu potrebné vykázať všetky položky výnosov a nákladov za obdobie, vrátane zisku a straty. Iné štandardy vyžadujú, aby sa niektoré položky ziskov a strát (ako je zvýšenie alebo zníženie hodnoty v dôsledku vykonaného precenenia, špecifické kurzové rozdiely, zisky alebo straty z opätovného ocenenia finančného majetku k dispozícii na predaj a príslušné sumy splatnej dane a odloženej dane) vykazovali priamo ako zmeny vlastného imania. Pretože pri hodnotení zmien vo finančnej pozícii jednotky medzi dvoma dátumami, ku ktorým je zostavená súvaha, je dôležité zohľadniť všetky položky výnosov a nákladov, vyžaduje tento štandard prezentáciu výkazu o zmenách vo vlastnom imaní, ktorý zvýrazňuje celkové náklady a výnosy jednotky, vrátane tých, ktoré sa vykazujú priamo vo vlastnom imaní.

| 100. | IAS 8 vyžaduje tam, kde je to prakticky uskutočniteľné, vykonanie zmien účtovných metód spätnými úpravami, s výnimkou prípadov, keď si to prechodné ustanovenia iného štandardu alebo interpretácie vyžadujú inak. Ďalej IAS 8 vyžaduje, aby sa tam, kde je to prakticky uskutočniteľné, vykonávali so spätnou platnosťou aj prehodnotenia zamerané na opravy chýb. Spätné úpravy a spätné prehodnotenia sa vykonávajú v zostatku nerozdelených ziskov, s výnimkou prípadov, keď si niektorý štandard alebo interpretácia vyžaduje spätnú úpravu iného prvku vlastného imania. V zmysle bodu (d) odseku 96 sa vyžaduje, aby sa vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní zverejnila celková úprava jednotlivých prvkov vlastného imania vyplývajúca, oddelene, zo zmien účtovných metód a opráv chýb. Tieto úpravy sa zverejňujú za každé predchádzajúce obdobie a k začiatku obdobia. |
| --- | --- |

100.

IAS 8 vyžaduje tam, kde je to prakticky uskutočniteľné, vykonanie zmien účtovných metód spätnými úpravami, s výnimkou prípadov, keď si to prechodné ustanovenia iného štandardu alebo interpretácie vyžadujú inak. Ďalej IAS 8 vyžaduje, aby sa tam, kde je to prakticky uskutočniteľné, vykonávali so spätnou platnosťou aj prehodnotenia zamerané na opravy chýb. Spätné úpravy a spätné prehodnotenia sa vykonávajú v zostatku nerozdelených ziskov, s výnimkou prípadov, keď si niektorý štandard alebo interpretácia vyžaduje spätnú úpravu iného prvku vlastného imania. V zmysle bodu (d) odseku 96 sa vyžaduje, aby sa vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní zverejnila celková úprava jednotlivých prvkov vlastného imania vyplývajúca, oddelene, zo zmien účtovných metód a opráv chýb. Tieto úpravy sa zverejňujú za každé predchádzajúce obdobie a k začiatku obdobia.

| 101. | Požiadavky odsekov 96 a 97 možno splniť viacrými spôsobmi. Riešením môže byť napríklad stĺpcový formát, ktorý porovnáva počiatočný a koncový stav každého prvku vlastného imania v rámci jednotky. Alternatívne možno vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní uvádzať len položky, ktoré vyžaduje odsek 96. V takom prípade sú položky, ktoré vyžaduje odsek 97, začlenené do poznámok. |
| --- | --- |

101.

Požiadavky odsekov 96 a 97 možno splniť viacrými spôsobmi. Riešením môže byť napríklad stĺpcový formát, ktorý porovnáva počiatočný a koncový stav každého prvku vlastného imania v rámci jednotky. Alternatívne možno vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní uvádzať len položky, ktoré vyžaduje odsek 96. V takom prípade sú položky, ktoré vyžaduje odsek 97, začlenené do poznámok.

Výkaz o peňažných tokoch

| 102. | Informácie o peňažných tokoch poskytujú používateľom účtovnej závierky podklad na zhodnotenie schopnosti jednotky vytvárať peniaze a peňažné ekvivalenty a potrieb jednotky tieto peňažné toky využívať. Požiadavky na prezentáciu výkazu o peňažných tokoch a súvisiace zverejnenia stanovuje IAS 7 Výkazy o peňažných tokoch. |
| --- | --- |

102.

Informácie o peňažných tokoch poskytujú používateľom účtovnej závierky podklad na zhodnotenie schopnosti jednotky vytvárať peniaze a peňažné ekvivalenty a potrieb jednotky tieto peňažné toky využívať. Požiadavky na prezentáciu výkazu o peňažných tokoch a súvisiace zverejnenia stanovuje IAS 7 Výkazy o peňažných tokoch.

Poznámky

Štruktúra

| 103. | Účelom poznámok je:










  (a) | informovať o spôsobe zostavovania účtovnej závierky a špecifických účtovných metódach v súlade s odsekmi 108-115; |
| --- | --- | --- |

103.

Účelom poznámok je:

(a)

informovať o spôsobe zostavovania účtovnej závierky a špecifických účtovných metódach v súlade s odsekmi 108-115;

| (b) | zverejňovať informácie, ktoré vyžadujú IFRS, a ktoré nie sú súčasťou samotnej súvahy, výkazu ziskov a strát, výkazu o zmenách vo vlastnom imaní a výkazu o peňažných tokoch;



  a |
| --- | --- |

(b)

zverejňovať informácie, ktoré vyžadujú IFRS, a ktoré nie sú súčasťou samotnej súvahy, výkazu ziskov a strát, výkazu o zmenách vo vlastnom imaní a výkazu o peňažných tokoch;

| (c) | poskytovať dodatočné informácie, ktoré nie sú prezentované v samotnej súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a výkaze o peňažných tokoch, avšak sú dôležité pre pochopenie týchto výkazov. |
| --- | --- |

(c)

poskytovať dodatočné informácie, ktoré nie sú prezentované v samotnej súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a výkaze o peňažných tokoch, avšak sú dôležité pre pochopenie týchto výkazov.

| 104. | Poznámky by mali mať, pokiaľ je to možné, systematické členenie. Každá položka v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch by mala mať krížové odkazy na všetky s ňou súvisiace informácie v poznámkach. |
| --- | --- |

104.

Poznámky by mali mať, pokiaľ je to možné, systematické členenie. Každá položka v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a vo výkaze o peňažných tokoch by mala mať krížové odkazy na všetky s ňou súvisiace informácie v poznámkach.

| 105. | Poznámky majú zvyčajne nasledujúce členenie, ktoré napomáha používateľom porozumieť účtovnej závierke a umožňuje jej porovnanie s účtovnými závierkami iných jednotiek:






  (a) | prehlásenie o súlade so IFRS (pozri odsek 14); |
| --- | --- | --- |

105.

Poznámky majú zvyčajne nasledujúce členenie, ktoré napomáha používateľom porozumieť účtovnej závierke a umožňuje jej porovnanie s účtovnými závierkami iných jednotiek:

(a)

prehlásenie o súlade so IFRS (pozri odsek 14);

| (b) | prehľad významných uplatňovaných účtovných metód (pozri odsek 108); |
| --- | --- |

(b)

prehľad významných uplatňovaných účtovných metód (pozri odsek 108);

| (c) | doplňujúce informácie k položkám prezentovaným priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a výkaze o peňažných tokoch v takom poradí, v akom je prezentovaný každý výkaz a každá riadková položka;
  a |
| --- | --- |

(c)

doplňujúce informácie k položkám prezentovaným priamo v súvahe, výkaze ziskov a strát, výkaze o zmenách vo vlastnom imaní a výkaze o peňažných tokoch v takom poradí, v akom je prezentovaný každý výkaz a každá riadková položka;

a

| (d) | ostatné zverejnenia, vrátane:






  (i) | podmienených záväzkov (pozri IAS 37) a nevykazovaných zmluvných záväzkov,
  a |
| --- | --- | --- |

(d)

ostatné zverejnenia, vrátane:

(i)

podmienených záväzkov (pozri IAS 37) a nevykazovaných zmluvných záväzkov,

a

| (ii) | nefinančné zverejnenia, napr. ciele a metódy jednotky v oblasti riadenia finančných rizík (pozri IAS 32). |
| --- | --- |

(ii)

nefinančné zverejnenia, napr. ciele a metódy jednotky v oblasti riadenia finančných rizík (pozri IAS 32).

| 106. | Za určitých okolností môže byť potrebné alebo vhodné zmeniť poradie jednotlivých položiek v poznámkach. Napríklad informácie o zmenách reálnej hodnoty vykazované ako zisk alebo strata možno skombinovať s informáciami o splatnosti finančných nástrojov, hoci prvé zverejnenia súvisia s výkazom ziskov a strát a druhé so súvahou. Napriek tomu je potrebné, pokiaľ je to možné, dodržiavať systematické členenie poznámok. |
| --- | --- |

106.

Za určitých okolností môže byť potrebné alebo vhodné zmeniť poradie jednotlivých položiek v poznámkach. Napríklad informácie o zmenách reálnej hodnoty vykazované ako zisk alebo strata možno skombinovať s informáciami o splatnosti finančných nástrojov, hoci prvé zverejnenia súvisia s výkazom ziskov a strát a druhé so súvahou. Napriek tomu je potrebné, pokiaľ je to možné, dodržiavať systematické členenie poznámok.

| 107. | Poznámky poskytujúce informácie o spôsobe zostavenia účtovnej závierky a špecifických účtovných metódach môžu byť prezentované ako osobitná súčasť účtovnej závierky. |
| --- | --- |

107.

Poznámky poskytujúce informácie o spôsobe zostavenia účtovnej závierky a špecifických účtovných metódach môžu byť prezentované ako osobitná súčasť účtovnej závierky.

Zverejňovanie účtovných metód

| 108. | V prehľade významných účtovných metód jednotka zverejní:










  (a) | základ (základy) oceňovania, z ktorých sa vychádzalo pri zostavovaní účtovnej závierky;



  a |
| --- | --- | --- |

108.

V prehľade významných účtovných metód jednotka zverejní:

(a)

základ (základy) oceňovania, z ktorých sa vychádzalo pri zostavovaní účtovnej závierky;

| (b) | iné použité účtovné metódy, ktoré sú dôležité pre pochopenie účtovnej závierky. |
| --- | --- |

(b)

iné použité účtovné metódy, ktoré sú dôležité pre pochopenie účtovnej závierky.

| 109. | Pre používateľov je dôležité, aby boli oboznámení so základom (základmi) oceňovania použitým v účtovnej závierke (napríklad historické náklady, bežné náklady, realizačná hodnota, reálna hodnota alebo spätne získateľná suma), pretože základ, podľa ktorého je zostavená účtovná závierka, má pri jej analýze zásadný význam. Keď' sa v účtovnej závierke uplatňuje viac ako jeden spôsob ocenenia, napríklad pri precenení určitých skupín majetku, stačí uviesť označenie kategórií majetku a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú jednotlivé spôsoby ocenenia. |
| --- | --- |

109.

Pre používateľov je dôležité, aby boli oboznámení so základom (základmi) oceňovania použitým v účtovnej závierke (napríklad historické náklady, bežné náklady, realizačná hodnota, reálna hodnota alebo spätne získateľná suma), pretože základ, podľa ktorého je zostavená účtovná závierka, má pri jej analýze zásadný význam. Keď' sa v účtovnej závierke uplatňuje viac ako jeden spôsob ocenenia, napríklad pri precenení určitých skupín majetku, stačí uviesť označenie kategórií majetku a záväzkov, na ktoré sa vzťahujú jednotlivé spôsoby ocenenia.

| 110. | Pri rozhodovaní, či by mala byť zverejnená konkrétna účtovná metóda, berie manažment do úvahy, nakoľko by bolo zverejnenie prospešné pre používateľov pri pochopení spôsobu, akým sa vo vykazovanej finančnej výkonnosti a finančnej pozícii odrážajú transakcie, iné udalosti a podmienky. Zverejnenie konkrétnych účtovných metód je pre užívateľov užitočné najmä vtedy, ak sú tieto metódy vybrané z alternatív umožnených v štandardoch a interpretáciách. Príkladom môže byť zverejnenie toho, či spoločník vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke s využitím metódy podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania (pozri IAS 31 Podiely v spoločných podnikoch). Niektoré štandardy výslovne vyžadujú zverejňovanie konkrétnych účtovných metód, vrátane manažmentom uplatneného spôsobu výberu medzi ich prípustnými variantmi. Napríklad IAS 16 vyžaduje zverejnenie základov pre oceňovanie používaných pre jednotlivé triedy nehnuteľností, strojov a zariadení. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery vyžaduje zverejnenie toho, či sa náklady na prijaté pôžičky a úvery vykazujú okamžite ako náklady, alebo či sa kapitalizujú v rámci nákladov na kvalifikovateľný majetok. |
| --- | --- |

110.

Pri rozhodovaní, či by mala byť zverejnená konkrétna účtovná metóda, berie manažment do úvahy, nakoľko by bolo zverejnenie prospešné pre používateľov pri pochopení spôsobu, akým sa vo vykazovanej finančnej výkonnosti a finančnej pozícii odrážajú transakcie, iné udalosti a podmienky. Zverejnenie konkrétnych účtovných metód je pre užívateľov užitočné najmä vtedy, ak sú tieto metódy vybrané z alternatív umožnených v štandardoch a interpretáciách. Príkladom môže byť zverejnenie toho, či spoločník vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke s využitím metódy podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania (pozri IAS 31 Podiely v spoločných podnikoch). Niektoré štandardy výslovne vyžadujú zverejňovanie konkrétnych účtovných metód, vrátane manažmentom uplatneného spôsobu výberu medzi ich prípustnými variantmi. Napríklad IAS 16 vyžaduje zverejnenie základov pre oceňovanie používaných pre jednotlivé triedy nehnuteľností, strojov a zariadení. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery vyžaduje zverejnenie toho, či sa náklady na prijaté pôžičky a úvery vykazujú okamžite ako náklady, alebo či sa kapitalizujú v rámci nákladov na kvalifikovateľný majetok.

| 111. | Každá jednotka zvažuje charakter svojich operácií a metód, zverejnenie ktorých používatelia pravdepodobne očakávajú pre daný typ jednotky. Napríklad pre jednotku, ktorá podlieha dani z príjmu, by sa očakávalo zverejnenie jej účtovných metód pre dane z príjmov, vrátane metód vzťahujúcich sa na odložené daňové záväzky a daňové pohľadávky. Pre jednotku s významnými prevádzkami v zahraničí alebo transakciami v cudzích menách by sa očakávalo zverejnenie účtovných metód vykazovania kurzových ziskov a strát. Ak došlo k podnikovým kombináciám, sú zverejnené metódy ocenenia goodwillu a menšinového podielu. |
| --- | --- |

111.

Každá jednotka zvažuje charakter svojich operácií a metód, zverejnenie ktorých používatelia pravdepodobne očakávajú pre daný typ jednotky. Napríklad pre jednotku, ktorá podlieha dani z príjmu, by sa očakávalo zverejnenie jej účtovných metód pre dane z príjmov, vrátane metód vzťahujúcich sa na odložené daňové záväzky a daňové pohľadávky. Pre jednotku s významnými prevádzkami v zahraničí alebo transakciami v cudzích menách by sa očakávalo zverejnenie účtovných metód vykazovania kurzových ziskov a strát. Ak došlo k podnikovým kombináciám, sú zverejnené metódy ocenenia goodwillu a menšinového podielu.

| 112. | Účtovná metóda môže byť dôležitá vzhľadom na charakter operácií jednotky, a to aj vtedy, ak sumy, na ktoré sa vzťahuje, nie sú významné v bežnom ani v minulých obdobiach. Je tiež vhodné zverejniť všetky významné účtovné metódy, ktoré výslovne nevyžadujú IFRS, avšak sú zvolené a uplatňované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

112.

Účtovná metóda môže byť dôležitá vzhľadom na charakter operácií jednotky, a to aj vtedy, ak sumy, na ktoré sa vzťahuje, nie sú významné v bežnom ani v minulých obdobiach. Je tiež vhodné zverejniť všetky významné účtovné metódy, ktoré výslovne nevyžadujú IFRS, avšak sú zvolené a uplatňované v súlade s IAS 8.

| 113. | Jednotka v prehľade významných účtovných metód alebo v iných poznámkach zverejní rozhodnutia, okrem tých, ktoré zahŕňajú odhady (pozri odsek 116), uskutočnené manažmentom pri uplatňovaní účtovných metód, ktoré v najvýznamnejšej miere určujú sumy vykazované v účtovnej závierke. |
| --- | --- |

113.

Jednotka v prehľade významných účtovných metód alebo v iných poznámkach zverejní rozhodnutia, okrem tých, ktoré zahŕňajú odhady (pozri odsek 116), uskutočnené manažmentom pri uplatňovaní účtovných metód, ktoré v najvýznamnejšej miere určujú sumy vykazované v účtovnej závierke.

| 114. | V rámci uplatňovania účtovných metód jednotky prijíma manažment rôzne rozhodnutia, okrem tých, ktoré zahŕňajú odhady, ktoré môžu vo významnej miere ovplyvniť sumy vykazované v účtovnej závierke. Rozhodnutia manažmentu napríklad zahŕňajú:






  (a) | či sa má finančný majetok považovať za investície držané do dátumu splatnosti; |
| --- | --- | --- |

114.

V rámci uplatňovania účtovných metód jednotky prijíma manažment rôzne rozhodnutia, okrem tých, ktoré zahŕňajú odhady, ktoré môžu vo významnej miere ovplyvniť sumy vykazované v účtovnej závierke. Rozhodnutia manažmentu napríklad zahŕňajú:

(a)

či sa má finančný majetok považovať za investície držané do dátumu splatnosti;

| (b) | kedy sa všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančného majetku a prenajímaného majetku vo významnej miere prevedú na iné jednotky; |
| --- | --- |

(b)

kedy sa všetky významné riziká a odmeny súvisiace s vlastníctvom finančného majetku a prenajímaného majetku vo významnej miere prevedú na iné jednotky;

| (c) | či sú konkrétne predaje tovaru v zásade dohody o financovaní, a teda nevytvárajú zisk;
  a |
| --- | --- |

(c)

či sú konkrétne predaje tovaru v zásade dohody o financovaní, a teda nevytvárajú zisk;

a

| (d) | či podstata vzťahu medzi jednotkou a jednotkou špeciálneho účelu nasvedčuje tomu, že jednotka špeciálneho účelu je kontrolovaná jednotkou. |
| --- | --- |

(d)

či podstata vzťahu medzi jednotkou a jednotkou špeciálneho účelu nasvedčuje tomu, že jednotka špeciálneho účelu je kontrolovaná jednotkou.

| 115. | Niektoré zo zverejnení v zmysle odseku 113 vyžadujú aj iné štandardy. Napríklad IAS 27 vyžaduje, aby jednotka zverejnila dôvody, prečo jej majetkový podiel na jednotke nezakladá kontrolu, ohľadom investovaného podniku, ktorý nie je dcérskou spoločnosťou aj napriek tomu, že nadpolovičný podiel na hlasovacích alebo potenciálnych hlasovacích právach je priamo alebo nepriamo vlastnený prostredníctvom dcérskych spoločností. IAS 40 vyžaduje, aby sa v prípadoch problematickej klasifikácie majetku zverejnili kritériá, ktoré jednotka uplatňuje pri rozlišovaní investičného majetku od nehnuteľnosti používanej vlastníkom a od nehnuteľnosti držanej na predaj v bežnom podnikaní. |
| --- | --- |

115.

Niektoré zo zverejnení v zmysle odseku 113 vyžadujú aj iné štandardy. Napríklad IAS 27 vyžaduje, aby jednotka zverejnila dôvody, prečo jej majetkový podiel na jednotke nezakladá kontrolu, ohľadom investovaného podniku, ktorý nie je dcérskou spoločnosťou aj napriek tomu, že nadpolovičný podiel na hlasovacích alebo potenciálnych hlasovacích právach je priamo alebo nepriamo vlastnený prostredníctvom dcérskych spoločností. IAS 40 vyžaduje, aby sa v prípadoch problematickej klasifikácie majetku zverejnili kritériá, ktoré jednotka uplatňuje pri rozlišovaní investičného majetku od nehnuteľnosti používanej vlastníkom a od nehnuteľnosti držanej na predaj v bežnom podnikaní.

Najvýznamnejšie príčiny neistoty v odhadoch

| 116. | Jednotka zverejní v poznámkach informácie o kľúčových predpokladoch budúceho vývoja, ako aj ostatné kľúčové príčiny neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré sa spájajú s vysokým rizikom významných úprav účtovných hodnôt majetku a záväzkov v nasledujúcom hospodárskom roku. Vzhľadom na tento majetok a záväzky by mali poznámky obsahovať:










  (a) | ich charakter;



  a |
| --- | --- | --- |

116.

Jednotka zverejní v poznámkach informácie o kľúčových predpokladoch budúceho vývoja, ako aj ostatné kľúčové príčiny neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré sa spájajú s vysokým rizikom významných úprav účtovných hodnôt majetku a záväzkov v nasledujúcom hospodárskom roku. Vzhľadom na tento majetok a záväzky by mali poznámky obsahovať:

(a)

ich charakter;

| (b) | ich účtovnú hodnotu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

(b)

ich účtovnú hodnotu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 117. | Stanovenie účtovnej hodnoty niektorého majetku a záväzkov si vyžaduje vykonanie odhadu účinkov neistých budúcich udalostí na tento majetok a záväzky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Ak napríklad nie sú na ocenenie nasledujúceho majetku a záväzkov k dispozícii aktuálne trhové ceny, je potrebné pri ocenení spätne získateľnej sumy nehnuteľností, strojov a zariadenia, účinkov technologického zastarania zásob, rezerv, ktoré sú predmetom výsledku prebiehajúcich sporov a dlhodobých záväzkov v súvislosti so zamestnaneckými požitkami, ako sú starobné dôchodky, zohľadniť budúce odhady. Tieto odhady zahŕňajú predpoklady o takých položkách ako sú úprava rizika pre peňažné toky alebo uplatňované zľavy, budúce úpravy platov a budúce úpravy cien vplývajúce na výšku nákladov. |
| --- | --- |

117.

Stanovenie účtovnej hodnoty niektorého majetku a záväzkov si vyžaduje vykonanie odhadu účinkov neistých budúcich udalostí na tento majetok a záväzky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Ak napríklad nie sú na ocenenie nasledujúceho majetku a záväzkov k dispozícii aktuálne trhové ceny, je potrebné pri ocenení spätne získateľnej sumy nehnuteľností, strojov a zariadenia, účinkov technologického zastarania zásob, rezerv, ktoré sú predmetom výsledku prebiehajúcich sporov a dlhodobých záväzkov v súvislosti so zamestnaneckými požitkami, ako sú starobné dôchodky, zohľadniť budúce odhady. Tieto odhady zahŕňajú predpoklady o takých položkách ako sú úprava rizika pre peňažné toky alebo uplatňované zľavy, budúce úpravy platov a budúce úpravy cien vplývajúce na výšku nákladov.

| 118. | Kľúčové predpoklady a iné kľúčové zdroje neistoty v odhadoch, ktorých zverejnenie sa vyžaduje v zmysle odseku 116, sa vzťahujú na také odhady, ktoré vyžadujú od manažmentu uplatňovať pri rozhodovaní tie najprísnejšie, subjektívne alebo komplexné kritériá. Vzhľadom na rastúci počet premenných a predpokladov týkajúcich sa možného budúceho riešenia neistôt je toto rozhodovanie čoraz subjektívnejšie a komplexnejšie, s čím zároveň zvyčajne rastie pravdepodobnosť následnej významnej úpravy účtovných hodnôt majetku a záväzkov. |
| --- | --- |

118.

Kľúčové predpoklady a iné kľúčové zdroje neistoty v odhadoch, ktorých zverejnenie sa vyžaduje v zmysle odseku 116, sa vzťahujú na také odhady, ktoré vyžadujú od manažmentu uplatňovať pri rozhodovaní tie najprísnejšie, subjektívne alebo komplexné kritériá. Vzhľadom na rastúci počet premenných a predpokladov týkajúcich sa možného budúceho riešenia neistôt je toto rozhodovanie čoraz subjektívnejšie a komplexnejšie, s čím zároveň zvyčajne rastie pravdepodobnosť následnej významnej úpravy účtovných hodnôt majetku a záväzkov.

| 119. | Zverejnenia v zmysle odseku 116 sa nevyžadujú v prípade majetku a záväzkov s vysokým rizikom významnej zmeny ich účtovných hodnôt v budúcom finančnom roku, ak sú k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha ocenené reálnou hodnotou na základe aktuálnych trhových cien (ich reálne hodnoty sa môžu v budúcom finančnom roku významne zmeniť, avšak tieto zmeny by neboli výsledkom predpokladov alebo iných zdrojov neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha). |
| --- | --- |

119.

Zverejnenia v zmysle odseku 116 sa nevyžadujú v prípade majetku a záväzkov s vysokým rizikom významnej zmeny ich účtovných hodnôt v budúcom finančnom roku, ak sú k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha ocenené reálnou hodnotou na základe aktuálnych trhových cien (ich reálne hodnoty sa môžu v budúcom finančnom roku významne zmeniť, avšak tieto zmeny by neboli výsledkom predpokladov alebo iných zdrojov neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha).

| 120. | Zverejnenia v zmysle odseku 116 sú prezentované spôsobom, ktorý napomáha používateľom účtovnej závierky porozumieť rozhodnutiam manažmentu v súvislosti s budúcim vývojom a s najdôležitejšími zdrojmi neistoty v odhadoch. Charakter a rozsah týchto informácií sa môže meniť v závislosti od charakteru predpokladu a iných okolností. Môže byť tak potrebné zverejniť napríklad tieto druhy informácií:






  (a) | charakter predpokladu alebo iného zdroja neistoty v odhadoch; |
| --- | --- | --- |

120.

Zverejnenia v zmysle odseku 116 sú prezentované spôsobom, ktorý napomáha používateľom účtovnej závierky porozumieť rozhodnutiam manažmentu v súvislosti s budúcim vývojom a s najdôležitejšími zdrojmi neistoty v odhadoch. Charakter a rozsah týchto informácií sa môže meniť v závislosti od charakteru predpokladu a iných okolností. Môže byť tak potrebné zverejniť napríklad tieto druhy informácií:

(a)

charakter predpokladu alebo iného zdroja neistoty v odhadoch;

| (b) | citlivosť účtovných hodnôt na metódy, predpoklady a odhady, ktoré sa uplatňujú pri ich výpočte, vrátane príčin tejto citlivosti; |
| --- | --- |

(b)

citlivosť účtovných hodnôt na metódy, predpoklady a odhady, ktoré sa uplatňujú pri ich výpočte, vrátane príčin tejto citlivosti;

| (c) | očakávané vyriešenie neistoty a rozsah možných účinkov na účtovné hodnoty príslušného majetku a záväzkov v budúcom finančnom roku;
  a |
| --- | --- |

(c)

očakávané vyriešenie neistoty a rozsah možných účinkov na účtovné hodnoty príslušného majetku a záväzkov v budúcom finančnom roku;

a

| (d) | ak neistota pretrváva, vysvetlenie úprav minulých odhadov týkajúcich sa tohto majetku a záväzkov. |
| --- | --- |

(d)

ak neistota pretrváva, vysvetlenie úprav minulých odhadov týkajúcich sa tohto majetku a záväzkov.

| 121. | V rámci zverejnení v odseku 116 nie je potrebné zverejňovať rozpočtové informácie ani prognózy. |
| --- | --- |

121.

V rámci zverejnení v odseku 116 nie je potrebné zverejňovať rozpočtové informácie ani prognózy.

| 122. | Ak je z určitého dôvodu zverejnenie rozsahu možných účinkov kľúčových predpokladov alebo iného kľúčového zdroja neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha neuskutočniteľné, zverejní jednotka informáciu, že je na základe jestvujúcich údajov pravdepodobné, že možné dopady v budúcom finančnom roku, ktoré budú odlišné od predpokladov si vyžiadajú významnú úpravu účtovnej hodnoty príslušného majetku alebo záväzkov. V každom prípade, jednotka zverejní charakter a účtovnú hodnotu konkrétneho majetku alebo záväzku (alebo triedy aktív alebo záväzkov), ktorých sa daný predpoklad týka. |
| --- | --- |

122.

Ak je z určitého dôvodu zverejnenie rozsahu možných účinkov kľúčových predpokladov alebo iného kľúčového zdroja neistoty v odhadoch k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha neuskutočniteľné, zverejní jednotka informáciu, že je na základe jestvujúcich údajov pravdepodobné, že možné dopady v budúcom finančnom roku, ktoré budú odlišné od predpokladov si vyžiadajú významnú úpravu účtovnej hodnoty príslušného majetku alebo záväzkov. V každom prípade, jednotka zverejní charakter a účtovnú hodnotu konkrétneho majetku alebo záväzku (alebo triedy aktív alebo záväzkov), ktorých sa daný predpoklad týka.

| 123. | Zverejnenie konkrétnych kritérií, ktorými sa manažment riadil pri uplatňovaní účtovných metód jednotky v odseku 113, sa nevzťahuje na zverejnenia kľúčových zdrojov neistoty v odhadoch v odseku 116. |
| --- | --- |

123.

Zverejnenie konkrétnych kritérií, ktorými sa manažment riadil pri uplatňovaní účtovných metód jednotky v odseku 113, sa nevzťahuje na zverejnenia kľúčových zdrojov neistoty v odhadoch v odseku 116.

| 124. | Zverejnenie určitých kľúčových predpokladov, ktoré by bolo inak potrebné v zmysle odseku 116, sa vyžaduje na základe niektorých iných štandardov. Napríklad IAS 37 vyžaduje, aby sa za presne definovaných okolností zverejňovali kľúčové predpoklady o budúcich udalostiach ovplyvňujúcich triedy rezerv. IAS 32 vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov, z ktorých sa vychádza pri odhadoch reálnych hodnôt finančného majetku a finančných záväzkov, ktoré sa účtujú v reálnej hodnote. IAS 16 vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov, z ktorých sa vychádza pri odhadoch reálnej hodnoty precenených nehnuteľností, strojov a zariadení. |
| --- | --- |

124.

Zverejnenie určitých kľúčových predpokladov, ktoré by bolo inak potrebné v zmysle odseku 116, sa vyžaduje na základe niektorých iných štandardov. Napríklad IAS 37 vyžaduje, aby sa za presne definovaných okolností zverejňovali kľúčové predpoklady o budúcich udalostiach ovplyvňujúcich triedy rezerv. IAS 32 vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov, z ktorých sa vychádza pri odhadoch reálnych hodnôt finančného majetku a finančných záväzkov, ktoré sa účtujú v reálnej hodnote. IAS 16 vyžaduje zverejňovanie významných predpokladov, z ktorých sa vychádza pri odhadoch reálnej hodnoty precenených nehnuteľností, strojov a zariadení.

Ostatné zverejnenia

| 125. | V poznámkach jednotka zverejní:










  (a) | navrhované alebo oznámené sumy dividend pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, avšak nevykázané ako sumy rozdelené počas obdobia majiteľom vlastného imania, a príslušnú sumu na akciu;



  a |
| --- | --- | --- |

125.

V poznámkach jednotka zverejní:

(a)

navrhované alebo oznámené sumy dividend pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, avšak nevykázané ako sumy rozdelené počas obdobia majiteľom vlastného imania, a príslušnú sumu na akciu;

| (b) | sumu všetkých výsledných prioritných dividend, ktoré neboli vykázané. |
| --- | --- |

(b)

sumu všetkých výsledných prioritných dividend, ktoré neboli vykázané.

| 126. | Ak nie sú súčasťou iných zverejnených informácií publikovaných s účtovnou závierkou, zverejní jednotka nasledovné:










  (a) | sídlo a právna forma jednotky, krajina založenia alebo sídla a adresa sídla (alebo hlavného miesta podnikania, ak je iné ako sídlo); |
| --- | --- | --- |

126.

Ak nie sú súčasťou iných zverejnených informácií publikovaných s účtovnou závierkou, zverejní jednotka nasledovné:

(a)

sídlo a právna forma jednotky, krajina založenia alebo sídla a adresa sídla (alebo hlavného miesta podnikania, ak je iné ako sídlo);

| (b) | opis charakteru činnosti jednotky a jej hlavných činností;



  a |
| --- | --- |

(b)

opis charakteru činnosti jednotky a jej hlavných činností;

| (c) | názov materskej spoločnosti a rozhodujúcej materskej spoločnosti skupiny. |
| --- | --- |

(c)

názov materskej spoločnosti a rozhodujúcej materskej spoločnosti skupiny.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 127. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce dňom 1. január 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

127.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce dňom 1. január 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 1 (PREPRACOVANÝ Z ROKU 1997)

| 128. | Tento štandard nahrádza IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky, prepracovaný z roku 1997. |
| --- | --- |

128.

Tento štandard nahrádza IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky, prepracovaný z roku 1997.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Úpravy v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, sa s účinnosťou od decembra 2003:






  (a) | menia odkazy na „čistý zisk alebo stratu“ na „zisk alebo stratu“; |
| --- | --- | --- |

A1.

V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, sa s účinnosťou od decembra 2003:

(a)

menia odkazy na „čistý zisk alebo stratu“ na „zisk alebo stratu“;

| (b) | menia odkazy na „poznámky k účtovnej závierke“ na „poznámky“;
  a |
| --- | --- |

(b)

menia odkazy na „poznámky k účtovnej závierke“ na „poznámky“;

a

| (c) | menia odkazy na „základné imanie“ na „vložené vlastné imanie“. |
| --- | --- |

(c)

menia odkazy na „základné imanie“ na „vložené vlastné imanie“.

| A2. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A2.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A3. | Rušia sa odseky 69 a 70 v IAS 12 Dane z príjmov. |
| --- | --- |

A3.

Rušia sa odseky 69 a 70 v IAS 12 Dane z príjmov.

| A4. | Znenie odseku 23 v IAS 19 Zamestnanecké požitky sa mení nasledovne:






  23. | Hoci tento štandard nepožaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých zamestnaneckých požitkoch, iné štandardy môžu tieto zverejnenia požadovať. Napríklad IAS 24 Zverejnenia spriaznených osôb, vyžaduje zverejnenia o zamestnaneckých požitkoch pre kľúčový riadiaci personál. IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky vyžaduje zverejnenie nákladov na zamestnanecké požitky. |
| --- | --- | --- |

A4.

Znenie odseku 23 v IAS 19 Zamestnanecké požitky sa mení nasledovne:

23.

Hoci tento štandard nepožaduje osobitné zverejnenia o krátkodobých zamestnaneckých požitkoch, iné štandardy môžu tieto zverejnenia požadovať. Napríklad IAS 24 Zverejnenia spriaznených osôb, vyžaduje zverejnenia o zamestnaneckých požitkoch pre kľúčový riadiaci personál. IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky vyžaduje zverejnenie nákladov na zamestnanecké požitky.

| A5. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A5.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A6. | IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka sa mení nasledovne:
  Znenie odseku 5 sa mení nasledovne:






  5. | IAS 1 definuje úplnú účtovnú závierku, ktorá obsahuje nasledujúce súčasti:






  (a) | súvahu; |
| --- | --- | --- | --- |

A6.

IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka sa mení nasledovne:

Znenie odseku 5 sa mení nasledovne:

5.

IAS 1 definuje úplnú účtovnú závierku, ktorá obsahuje nasledujúce súčasti:

(a)

súvahu;

| (b) | výkaz ziskov a strát; |
| --- | --- |

(b)

výkaz ziskov a strát;

| (c) | výkaz o zmenách vo vlastnom imaní zahŕňajúci buď:






  (i) | všetky zmeny vo vlastnom imaní; alebo |
| --- | --- | --- |

(c)

výkaz o zmenách vo vlastnom imaní zahŕňajúci buď:

(i)

všetky zmeny vo vlastnom imaní; alebo

| (ii) | zmeny vo vlastnom imaní okrem tých, ktoré sú výsledkom transakcií s majiteľmi vlastného imania z ich funkcie majiteľov vlastného imania; |
| --- | --- |

(ii)

zmeny vo vlastnom imaní okrem tých, ktoré sú výsledkom transakcií s majiteľmi vlastného imania z ich funkcie majiteľov vlastného imania;

| (d) | výkaz o peňažných tokoch;
  a |
| --- | --- |

(d)

výkaz o peňažných tokoch;

a

| (e) | poznámky so zhrnutím významných účtovných metód a s ďalšími vysvetlivkami. |
| --- | --- |

(e)

poznámky so zhrnutím významných účtovných metód a s ďalšími vysvetlivkami.

Znenie odseku 12 sa mení nasledovne:

| 12. | IAS 1 obsahuje pokyny týkajúce sa štruktúry účtovnej závierky. Návod na implementáciu k IAS 1 objasňuje možné spôsoby prezentácie súvahy, výkazu ziskov a strát a výkazu o zmenách vo vlastnom imaní. |
| --- | --- |

12.

IAS 1 obsahuje pokyny týkajúce sa štruktúry účtovnej závierky. Návod na implementáciu k IAS 1 objasňuje možné spôsoby prezentácie súvahy, výkazu ziskov a strát a výkazu o zmenách vo vlastnom imaní.

Znenie odseku 13 sa mení nasledovne:

| 13. | IAS 1 vyžaduje, aby sa výkaz o zmenách vo vlastnom imaní prezentoval ako samostatná súčasť účtovnej závierky jednotky a umožňuje, aby informácie o zmenách vo vlastnom imaní, ktoré vyplývajú z transakcií s majiteľmi vlastného imania z ich funkcie majiteľov vlastného imania (vrátane rozdeľovania majiteľom vlastného imania), boli uvedené buď v samotnej závierke alebo v poznámkach. Vo výkazoch v priebehu účtovného roka uvádza jednotka zmeny vo vlastnom imaní v rovnakom formáte, aký bol použitý v poslednom ročnom výkaze. |
| --- | --- |

13.

IAS 1 vyžaduje, aby sa výkaz o zmenách vo vlastnom imaní prezentoval ako samostatná súčasť účtovnej závierky jednotky a umožňuje, aby informácie o zmenách vo vlastnom imaní, ktoré vyplývajú z transakcií s majiteľmi vlastného imania z ich funkcie majiteľov vlastného imania (vrátane rozdeľovania majiteľom vlastného imania), boli uvedené buď v samotnej závierke alebo v poznámkach. Vo výkazoch v priebehu účtovného roka uvádza jednotka zmeny vo vlastnom imaní v rovnakom formáte, aký bol použitý v poslednom ročnom výkaze.

| A7. | Znenie odsekov 39 a 40 IAS 35 Ukončované výroby sa mení nasledovne:






  39. | Zverejnenia, ktoré si vyžadujú odseky 27-37, okrem zverejnenia sumy zisku alebo straty pred zdanením vykázaného pri vyradení majetku alebo vyrovnaní záväzkov priraditeľných ukončovanej výrobe v súlade s bodom (a) odseku 31, môžu byť predkladané buď v poznámkach alebo v samotnej súvahe, výkaze ziskov a strát alebo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní. |
| --- | --- | --- |

A7.

Znenie odsekov 39 a 40 IAS 35 Ukončované výroby sa mení nasledovne:

39.

Zverejnenia, ktoré si vyžadujú odseky 27-37, okrem zverejnenia sumy zisku alebo straty pred zdanením vykázaného pri vyradení majetku alebo vyrovnaní záväzkov priraditeľných ukončovanej výrobe v súlade s bodom (a) odseku 31, môžu byť predkladané buď v poznámkach alebo v samotnej súvahe, výkaze ziskov a strát alebo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní.

| 40. | IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky vyžaduje, aby bol každý zisk alebo strata pred zdanením, ktorá sa vykáže pri vyraďovaní majetku alebo vyrovnávaní záväzkov priraditeľných ukončovaným výrobám, prezentovaný priamo vo výkaze ziskov a strát. Odporúča sa, aby boli požadované zverejnenia v zmysle bodov (f) a (g) odseku 27 predkladané priamo vo výkaze ziskov a strát a vo výkaze o peňažných tokoch v tomto poradí. |
| --- | --- |

40.

IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky vyžaduje, aby bol každý zisk alebo strata pred zdanením, ktorá sa vykáže pri vyraďovaní majetku alebo vyrovnávaní záväzkov priraditeľných ukončovaným výrobám, prezentovaný priamo vo výkaze ziskov a strát. Odporúča sa, aby boli požadované zverejnenia v zmysle bodov (f) a (g) odseku 27 predkladané priamo vo výkaze ziskov a strát a vo výkaze o peňažných tokoch v tomto poradí.

| A8. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A8.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A9. | Znenie IAS 41 Poľnohospodárstvo sa mení nasledovne:
  Ruší sa odsek 39.
  Znenie odseku 53 sa mení nasledovne:






  53. | Poľnohospodárska činnosť je často vystavená poveternostným, zdravotným a ostatným prírodným rizikám. Ak dôjde k udalosti, ktorej dôsledkom je vznik významnej položky nákladov alebo výnosov, zverejní sa v zmysle IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky charakter a suma tejto položky. Príkladmi takejto udalosti sú epidémia nákazlivej choroby, povodeň, veľké sucho alebo silný mraz a mor spôsobeným hmyzom. |
| --- | --- | --- |

A9.

Znenie IAS 41 Poľnohospodárstvo sa mení nasledovne:

Ruší sa odsek 39.

Znenie odseku 53 sa mení nasledovne:

53.

Poľnohospodárska činnosť je často vystavená poveternostným, zdravotným a ostatným prírodným rizikám. Ak dôjde k udalosti, ktorej dôsledkom je vznik významnej položky nákladov alebo výnosov, zverejní sa v zmysle IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky charakter a suma tejto položky. Príkladmi takejto udalosti sú epidémia nákazlivej choroby, povodeň, veľké sucho alebo silný mraz a mor spôsobeným hmyzom.

| A10. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A10.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A11. | Znenie odseku 5 SIC 32 Nehmotný majetok - náklady na internetovú stránku sa mení nasledovne:






  5. | Táto interpretácia sa nevzťahuje na výdavky na nákup, vývoj a prevádzkový hardvér (napr. internetové servery, staging servery, production servery a zariadenia zabezpečujúce pripojenie na Internet) v súvislosti s internetovou stránkou. Takéto výdavky sa účtujú v súlade s IAS 16. Okrem toho, ak vzniknú jednotke výdavky na poskytovateľa internetových služieb, ktorý je hostiteľom internetovej stránky jednotky, vykazujú sa tieto výdavky v zmysle IAS 1.78 a Rámcovej osnovy po prijatí týchto služieb. |
| --- | --- | --- |

A11.

Znenie odseku 5 SIC 32 Nehmotný majetok - náklady na internetovú stránku sa mení nasledovne:

5.

Táto interpretácia sa nevzťahuje na výdavky na nákup, vývoj a prevádzkový hardvér (napr. internetové servery, staging servery, production servery a zariadenia zabezpečujúce pripojenie na Internet) v súvislosti s internetovou stránkou. Takéto výdavky sa účtujú v súlade s IAS 16. Okrem toho, ak vzniknú jednotke výdavky na poskytovateľa internetových služieb, ktorý je hostiteľom internetovej stránky jednotky, vykazujú sa tieto výdavky v zmysle IAS 1.78 a Rámcovej osnovy po prijatí týchto služieb.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 2

Zásoby

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Oceňovanie zásob

Obstarávacia cena zásob

Náklady na nákup

Náklady na zmenu

Ostatné náklady

Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb

Náklad na poľnohospodársku výrobu z biologického majetku

Techniky oceňovania nákladov

Oceňovacie vzorce

Realizačná hodnota

Vykázané ako náklad

Zverejňovanie

Dátum účinnosti

Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 2 (stav z roku 1993), Zásoby, a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je stanoviť spôsob účtovania zásob. Kľúčovou otázkou pri účtovaní zásob je výška nákladov, ktoré sa majú vykazovať ako majetok a prenášať do budúceho obdobia, pokiaľ nie sú vykázané súvisiace výnosy. Tento štandard vysvetľuje postupy určenia obstarávacej ceny zásob a jej následného vykázania v rámci nákladov, vrátane prípadných znížení hodnoty na realizačnú hodnotu. Ďalej vysvetľuje tiež oceňovacie vzorce, ktoré sa používajú na určenie obstarávacej ceny zásob. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je stanoviť spôsob účtovania zásob. Kľúčovou otázkou pri účtovaní zásob je výška nákladov, ktoré sa majú vykazovať ako majetok a prenášať do budúceho obdobia, pokiaľ nie sú vykázané súvisiace výnosy. Tento štandard vysvetľuje postupy určenia obstarávacej ceny zásob a jej následného vykázania v rámci nákladov, vrátane prípadných znížení hodnoty na realizačnú hodnotu. Ďalej vysvetľuje tiež oceňovacie vzorce, ktoré sa používajú na určenie obstarávacej ceny zásob.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard platí pre všetky druhy zásob, s týmito výnimkami:










  a) | nedokončená výroba k zákazkám na zhotovenie, vrátane priamo súvisiacich servisných zmlúv (pozri IAS 11 Zákazková výroba), |
| --- | --- | --- |

2.

Tento štandard platí pre všetky druhy zásob, s týmito výnimkami:

a)

nedokončená výroba k zákazkám na zhotovenie, vrátane priamo súvisiacich servisných zmlúv (pozri IAS 11 Zákazková výroba),

| (b) | finančné nástroje,



  a |
| --- | --- |

(b)

finančné nástroje,

| (c) | biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou a poľnohospodárskou výrobou v období zberu úrody (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo). |
| --- | --- |

(c)

biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou a poľnohospodárskou výrobou v období zberu úrody (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo).

| 3. | Tento štandard sa nevzťahuje na oceňovanie zásob vo vlastníctve:










  a) | výrobcov poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov, poľnohospodárskej výroby po zbere úrody, nerastných surovín a výrobkov z nich v rozsahu ich oceňovania v realizačnej hodnote v súlade so zavedenými postupmi v týchto odvetviach; ak sú tieto zásoby oceňované v realizačnej hodnote, vykazujú sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata za účtovné obdobie, v ktorom k týmto zmenám došlo, |
| --- | --- | --- |

3.

Tento štandard sa nevzťahuje na oceňovanie zásob vo vlastníctve:

a)

výrobcov poľnohospodárskych a lesníckych výrobkov, poľnohospodárskej výroby po zbere úrody, nerastných surovín a výrobkov z nich v rozsahu ich oceňovania v realizačnej hodnote v súlade so zavedenými postupmi v týchto odvetviach; ak sú tieto zásoby oceňované v realizačnej hodnote, vykazujú sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata za účtovné obdobie, v ktorom k týmto zmenám došlo,

| (b) | maklérov na trhu s komoditami uplatňujúcich oceňovanie zásob v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja. Ak sú tieto zásoby oceňované v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, vykazujú sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata za obdobie, v ktorom k týmto zmenám došlo. |
| --- | --- |

(b)

maklérov na trhu s komoditami uplatňujúcich oceňovanie zásob v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja. Ak sú tieto zásoby oceňované v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, vykazujú sa zmeny tejto hodnoty ako zisk alebo strata za obdobie, v ktorom k týmto zmenám došlo.

| 4. | Zásoby uvedené v bode (a) odseku 3 sú oceňované v realizačnej hodnote v určitých fázach výroby. To môže byť napríklad po zbere poľnohospodárskej úrody alebo po vyťažení nerastnej suroviny, keď sa ďalší predaj zabezpečuje forwardovou zmluvou alebo štátnou zárukou, alebo keď existuje aktívny trh so zanedbateľným rizikom nepredajnosti. Na tieto zásoby sa nevzťahujú len tie ustanovenia tohto štandardu, ktoré sa týkajú požiadaviek oceňovania. |
| --- | --- |

4.

Zásoby uvedené v bode (a) odseku 3 sú oceňované v realizačnej hodnote v určitých fázach výroby. To môže byť napríklad po zbere poľnohospodárskej úrody alebo po vyťažení nerastnej suroviny, keď sa ďalší predaj zabezpečuje forwardovou zmluvou alebo štátnou zárukou, alebo keď existuje aktívny trh so zanedbateľným rizikom nepredajnosti. Na tieto zásoby sa nevzťahujú len tie ustanovenia tohto štandardu, ktoré sa týkajú požiadaviek oceňovania.

| 5. | Ako makléri na trhu s komoditami sa označujú subjekty, ktoré vo vlastnej réžii vykonávajú nákup alebo predaj komodít v prospech iných osôb. Zásoby uvedené v bode (b) odseku 3 sú v zásade nakupované za účelom predaja v blízkej budúcnosti a tvorby zisku z pohybov cien alebo z obchodnej marže maklérov na trhu s komoditami. Ak sa tieto zásoby oceňujú v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, nevzťahujú sa na ne len tie ustanovenia tohto štandardu, ktoré sa týkajú požiadaviek oceňovania. |
| --- | --- |

5.

Ako makléri na trhu s komoditami sa označujú subjekty, ktoré vo vlastnej réžii vykonávajú nákup alebo predaj komodít v prospech iných osôb. Zásoby uvedené v bode (b) odseku 3 sú v zásade nakupované za účelom predaja v blízkej budúcnosti a tvorby zisku z pohybov cien alebo z obchodnej marže maklérov na trhu s komoditami. Ak sa tieto zásoby oceňujú v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, nevzťahujú sa na ne len tie ustanovenia tohto štandardu, ktoré sa týkajú požiadaviek oceňovania.

DEFINÍCIE

| 6. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Zásoby sú majetok:









  a) | skladovaný na predaj v bežnom podnikaní, |
| --- | --- | --- |

6.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

a)

skladovaný na predaj v bežnom podnikaní,

| (b) | vo výrobnom procese s cieľom takéhoto predaja,



  alebo |
| --- | --- |

(b)

vo výrobnom procese s cieľom takéhoto predaja,

| (c) | vo forme materiálu alebo spotrebného tovaru určeného na zužitkovanie vo výrobnom procese alebo pri poskytovaní služieb. |
| --- | --- |

(c)

vo forme materiálu alebo spotrebného tovaru určeného na zužitkovanie vo výrobnom procese alebo pri poskytovaní služieb.

| 7. | Realizačná hodnota je čistá suma, v ktorej jednotka očakáva realizáciu predaja zásob v bežnom podnikaní. Reálna hodnota je suma, za ktorú môžu byť tieto zásoby vymenené medzi informovanými súhlasiacimi kupujúcimi a informovanými súhlasiacimi predávajúcimi na trhu. Realizačná hodnota je na rozdiel od reálnej hodnoty špecifická hodnota jednotky. Realizačná hodnota zásob sa môže líšiť od ich reálnej hodnoty zníženej o náklady predaja. |
| --- | --- |

7.

Realizačná hodnota je čistá suma, v ktorej jednotka očakáva realizáciu predaja zásob v bežnom podnikaní. Reálna hodnota je suma, za ktorú môžu byť tieto zásoby vymenené medzi informovanými súhlasiacimi kupujúcimi a informovanými súhlasiacimi predávajúcimi na trhu. Realizačná hodnota je na rozdiel od reálnej hodnoty špecifická hodnota jednotky. Realizačná hodnota zásob sa môže líšiť od ich reálnej hodnoty zníženej o náklady predaja.

| 8. | Zásoby zahŕňajú tovar obstaraný a držaný pre ďalší predaj, vrátane tovaru obstaraného maloobchodníkom a skladovaného pre ďalší predaj alebo pozemky a iné nehnuteľnosti držané pre ďalší predaj. Zásobami sú aj vyrobené hotové výrobky a nedokončená výroba jednotky, a zahŕňajú tiež materiál a spotrebný tovar určený na použitie vo výrobnom procese. U poskytovateľov služieb zahŕňajú zásoby náklady na danú službu v zmysle odseku 19, za ktorú jednotka ešte nevykázala súvisiaci výnos (pozri IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti). |
| --- | --- |

8.

Zásoby zahŕňajú tovar obstaraný a držaný pre ďalší predaj, vrátane tovaru obstaraného maloobchodníkom a skladovaného pre ďalší predaj alebo pozemky a iné nehnuteľnosti držané pre ďalší predaj. Zásobami sú aj vyrobené hotové výrobky a nedokončená výroba jednotky, a zahŕňajú tiež materiál a spotrebný tovar určený na použitie vo výrobnom procese. U poskytovateľov služieb zahŕňajú zásoby náklady na danú službu v zmysle odseku 19, za ktorú jednotka ešte nevykázala súvisiaci výnos (pozri IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti).

OCEŇOVANIE ZÁSOB

| 9. | Zásoby sú oceňované vo výške obstarávacích nákladov a v realizačnej hodnote, podľa toho, ktorá z týchto dvoch hodnôt je nižšia. |
| --- | --- |

9.

Zásoby sú oceňované vo výške obstarávacích nákladov a v realizačnej hodnote, podľa toho, ktorá z týchto dvoch hodnôt je nižšia.

Obstarávacia cena zásob

| 10. | Obstarávacia cena zásob zahŕňa všetky obstarávacie náklady, náklady na zmenu a ostatné náklady vynaložené na premenu zásob do ich súčasnej podoby a na ich presun na súčasné miesto uloženia. |
| --- | --- |

10.

Obstarávacia cena zásob zahŕňa všetky obstarávacie náklady, náklady na zmenu a ostatné náklady vynaložené na premenu zásob do ich súčasnej podoby a na ich presun na súčasné miesto uloženia.

Náklady na nákup

| 11. | Náklady na nákup v súvislosti so zásobami zahŕňajú nákupnú cenu, dovozné clá a ostatné dane (iné ako dane následne získateľné jednotkou späť od daňových úradov), dopravu, manipulačné poplatky a ostatné náklady priamo súvisiace s obstarávaním hotových výrobkov, materiálov a služieb. Obchodné zľavy, rabaty a podobne predstavujú pri určovaní nákladov na nákup odpočítateľné položky. |
| --- | --- |

11.

Náklady na nákup v súvislosti so zásobami zahŕňajú nákupnú cenu, dovozné clá a ostatné dane (iné ako dane následne získateľné jednotkou späť od daňových úradov), dopravu, manipulačné poplatky a ostatné náklady priamo súvisiace s obstarávaním hotových výrobkov, materiálov a služieb. Obchodné zľavy, rabaty a podobne predstavujú pri určovaní nákladov na nákup odpočítateľné položky.

Náklady na zmenu

| 12. | Náklady na zmenu zásob zahŕňajú náklady priamo súvisiace s výrobnými jednotkami, ako napríklad priama práca. Ďalej zahŕňajú aj systematické rozvrhnutie pevnej sadzby výrobnej réžie a variabilných výrobných réžií, ktoré sú vynakladané v súvislosti so spracovaním materiálu do podoby hotových výrobkov. Pevnú sadzbu výrobnej réžie tvoria tie nepriame náklady na výrobu, ktoré zostávajú relatívne stále nezávislé od zmien v objeme výroby, ako napríklad odpisy a údržba továrenských budov a zariadení a náklady na riadenie a administratívu závodu. Variabilné výrobné réžie predstavujú tie nepriame náklady na výrobu, ktoré sa menia v priamej alebo takmer priamej závislosti od objemu výroby, ako napríklad nepriame materiály a nepriama práca. |
| --- | --- |

12.

Náklady na zmenu zásob zahŕňajú náklady priamo súvisiace s výrobnými jednotkami, ako napríklad priama práca. Ďalej zahŕňajú aj systematické rozvrhnutie pevnej sadzby výrobnej réžie a variabilných výrobných réžií, ktoré sú vynakladané v súvislosti so spracovaním materiálu do podoby hotových výrobkov. Pevnú sadzbu výrobnej réžie tvoria tie nepriame náklady na výrobu, ktoré zostávajú relatívne stále nezávislé od zmien v objeme výroby, ako napríklad odpisy a údržba továrenských budov a zariadení a náklady na riadenie a administratívu závodu. Variabilné výrobné réžie predstavujú tie nepriame náklady na výrobu, ktoré sa menia v priamej alebo takmer priamej závislosti od objemu výroby, ako napríklad nepriame materiály a nepriama práca.

| 13. | Rozvrhnutie pevnej sadzby výrobnej réžie v rámci nákladov na zmenu vychádza z normálnej kapacity výrobných zariadení. Normálna kapacita je v priemere očakávaný objem výroby za viacero období alebo sezón za bežných okolností so zohľadnením zníženia kapacity v dôsledku plánovanej údržby. Je možné vychádzať aj zo skutočného objemu výroby, ak sa približuje k normálnej kapacite. Nízky objem výroby ani odstávky nemajú vplyv na zvýšenie čiastok pevnej sadzby výrobnej réžie priradených jednotlivým výrobným jednotkám. Nepriradená výrobná réžia sa vykazuje ako náklady za obdobie, v ktorom boli vynaložené. V obdobiach s neobvykle vysokým objemom výroby je potrebné čiastky pevnej sadzby výrobnej réžie na jednotlivé výrobné jednotky znížiť, aby neboli zásoby oceňované vyššou hodnotou ako sú náklady. Pri priraďovaní variabilných výrobných réžií jednotlivým výrobným jednotkám sa vychádza zo skutočného využitia výrobných zariadení. |
| --- | --- |

13.

Rozvrhnutie pevnej sadzby výrobnej réžie v rámci nákladov na zmenu vychádza z normálnej kapacity výrobných zariadení. Normálna kapacita je v priemere očakávaný objem výroby za viacero období alebo sezón za bežných okolností so zohľadnením zníženia kapacity v dôsledku plánovanej údržby. Je možné vychádzať aj zo skutočného objemu výroby, ak sa približuje k normálnej kapacite. Nízky objem výroby ani odstávky nemajú vplyv na zvýšenie čiastok pevnej sadzby výrobnej réžie priradených jednotlivým výrobným jednotkám. Nepriradená výrobná réžia sa vykazuje ako náklady za obdobie, v ktorom boli vynaložené. V obdobiach s neobvykle vysokým objemom výroby je potrebné čiastky pevnej sadzby výrobnej réžie na jednotlivé výrobné jednotky znížiť, aby neboli zásoby oceňované vyššou hodnotou ako sú náklady. Pri priraďovaní variabilných výrobných réžií jednotlivým výrobným jednotkám sa vychádza zo skutočného využitia výrobných zariadení.

| 14. | Výsledkom výrobného procesu môže byť výroba viac ako jedného výrobku súčasne. To sa týka napríklad výroby združených výrobkov, alebo ak existuje hlavný a vedľajší výrobok. Ak nie je možné oddelene identifikovať náklady na zmenu jednotlivých výrobkov, tieto sú rozvrhnuté medzi výrobky na základe racionálnej a konzistentnej úvahy. Rozvrhnutie nákladov môže vychádzať napríklad z relatívnej predajnej hodnoty jednotlivých výrobkov buď v tom štádiu výrobného procesu, keď začnú byť jednotlivo identifikovateľné, alebo po ich dokončení. Väčšina vedľajších výrobkov má nehmotný charakter. V takom prípade sú vedľajšie výrobky často oceňované v realizačnej hodnote, ktorá sa odpočíta od nákladov na hlavný výrobok. Účtovná hodnota hlavného výrobku sa tak vo výsledku významne nelíši od nákladov s ním spojených. |
| --- | --- |

14.

Výsledkom výrobného procesu môže byť výroba viac ako jedného výrobku súčasne. To sa týka napríklad výroby združených výrobkov, alebo ak existuje hlavný a vedľajší výrobok. Ak nie je možné oddelene identifikovať náklady na zmenu jednotlivých výrobkov, tieto sú rozvrhnuté medzi výrobky na základe racionálnej a konzistentnej úvahy. Rozvrhnutie nákladov môže vychádzať napríklad z relatívnej predajnej hodnoty jednotlivých výrobkov buď v tom štádiu výrobného procesu, keď začnú byť jednotlivo identifikovateľné, alebo po ich dokončení. Väčšina vedľajších výrobkov má nehmotný charakter. V takom prípade sú vedľajšie výrobky často oceňované v realizačnej hodnote, ktorá sa odpočíta od nákladov na hlavný výrobok. Účtovná hodnota hlavného výrobku sa tak vo výsledku významne nelíši od nákladov s ním spojených.

Ostatné náklady

| 15. | Ostatné náklady sú zahrnuté do obstarávacej ceny zásob len do výšky čiastky, ktorá bola vynaložená na premenu zásob do ich súčasnej podoby a na ich presun na súčasné miesto uloženia. Napríklad obstarávacia cena zásob môže zahŕňať nevýrobné výrobné réžie alebo náklady na návrhy výrobkov pre konkrétnych zákazníkov. |
| --- | --- |

15.

Ostatné náklady sú zahrnuté do obstarávacej ceny zásob len do výšky čiastky, ktorá bola vynaložená na premenu zásob do ich súčasnej podoby a na ich presun na súčasné miesto uloženia. Napríklad obstarávacia cena zásob môže zahŕňať nevýrobné výrobné réžie alebo náklady na návrhy výrobkov pre konkrétnych zákazníkov.

| 16. | Príkladmi nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny zásob a vykazujú sa ako náklady za obdobie, v ktorom sú vynložené, zahŕňajú:






  a) | náklady na zvýšený objem materiálového odpadu a zvýšené mzdové alebo iné výrobné náklady, |
| --- | --- | --- |

16.

Príkladmi nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny zásob a vykazujú sa ako náklady za obdobie, v ktorom sú vynložené, zahŕňajú:

a)

náklady na zvýšený objem materiálového odpadu a zvýšené mzdové alebo iné výrobné náklady,

| (b) | náklady na skladovanie, pokiaľ nie sú súčasťou výrobného procesu pred ďalším spracovaním, |
| --- | --- |

(b)

náklady na skladovanie, pokiaľ nie sú súčasťou výrobného procesu pred ďalším spracovaním,

| (c) | administratívne režijné náklady, ktoré priamo nesúvisia s premenou zásob do ich súčasnej podoby ani ich presunom na súčasné miesto uloženia, |
| --- | --- |

(c)

administratívne režijné náklady, ktoré priamo nesúvisia s premenou zásob do ich súčasnej podoby ani ich presunom na súčasné miesto uloženia,

| (d) | náklady na predaj. |
| --- | --- |

(d)

náklady na predaj.

| 17. | IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery definuje okolnosti, za ktorých možno zahrnúť náklady na prijaté pôžičky a úvery do obstarávacej ceny zásob. |
| --- | --- |

17.

IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery definuje okolnosti, za ktorých možno zahrnúť náklady na prijaté pôžičky a úvery do obstarávacej ceny zásob.

| 18. | Pri obstaraní zásob si môže jednotka dojednať platobnú podmienku s odloženým termínom úhrady. Ak takéto dohody efektívne zakladajú financovanie jednotky, vykazujú sa čiastky tohto financovania, napríklad rozdiel medzi nákupnou cenou za bežných platobných podmienok a skutočnou zaplatenou sumou, ako úrokové náklady za obdobie, v ktorom bolo toto financovanie poskytnuté. |
| --- | --- |

18.

Pri obstaraní zásob si môže jednotka dojednať platobnú podmienku s odloženým termínom úhrady. Ak takéto dohody efektívne zakladajú financovanie jednotky, vykazujú sa čiastky tohto financovania, napríklad rozdiel medzi nákupnou cenou za bežných platobných podmienok a skutočnou zaplatenou sumou, ako úrokové náklady za obdobie, v ktorom bolo toto financovanie poskytnuté.

Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb

| 19. | Prípadné zásoby u poskytovateľov služieb sú oceňované vo výške nákladov na ich výrobu. Tieto náklady zahŕňajú predovšetkým mzdové a iné náklady na personál, ktorý sa priamo podieľa na poskytovaní danej služby, vrátane vedúcich pracovníkov a príslušné režijné náklady. Mzdové a iné náklady na predaj a na administratívny personál nie sú zahrnuté, ale vykazujú sa ako náklady za obdobie, v ktorom boli vynaložené. Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb nezahŕňa obchodnú maržu ani nepriraditeľné režijné náklady, ktoré sa často premietajú do cien účtovaných poskytovateľmi služieb. |
| --- | --- |

19.

Prípadné zásoby u poskytovateľov služieb sú oceňované vo výške nákladov na ich výrobu. Tieto náklady zahŕňajú predovšetkým mzdové a iné náklady na personál, ktorý sa priamo podieľa na poskytovaní danej služby, vrátane vedúcich pracovníkov a príslušné režijné náklady. Mzdové a iné náklady na predaj a na administratívny personál nie sú zahrnuté, ale vykazujú sa ako náklady za obdobie, v ktorom boli vynaložené. Obstarávacia cena zásob u poskytovateľa služieb nezahŕňa obchodnú maržu ani nepriraditeľné režijné náklady, ktoré sa často premietajú do cien účtovaných poskytovateľmi služieb.

Náklad na poľnohospodársku výrobu z biologického majetku

| 20. | V súlade s IAS 41 Poľnohospodárstvo platí pre zásoby poľnohospodárskej výroby, ktoré jednotka získala z biologického majetku, východiskové ocenenie v reálnej hodnote v období zberu úrody zníženej o stanovené náklady predaja. Táto hodnota predstavuje obstarávaciu cenu zásob k danému termínu pre potreby uplatnenia tohto štandardu. |
| --- | --- |

20.

V súlade s IAS 41 Poľnohospodárstvo platí pre zásoby poľnohospodárskej výroby, ktoré jednotka získala z biologického majetku, východiskové ocenenie v reálnej hodnote v období zberu úrody zníženej o stanovené náklady predaja. Táto hodnota predstavuje obstarávaciu cenu zásob k danému termínu pre potreby uplatnenia tohto štandardu.

Techniky oceňovania nákladov

| 21. | Ak sa výsledky približne zhodujú s obstarávacími nákladmi, je možné na oceňovanie obstarávacej ceny zásob kvôli zjednodušeniu používať, napríklad, metódu štandardných nákladov alebo maloobchodnú metódu. Štandardné náklady zahŕňajú bežnú spotrebu materiálu a spotrebného tovaru, bežné mzdové náklady pri štandardnej efektivite práce a štandardnom využití kapacít. Výška štandardných nákladov je predmetom pravidelných previerok a v prípade potreby sa aktualizuje tak, aby zohľadňovala meniace sa podmienky. |
| --- | --- |

21.

Ak sa výsledky približne zhodujú s obstarávacími nákladmi, je možné na oceňovanie obstarávacej ceny zásob kvôli zjednodušeniu používať, napríklad, metódu štandardných nákladov alebo maloobchodnú metódu. Štandardné náklady zahŕňajú bežnú spotrebu materiálu a spotrebného tovaru, bežné mzdové náklady pri štandardnej efektivite práce a štandardnom využití kapacít. Výška štandardných nákladov je predmetom pravidelných previerok a v prípade potreby sa aktualizuje tak, aby zohľadňovala meniace sa podmienky.

| 22. | Maloobchodná metóda sa často používa v maloobchode na oceňovanie zásob veľkého počtu rýchlo sa meniacich položiek, ktoré majú podobné marže, a pri ktorých je nepraktické použiť iné metódy na výpočet nákladov. Obstarávacia cena zásob sa určuje odčítaním príslušného percenta hrubej marže od predajnej hodnoty zásob. V prípade, že boli zásoby precenené na hodnotu nižšiu ako bola pôvodná predajná cena, je základom pre výpočet čiastky z percentuálnej sadzby táto znížená cena. Často sa pre každú maloobchodnú jednotku uplatňuje priemerná percentuálna sadzba. |
| --- | --- |

22.

Maloobchodná metóda sa často používa v maloobchode na oceňovanie zásob veľkého počtu rýchlo sa meniacich položiek, ktoré majú podobné marže, a pri ktorých je nepraktické použiť iné metódy na výpočet nákladov. Obstarávacia cena zásob sa určuje odčítaním príslušného percenta hrubej marže od predajnej hodnoty zásob. V prípade, že boli zásoby precenené na hodnotu nižšiu ako bola pôvodná predajná cena, je základom pre výpočet čiastky z percentuálnej sadzby táto znížená cena. Často sa pre každú maloobchodnú jednotku uplatňuje priemerná percentuálna sadzba.

Oceňovacie vzorce

| 23. | Pri určení obstarávacej ceny zásob položiek, ktoré nie sú navzájom bežne zameniteľné, a tovaru alebo služieb spoločne priradených konkrétnym zákazkám sa vychádza zo špecifickej identifikácie nákladov na jednotlivé položky. |
| --- | --- |

23.

Pri určení obstarávacej ceny zásob položiek, ktoré nie sú navzájom bežne zameniteľné, a tovaru alebo služieb spoločne priradených konkrétnym zákazkám sa vychádza zo špecifickej identifikácie nákladov na jednotlivé položky.

| 24. | Špecifická identifikácia nákladov znamená, že zisteným položkám zásob sú priradené konkrétne náklady. Tento postup je vhodný pre položky vydelené pre konkrétne zákazky nezávisle od toho, či boli získané nákupom alebo sa jedná o vlastné výrobky. Špecifická identifikácia nákladov, naopak, nie je vhodná tam, kde existuje veľký počet položiek zásob, ktoré sú navzájom bežne zameniteľné. V takých prípadoch možno na zistenie výsledných účinkov na zisk alebo stratu použiť metódu výberu tých položiek, ktoré zostávajú v zásobách. |
| --- | --- |

24.

Špecifická identifikácia nákladov znamená, že zisteným položkám zásob sú priradené konkrétne náklady. Tento postup je vhodný pre položky vydelené pre konkrétne zákazky nezávisle od toho, či boli získané nákupom alebo sa jedná o vlastné výrobky. Špecifická identifikácia nákladov, naopak, nie je vhodná tam, kde existuje veľký počet položiek zásob, ktoré sú navzájom bežne zameniteľné. V takých prípadoch možno na zistenie výsledných účinkov na zisk alebo stratu použiť metódu výberu tých položiek, ktoré zostávajú v zásobách.

| 25. | Obstarávacia cena zásob okrem tých, ktoré sú predmetom odseku 23, sa určuje s využitím vzorca podľa metódy FIFO (first-in, first-out) alebo na základe váženého priemeru z obstarávacích cien. Na oceňovanie zásob položiek podobného charakteru a určenia pre jednotku, používa jednotka rovnakú metódu. Naopak pre zásoby položiek s odlišným charakterom a určením môže byť vhodné použiť rôzne oceňovacie vzorce. |
| --- | --- |

25.

Obstarávacia cena zásob okrem tých, ktoré sú predmetom odseku 23, sa určuje s využitím vzorca podľa metódy FIFO (first-in, first-out) alebo na základe váženého priemeru z obstarávacích cien. Na oceňovanie zásob položiek podobného charakteru a určenia pre jednotku, používa jednotka rovnakú metódu. Naopak pre zásoby položiek s odlišným charakterom a určením môže byť vhodné použiť rôzne oceňovacie vzorce.

| 26. | Napríklad zásoby používané v jednom segmente podnikania môžu mať v jednotke odlišné určenie ako zásoby toho istého druhu v inom segmente podnikania. Na druhej strane však geografické rozlíšenie zásob samo osebe (ani z toho vyplývajúce rozdiely napr. v uplatňovaných daňových predpisoch) neposkytuje oprávnenie na použitie rôznych oceňovacích vzorcov. |
| --- | --- |

26.

Napríklad zásoby používané v jednom segmente podnikania môžu mať v jednotke odlišné určenie ako zásoby toho istého druhu v inom segmente podnikania. Na druhej strane však geografické rozlíšenie zásob samo osebe (ani z toho vyplývajúce rozdiely napr. v uplatňovaných daňových predpisoch) neposkytuje oprávnenie na použitie rôznych oceňovacích vzorcov.

| 27. | Pri metóde FIFO sa predpokladá, že prednostne sa predávajú tie položky zásob, ktoré boli nakúpené alebo vyrobené skôr, a teda zásoby ku koncu obdobia predstavujú nedávno nakúpené alebo vyrobené položky. V rámci vzorca váženého priemeru z obstarávacích cien sa náklady na každú položku určujú z váženého priemeru z obstarávacích cien na podobné položky k začiatku obdobia, a nákladov na podobné nakúpené alebo vyrobené položky počas obdobia. V závislosti od situácie jednotky je možné určiť aritmetický priemer za určité obdobie alebo vždy so zohľadnením každej ďalšej dodávky. |
| --- | --- |

27.

Pri metóde FIFO sa predpokladá, že prednostne sa predávajú tie položky zásob, ktoré boli nakúpené alebo vyrobené skôr, a teda zásoby ku koncu obdobia predstavujú nedávno nakúpené alebo vyrobené položky. V rámci vzorca váženého priemeru z obstarávacích cien sa náklady na každú položku určujú z váženého priemeru z obstarávacích cien na podobné položky k začiatku obdobia, a nákladov na podobné nakúpené alebo vyrobené položky počas obdobia. V závislosti od situácie jednotky je možné určiť aritmetický priemer za určité obdobie alebo vždy so zohľadnením každej ďalšej dodávky.

Realizačná hodnota

| 28. | Návratnosť obstarávacej ceny zásob môže byť ohrozená v prípade ich poškodenia, celkového alebo čiastočného morálneho zastarania, alebo ak došlo k poklesu ich predajnej ceny. Ďalej môže byť návratnosť obstarávacej ceny zásob ohrozená tiež v prípadoch, keď sa zvýšili odhadované náklady na dokončenie alebo na uskutočnenie predaja. Prax znižovania hodnoty zásob pod ich realizačnú hodnotu vyplýva z názoru, že majetok by sa nemal účtovať v sumách vyšších, než sú očakávané príjmy z jeho predaja alebo použitia. |
| --- | --- |

28.

Návratnosť obstarávacej ceny zásob môže byť ohrozená v prípade ich poškodenia, celkového alebo čiastočného morálneho zastarania, alebo ak došlo k poklesu ich predajnej ceny. Ďalej môže byť návratnosť obstarávacej ceny zásob ohrozená tiež v prípadoch, keď sa zvýšili odhadované náklady na dokončenie alebo na uskutočnenie predaja. Prax znižovania hodnoty zásob pod ich realizačnú hodnotu vyplýva z názoru, že majetok by sa nemal účtovať v sumách vyšších, než sú očakávané príjmy z jeho predaja alebo použitia.

| 29. | Zníženie hodnoty zásob na realizačnú hodnotu sa obvykle vykonáva po jednotlivých položkách. Za určitých okolností však môže byť vhodné zoskupovať pritom podobné alebo navzájom súvisiace položky. To sa týka napríklad položiek zásob vzťahujúcich sa k výrobkom s podobným účelom alebo konečným použitím, ktoré sa vyrábajú a predávajú v rovnakej zemepisnej oblasti a z praktických dôvodov ich nemožno ohodnotiť oddelene od ostatných výrobkov danej skupiny výrobkov. Nie je vhodné vykonávať zníženie hodnoty zásob podľa ich jednotlivých kategórií, napríklad iba hotové výrobky alebo iba všetky zásoby v určitej oblasti činnosti alebo pre určitú zemepisnú oblasť. Poskytovatelia služieb zvyčajne zlučujú náklady na jednotlivé služby, za ktoré je účtovaná samostatná predajná cena. Preto sa každá takáto služba považuje za samostatnú položku. |
| --- | --- |

29.

Zníženie hodnoty zásob na realizačnú hodnotu sa obvykle vykonáva po jednotlivých položkách. Za určitých okolností však môže byť vhodné zoskupovať pritom podobné alebo navzájom súvisiace položky. To sa týka napríklad položiek zásob vzťahujúcich sa k výrobkom s podobným účelom alebo konečným použitím, ktoré sa vyrábajú a predávajú v rovnakej zemepisnej oblasti a z praktických dôvodov ich nemožno ohodnotiť oddelene od ostatných výrobkov danej skupiny výrobkov. Nie je vhodné vykonávať zníženie hodnoty zásob podľa ich jednotlivých kategórií, napríklad iba hotové výrobky alebo iba všetky zásoby v určitej oblasti činnosti alebo pre určitú zemepisnú oblasť. Poskytovatelia služieb zvyčajne zlučujú náklady na jednotlivé služby, za ktoré je účtovaná samostatná predajná cena. Preto sa každá takáto služba považuje za samostatnú položku.

| 30. | Odhady realizačnej hodnoty vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných indícií očakávateľných čiastok z realizácie zásob v čase odhadu. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy pohyby cien alebo nákladov priamo súvisiacich s udalosťami po skončení účtovného obdobia do tej miery, v akej sú tieto udalosti potvrdením existujúceho stavu ku koncu obdobia. |
| --- | --- |

30.

Odhady realizačnej hodnoty vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných indícií očakávateľných čiastok z realizácie zásob v čase odhadu. Pri týchto odhadoch sa berú do úvahy pohyby cien alebo nákladov priamo súvisiacich s udalosťami po skončení účtovného obdobia do tej miery, v akej sú tieto udalosti potvrdením existujúceho stavu ku koncu obdobia.

| 31. | V odhadoch realizačnej hodnoty sa zohľadňuje tiež účel skladovaných zásob. Napríklad pri určení realizačnej hodnoty množstva zásob na zabezpečenie pevných predajných alebo servisných zmlúv sa vychádza zo zmluvnej ceny. Ak sú tieto predajné zmluvy na nižšie množstvá ako sú skladové zásoby, pri určení realizačnej hodnoty prebytku sa vychádza z bežných predajných cien. Z pevných predajných zmlúv, ktoré presahujú množstvo zásob na sklade, a z pevných nákupných zmlúv môže vyplynúť potreba tvorby rezerv. Postupy v súvislosti s takýmito rezervami stanovuje IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok. |
| --- | --- |

31.

V odhadoch realizačnej hodnoty sa zohľadňuje tiež účel skladovaných zásob. Napríklad pri určení realizačnej hodnoty množstva zásob na zabezpečenie pevných predajných alebo servisných zmlúv sa vychádza zo zmluvnej ceny. Ak sú tieto predajné zmluvy na nižšie množstvá ako sú skladové zásoby, pri určení realizačnej hodnoty prebytku sa vychádza z bežných predajných cien. Z pevných predajných zmlúv, ktoré presahujú množstvo zásob na sklade, a z pevných nákupných zmlúv môže vyplynúť potreba tvorby rezerv. Postupy v súvislosti s takýmito rezervami stanovuje IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok.

| 32. | Hodnota materiálu a spotrebného tovaru skladovaného na použitie vo výrobe zásob sa neznižuje pod obstarávacie náklady, ak sa očakáva, že hotové výrobky, ktorých súčasťou bude tento materiál, sa budú predávať za cenu rovnakú alebo vyššiu ako tieto náklady. Ak však dôjde k zníženiu ceny materiálov, v dôsledku ktorého ocenenie hotových výrobkov prevýši realizačnú hodnotu, zníži sa hodnota materiálov na realizačnú hodnotu. V takých prípadoch bývajú najlepším indikátorom realizačnej hodnoty materiálov ich reprodukčné náklady. |
| --- | --- |

32.

Hodnota materiálu a spotrebného tovaru skladovaného na použitie vo výrobe zásob sa neznižuje pod obstarávacie náklady, ak sa očakáva, že hotové výrobky, ktorých súčasťou bude tento materiál, sa budú predávať za cenu rovnakú alebo vyššiu ako tieto náklady. Ak však dôjde k zníženiu ceny materiálov, v dôsledku ktorého ocenenie hotových výrobkov prevýši realizačnú hodnotu, zníži sa hodnota materiálov na realizačnú hodnotu. V takých prípadoch bývajú najlepším indikátorom realizačnej hodnoty materiálov ich reprodukčné náklady.

| 33. | Realizačná hodnota sa prehodnocuje vždy v každom nasledujúcom období. Ak prestanú existovať okolnosti, na základe ktorých sa znížila hodnota zásob pod ich obstarávaciu cenu, alebo ak existujú jednoznačné dôkazy o tom, že realizačná hodnota sa zvýšila v dôsledku zmien v ekonomickom prostredí, zníženie hodnoty sa stornuje (t.j. výška storna môže zodpovedať najviac čiastke pôvodného zníženia hodnoty), takže nová účtovná hodnota vo výsledku zodpovedá buď obstarávacej cene alebo upravenej realizačnej hodnote, podľa toho, ktorá z týchto dvoch čiastok je nižšia. To môže nastať napríklad vtedy, ak určitá položka zásob, ktorá je účtovaná v realizačnej hodnote, pretože sa znížila jej predajná cena, je ešte k dispozícii v nasledujúcom období a jej predajná cena sa zvýšila. |
| --- | --- |

33.

Realizačná hodnota sa prehodnocuje vždy v každom nasledujúcom období. Ak prestanú existovať okolnosti, na základe ktorých sa znížila hodnota zásob pod ich obstarávaciu cenu, alebo ak existujú jednoznačné dôkazy o tom, že realizačná hodnota sa zvýšila v dôsledku zmien v ekonomickom prostredí, zníženie hodnoty sa stornuje (t.j. výška storna môže zodpovedať najviac čiastke pôvodného zníženia hodnoty), takže nová účtovná hodnota vo výsledku zodpovedá buď obstarávacej cene alebo upravenej realizačnej hodnote, podľa toho, ktorá z týchto dvoch čiastok je nižšia. To môže nastať napríklad vtedy, ak určitá položka zásob, ktorá je účtovaná v realizačnej hodnote, pretože sa znížila jej predajná cena, je ešte k dispozícii v nasledujúcom období a jej predajná cena sa zvýšila.

VYKÁZANÉ AKO NÁKLAD

| 34. | V prípade predaja zásob je účtovná hodnota týchto zásob vykázaná ako náklad za obdobie, v ktorom je príslušný výnos vykázaný. Čiastky prípadných znížení hodnôt zásob na realizačnú hodnotu a všetky straty zásob sú vykázané ako náklad za obdobie, v ktorom dochádza k zníženiu hodnoty alebo k strate. Všetky čiastky, ktorými sa stornuje zníženie hodnoty zásob na základe zvýšenia realizačnej hodnoty, sú vykazované ako zníženie hodnoty zásob v rámci nákladov za obdobie, v ktorom sa storno uplatňuje. |
| --- | --- |

34.

V prípade predaja zásob je účtovná hodnota týchto zásob vykázaná ako náklad za obdobie, v ktorom je príslušný výnos vykázaný. Čiastky prípadných znížení hodnôt zásob na realizačnú hodnotu a všetky straty zásob sú vykázané ako náklad za obdobie, v ktorom dochádza k zníženiu hodnoty alebo k strate. Všetky čiastky, ktorými sa stornuje zníženie hodnoty zásob na základe zvýšenia realizačnej hodnoty, sú vykazované ako zníženie hodnoty zásob v rámci nákladov za obdobie, v ktorom sa storno uplatňuje.

| 35. | Niektoré zásoby je možné priradiť iným účtom majetku, napríklad zásoby použité na tvorbu resp. ako súčasť nehnuteľností, strojov a zariadení postavených vo vlastnej réžii. Zásoby priradené týmto spôsobom inému majetku sú vykázané ako náklad počas obdobia životnosti tohto majetku. |
| --- | --- |

35.

Niektoré zásoby je možné priradiť iným účtom majetku, napríklad zásoby použité na tvorbu resp. ako súčasť nehnuteľností, strojov a zariadení postavených vo vlastnej réžii. Zásoby priradené týmto spôsobom inému majetku sú vykázané ako náklad počas obdobia životnosti tohto majetku.

ZVEREJŇOVANIE

| 36. | Súčasťou účtovnej závierky by mali byť tieto informácie:










  a) | uplatňované účtovné metódy oceňovania zásob, vrátane použitých oceňovacích vzorcov, |
| --- | --- | --- |

36.

Súčasťou účtovnej závierky by mali byť tieto informácie:

a)

uplatňované účtovné metódy oceňovania zásob, vrátane použitých oceňovacích vzorcov,

| (b) | celková účtovná hodnota zásob a účtovné hodnoty vo vhodnom členení pre danú jednotku, |
| --- | --- |

(b)

celková účtovná hodnota zásob a účtovné hodnoty vo vhodnom členení pre danú jednotku,

| (c) | účtovná hodnota zásob účtovaných v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja, |
| --- | --- |

(c)

účtovná hodnota zásob účtovaných v reálnej hodnote zníženej o náklady predaja,

| (d) | hodnota zásob vykázaných ako náklad za obdobie, |
| --- | --- |

(d)

hodnota zásob vykázaných ako náklad za obdobie,

| (e) | sumy, o ktoré sa prípadne znížila hodnota zásob, vykázané ako náklad v súlade s odsekom 34 za obdobie, |
| --- | --- |

(e)

sumy, o ktoré sa prípadne znížila hodnota zásob, vykázané ako náklad v súlade s odsekom 34 za obdobie,

| (f) | sumy, ktorými sa stornovali vykonané zníženia hodnoty zásob, vykázané ako zníženie v hodnote zásob vykázané v súlade s odsekom 34 ako náklad za obdobie, |
| --- | --- |

(f)

sumy, ktorými sa stornovali vykonané zníženia hodnoty zásob, vykázané ako zníženie v hodnote zásob vykázané v súlade s odsekom 34 ako náklad za obdobie,

| (g) | okolnosti alebo udalosti, na základe ktorých sa stornovali vykonané zníženia hodnoty zásob v súlade s odsekom 34, |
| --- | --- |

(g)

okolnosti alebo udalosti, na základe ktorých sa stornovali vykonané zníženia hodnoty zásob v súlade s odsekom 34,

| (h) | účtovná hodnota zásob poskytnutých do zálohy ako záruka za záväzky. |
| --- | --- |

(h)

účtovná hodnota zásob poskytnutých do zálohy ako záruka za záväzky.

| 37. | Informácie o účtovných hodnotách jednotlivých druhov zásob a o pohyboch tohto majetku sú užitočné pre používateľov účtovnej závierky. Zásoby sa zvyčajne delia na tovar, polotovary vlastnej výroby, materiál, nedokončenú výrobu a hotové výrobky. Zásoby u poskytovateľa služieb možno klasifikovať ako nedokončenú výrobu. |
| --- | --- |

37.

Informácie o účtovných hodnotách jednotlivých druhov zásob a o pohyboch tohto majetku sú užitočné pre používateľov účtovnej závierky. Zásoby sa zvyčajne delia na tovar, polotovary vlastnej výroby, materiál, nedokončenú výrobu a hotové výrobky. Zásoby u poskytovateľa služieb možno klasifikovať ako nedokončenú výrobu.

| 38. | Hodnota zásob vykázaných ako náklad za obdobie, tiež označované ako náklady na predaj, pozostáva z nákladov, ktoré boli predtým zahrnuté do ocenenia predaných zásob, nerozdelených výrobných režijných nákladov a mimoriadnych výrobných nákladov na zásoby. V závislosti od situácie jednotky môže byť vhodné zahrnúť aj iné sumy, ako napríklad distribučné náklady. |
| --- | --- |

38.

Hodnota zásob vykázaných ako náklad za obdobie, tiež označované ako náklady na predaj, pozostáva z nákladov, ktoré boli predtým zahrnuté do ocenenia predaných zásob, nerozdelených výrobných režijných nákladov a mimoriadnych výrobných nákladov na zásoby. V závislosti od situácie jednotky môže byť vhodné zahrnúť aj iné sumy, ako napríklad distribučné náklady.

| 39. | Niektoré jednotky používajú odlišný formát výkazu ziskov a strát, výsledkom ktorého sú odlišné zverejnené sumy bez obstarávacej ceny zásob vykázanej ako náklad za obdobie. V rámci tohto formátu prezentuje jednotka analýzu nákladov s členením podľa charakteru nákladov. V tomto prípade sa náklady vykazujú s členením na suroviny a spotrebný materiál, mzdové náklady a ostatné náklady spolu s čiastkou čistej zmeny stavu zásob za obdobie. |
| --- | --- |

39.

Niektoré jednotky používajú odlišný formát výkazu ziskov a strát, výsledkom ktorého sú odlišné zverejnené sumy bez obstarávacej ceny zásob vykázanej ako náklad za obdobie. V rámci tohto formátu prezentuje jednotka analýzu nákladov s členením podľa charakteru nákladov. V tomto prípade sa náklady vykazujú s členením na suroviny a spotrebný materiál, mzdové náklady a ostatné náklady spolu s čiastkou čistej zmeny stavu zásob za obdobie.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 40. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

40.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

| 41. | Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 2 Zásoby (stav z roku 1993). |
| --- | --- |

41.

Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 2 Zásoby (stav z roku 1993).

| 42. | Tento štandard nahrádza SIC-1 Konzistentnosť - rôzne oceňovacie vzorce pre zásoby. |
| --- | --- |

42.

Tento štandard nahrádza SIC-1 Konzistentnosť - rôzne oceňovacie vzorce pre zásoby.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | Znenie odseku 22 v IAS 14, Vykazovanie segmentu, sa mení nasledovne:






  22. | Pokyny na rozvrhnutie nákladov sú čiastočne predmetom ostatných štandardov. Napríklad odseky 11 až 20 v IAS 2 Zásoby (stav z roku 2003), obsahujú pokyny na priradenie nákladov zásobám a ich rozvrhnutie medzi ne a odseky 16 až 21 v IAS 11 Zákazková výroba, obsahujú pokyny na priradenie nákladov zákazkám a ich rozvrhnutie medzi ne. Tieto pokyny môžu byť užitočné pri priraďovaní nákladov segmentom a ich rozvrhovaní medzi segmenty. |
| --- | --- | --- |

A1.

Znenie odseku 22 v IAS 14, Vykazovanie segmentu, sa mení nasledovne:

22.

Pokyny na rozvrhnutie nákladov sú čiastočne predmetom ostatných štandardov. Napríklad odseky 11 až 20 v IAS 2 Zásoby (stav z roku 2003), obsahujú pokyny na priradenie nákladov zásobám a ich rozvrhnutie medzi ne a odseky 16 až 21 v IAS 11 Zákazková výroba, obsahujú pokyny na priradenie nákladov zákazkám a ich rozvrhnutie medzi ne. Tieto pokyny môžu byť užitočné pri priraďovaní nákladov segmentom a ich rozvrhovaní medzi segmenty.

| A2. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A2.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A3. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A3.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 8

Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Účtovné metódy

Výber a uplatňovanie účtovných metód

Konzistentnosť účtovných metód

Zmeny v účtovných metódach

Uplatňovanie zmien v účtovných metódach:

Spätná aplikácia

Obmedzenia spätnej aplikácie

Zverejňovanie

Zmeny v účtovných odhadoch

Zverejňovanie

Chyby

Obmedzenia spätného prehodnotenia

Zverejňovanie chýb za predchádzajúce obdobia

Nevykonateľnosť v súvislosti so spätnou aplikáciou a spätným prehodnotením

Dátum účinnosti

Stiahnutie jestvujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 8 Zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je stanoviť kritériá výberu a zmeny v účtovných metódach, vrátane účtovného spracovania a zverejňovania zmien v účtovných metódach, zmien v účtovných odhadoch a opráv chýb. Tento štandard má zvýšiť dôležitosť a spoľahlivosť účtovnej závierky jednotky, ako aj vzájomnú porovnateľnosť účtovných závierok jednotky za rôzne obdobia a porovnateľnosť s účtovnými závierkami iných jednotiek. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je stanoviť kritériá výberu a zmeny v účtovných metódach, vrátane účtovného spracovania a zverejňovania zmien v účtovných metódach, zmien v účtovných odhadoch a opráv chýb. Tento štandard má zvýšiť dôležitosť a spoľahlivosť účtovnej závierky jednotky, ako aj vzájomnú porovnateľnosť účtovných závierok jednotky za rôzne obdobia a porovnateľnosť s účtovnými závierkami iných jednotiek.

| 2. | Požiadavky na zverejnenia v súvislosti s účtovnými metódami, s výnimkou zverejnení zmien v účtovných metódach, stanovuje IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky. |
| --- | --- |

2.

Požiadavky na zverejnenia v súvislosti s účtovnými metódami, s výnimkou zverejnení zmien v účtovných metódach, stanovuje IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky.

ROZSAH

| 3. | Tento štandard sa vzťahuje na výber a uplatňovanie účtovných metód, ako aj na účtovanie zmien v účtovných metódach, zmien v účtovných odhadoch a opráv chýb predchádzajúceho obdobia. |
| --- | --- |

3.

Tento štandard sa vzťahuje na výber a uplatňovanie účtovných metód, ako aj na účtovanie zmien v účtovných metódach, zmien v účtovných odhadoch a opráv chýb predchádzajúceho obdobia.

| 4. | Daňové účinky opráv chýb predchádzajúceho obdobia a vykonané spätné úpravy na základe zmien v účtovných metódach sa účtujú a zverejňujú v súlade s IAS 12 Dane z príjmu. |
| --- | --- |

4.

Daňové účinky opráv chýb predchádzajúceho obdobia a vykonané spätné úpravy na základe zmien v účtovných metódach sa účtujú a zverejňujú v súlade s IAS 12 Dane z príjmu.

DEFINÍCIE

| 5. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Účtovné metódy sú konkrétne zásady, východiská, konvencie, pravidlá a praktiky, ktoré jednotka uplatňuje pri zostavovaní a prezentácii účtovnej závierky.


  Zmena v účtovnom odhade je úprava účtovnej hodnoty majetku alebo záväzkov alebo sumy vyjadrujúcej pravidelnú spotrebu určitého majetku, ktorá je výsledkom zhodnotenia súčasného stavu a očakávaných budúcich úžitkov a povinností v súvislosti s majetkom a záväzkami. Zmeny v účtovných odhadoch sú výsledkom nových informácií alebo nových okolností a nepredstavujú opravy chýb.


  Štandardy medzinárodného finančného vykazovania (IFRS) sú štandardy a interpretácie, ktoré uplatňuje Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (výbor IAS). Tieto štandardy zahŕňajú:









  (a) | štandardy medzinárodného finančného vykazovania; |
| --- | --- | --- |

5.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

(a)

štandardy medzinárodného finančného vykazovania;

| (b) | medzinárodné účtovné štandardy;



  a |
| --- | --- |

(b)

medzinárodné účtovné štandardy;

| (c) | interpretácie výboru pre interpretáciu Medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo pôvodného Stáleho interpretačného výboru (SIC). |
| --- | --- |

(c)

interpretácie výboru pre interpretáciu Medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo pôvodného Stáleho interpretačného výboru (SIC).

| (a) | boli známe v čase, keď sa účtovné závierky za tieto obdobia schvaľovali na zverejnenie;



  a, |
| --- | --- |

(a)

boli známe v čase, keď sa účtovné závierky za tieto obdobia schvaľovali na zverejnenie;

| (b) | o ktorých možno reálne predpokladať, že boli známe a zohľadnené pri zostavovaní a prezentácii týchto účtovných závierok. |
| --- | --- |

(b)

o ktorých možno reálne predpokladať, že boli známe a zohľadnené pri zostavovaní a prezentácii týchto účtovných závierok.

| (a) | nemožno určiť účinky takejto spätnej aplikácie alebo spätného prehodnotenia; |
| --- | --- |

(a)

nemožno určiť účinky takejto spätnej aplikácie alebo spätného prehodnotenia;

| (b) | spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si vyžaduje odhad predpokladaných úmyslov manažmentu pri rozhodovaní v danom období;



  alebo |
| --- | --- |

(b)

spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si vyžaduje odhad predpokladaných úmyslov manažmentu pri rozhodovaní v danom období;

| (c) | spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si do značnej miery vyžaduje odhady súm a pre potreby týchto odhadov nie je možné od iných informácií objektívne odlíšiť informácie, ktoré:










  (i) | poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu(dátumom), ku ktorému sa tieto sumy vykazujú, oceňujú alebo zverejňujú;



  a |
| --- | --- | --- |

(c)

spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie si do značnej miery vyžaduje odhady súm a pre potreby týchto odhadov nie je možné od iných informácií objektívne odlíšiť informácie, ktoré:

(i)

poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu(dátumom), ku ktorému sa tieto sumy vykazujú, oceňujú alebo zverejňujú;

| (ii) | by boli známe ku dňu, kedy bola účtovná závierka za dané predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie |
| --- | --- |

(ii)

by boli známe ku dňu, kedy bola účtovná závierka za dané predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie

| (a) | uplatnenie novej účtovnej metódy na transakcie, iné udalosti a podmienky, ktoré nastali po dni, ku ktorému došlo k zmene tejto účtovnej metódy;



  a |
| --- | --- |

(a)

uplatnenie novej účtovnej metódy na transakcie, iné udalosti a podmienky, ktoré nastali po dni, ku ktorému došlo k zmene tejto účtovnej metódy;

| (b) | vykázanie účinku tejto zmeny v účtovnom odhade za bežné obdobie a budúce obdobia, ktorých sa týka. |
| --- | --- |

(b)

vykázanie účinku tejto zmeny v účtovnom odhade za bežné obdobie a budúce obdobia, ktorých sa týka.

| 6. | Pri posudzovaní toho, či vynechanie alebo chybné uvedenie môže ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov, a teda ho možno považovať za významné, sa berú do úvahy vlastnosti týchto používateľov. V odseku 25 Rámcovej osnovy prípravy a prezentácie finančných výkazov sa uvádza, že sa „predpokladá primeraná orientácia používateľov v komerčných a ekonomických činnostiach a v oblasti účtovníctva a ich dostatočná motivácia preštudovať si predložené informácie s primeranou svedomitosťou“. Posudzovanie toho, do akej miery možno očakávať ovplyvnenie ekonomických rozhodnutí používateľov, sa teda vzťahuje na takto definovaných užívateľov. |
| --- | --- |

6.

Pri posudzovaní toho, či vynechanie alebo chybné uvedenie môže ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov, a teda ho možno považovať za významné, sa berú do úvahy vlastnosti týchto používateľov. V odseku 25 Rámcovej osnovy prípravy a prezentácie finančných výkazov sa uvádza, že sa „predpokladá primeraná orientácia používateľov v komerčných a ekonomických činnostiach a v oblasti účtovníctva a ich dostatočná motivácia preštudovať si predložené informácie s primeranou svedomitosťou“. Posudzovanie toho, do akej miery možno očakávať ovplyvnenie ekonomických rozhodnutí používateľov, sa teda vzťahuje na takto definovaných užívateľov.

ÚČTOVNÉ METÓDY

Výber a uplatňovanie účtovných metód

| 7. | Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalosť alebo podmienku vzťahujú ustanovenia niektorého štandardu alebo interpretácie, vychádza sa pri určení účtovnej metódy alebo účtovných metód na spracovanie tejto položky z daného štandardu alebo interpretácie so zohľadnením príslušných návodov na implementáciu IASB k danému štandardu alebo interpretácii. |
| --- | --- |

7.

Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalosť alebo podmienku vzťahujú ustanovenia niektorého štandardu alebo interpretácie, vychádza sa pri určení účtovnej metódy alebo účtovných metód na spracovanie tejto položky z daného štandardu alebo interpretácie so zohľadnením príslušných návodov na implementáciu IASB k danému štandardu alebo interpretácii.

| 8. | Štandardy medzinárodného finančného vykazovania stanovujú účtovné metódy, ktoré sú podľa názoru IASB uplatňované pri účtovnej závierke obsahujúcej dôležité a spoľahlivé informácie o transakciách, iných udalostiach a podmienkach, na ktoré sa vzťahujú. Uplatnenie týchto účtovných metód sa nevyžaduje vtedy, ak toto uplatnenie nemá významný účinok. Považuje sa však za nežiadúce ponechávať alebo neopraviť nevýznamné odchýlky od požiadaviek štandardov medzinárodného finančného vykazovania za účelom dosiahnutia určitého spôsobu prezentácie finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokov jednotky. |
| --- | --- |

8.

Štandardy medzinárodného finančného vykazovania stanovujú účtovné metódy, ktoré sú podľa názoru IASB uplatňované pri účtovnej závierke obsahujúcej dôležité a spoľahlivé informácie o transakciách, iných udalostiach a podmienkach, na ktoré sa vzťahujú. Uplatnenie týchto účtovných metód sa nevyžaduje vtedy, ak toto uplatnenie nemá významný účinok. Považuje sa však za nežiadúce ponechávať alebo neopraviť nevýznamné odchýlky od požiadaviek štandardov medzinárodného finančného vykazovania za účelom dosiahnutia určitého spôsobu prezentácie finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokov jednotky.

| 9. | Návod na implementáciu, ktorý k štandardom vydáva IASB, nie je súčasťou týchto štandardov, a teda neobsahuje požiadavky týkajúce sa účtovnej závierky. |
| --- | --- |

9.

Návod na implementáciu, ktorý k štandardom vydáva IASB, nie je súčasťou týchto štandardov, a teda neobsahuje požiadavky týkajúce sa účtovnej závierky.

| 10. | Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalosť alebo podmienku nevzťahuje žiadny štandard ani interpretácia, je úlohou manažmentu, na základe posúdenia, vyvinúť a uplatňovať takú účtovnú metódu, ktorej výsledkom sú informácie:










  (a) | dôležité pre potreby ekonomického rozhodovania používateľov;



  a |
| --- | --- | --- |

10.

Ak sa na konkrétnu transakciu, inú udalosť alebo podmienku nevzťahuje žiadny štandard ani interpretácia, je úlohou manažmentu, na základe posúdenia, vyvinúť a uplatňovať takú účtovnú metódu, ktorej výsledkom sú informácie:

(a)

dôležité pre potreby ekonomického rozhodovania používateľov;

| (b) | spoľahlivé v tom zmysle, že účtovná závierka:










  (i) | verne prezentuje finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky; |
| --- | --- | --- |

(b)

spoľahlivé v tom zmysle, že účtovná závierka:

(i)

verne prezentuje finančnú pozíciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky jednotky;

| (ii) | odráža ekonomickú podstatu transakcií, iných udalostí a podmienok, na ktoré sa vzťahuje, nielen ich právnu formu; |
| --- | --- |

(ii)

odráža ekonomickú podstatu transakcií, iných udalostí a podmienok, na ktoré sa vzťahuje, nielen ich právnu formu;

| (iii) | je neutrálna, t.j. nezaujatá; |
| --- | --- |

(iii)

je neutrálna, t.j. nezaujatá;

| (iv) | je v súlade so zásadou opatrnosti;



  a |
| --- | --- |

(iv)

je v súlade so zásadou opatrnosti;

| (v) | je úplná vo všetkých významných súvislostiach. |
| --- | --- |

(v)

je úplná vo všetkých významných súvislostiach.

| 11. | Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 sa manažment odvoláva na a zvažuje použiteľnosť nasledujúcich zdrojov, v zostupnom poradí:










  (a) | požiadavky a návod v štandardoch a interpretáciách, ktoré sa zaoberajú podobnou alebo súvisiacou problematikou;



  a |
| --- | --- | --- |

11.

Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 sa manažment odvoláva na a zvažuje použiteľnosť nasledujúcich zdrojov, v zostupnom poradí:

(a)

požiadavky a návod v štandardoch a interpretáciách, ktoré sa zaoberajú podobnou alebo súvisiacou problematikou;

| (b) | definície a kritériá vykazovania a oceňovania majetku, záväzkov, nákladov a výnosov, ako ich stanovuje Rámcová osnova. |
| --- | --- |

(b)

definície a kritériá vykazovania a oceňovania majetku, záväzkov, nákladov a výnosov, ako ich stanovuje Rámcová osnova.

| 12. | Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 môže manažment zohľadniť tiež aktuálne dokumenty iných normovacích orgánov, ktoré uplatňujú podobný koncepčný rámec pri vyvíjaní účtovných metód, inú literatúru v oblasti účtovníctva a uznávané postupy v danej oblasti do tej miery, aby neboli v rozpore so zdrojmi uvádzanými v odseku 11. |
| --- | --- |

12.

Pri posudzovaní v zmysle odseku 10 môže manažment zohľadniť tiež aktuálne dokumenty iných normovacích orgánov, ktoré uplatňujú podobný koncepčný rámec pri vyvíjaní účtovných metód, inú literatúru v oblasti účtovníctva a uznávané postupy v danej oblasti do tej miery, aby neboli v rozpore so zdrojmi uvádzanými v odseku 11.

Konzistentnosť účtovných metód

| 13. | Jednotka vyberá a uplatňuje svoje účtovné metódy konzistentným spôsobom na všetky podobné transakcie, iné udalosti a podmienky, s výnimkou prípadov, ak niektorý štandard alebo interpretácia výslovne vyžaduje alebo dovoľuje kategorizáciu položiek, pre ktoré môžu byť vhodnejšie iné účtovné metódy. Ak určitý štandard alebo interpretácia vyžaduje alebo dovoľuje takúto kategorizáciu, pre každú takto vymedzenú kategóriu je potrebné určiť a konzistentným spôsobom uplatňovať vhodné účtovné metódy. |
| --- | --- |

13.

Jednotka vyberá a uplatňuje svoje účtovné metódy konzistentným spôsobom na všetky podobné transakcie, iné udalosti a podmienky, s výnimkou prípadov, ak niektorý štandard alebo interpretácia výslovne vyžaduje alebo dovoľuje kategorizáciu položiek, pre ktoré môžu byť vhodnejšie iné účtovné metódy. Ak určitý štandard alebo interpretácia vyžaduje alebo dovoľuje takúto kategorizáciu, pre každú takto vymedzenú kategóriu je potrebné určiť a konzistentným spôsobom uplatňovať vhodné účtovné metódy.

Zmeny v účtovných metódach

| 14. | Jednotka môže meniť svoje účtovnú metódu len vtedy, ak:










  (a) | túto zmenu požaduje niektorý štandard alebo interpretácia;



  alebo |
| --- | --- | --- |

14.

Jednotka môže meniť svoje účtovnú metódu len vtedy, ak:

(a)

túto zmenu požaduje niektorý štandard alebo interpretácia;

| (b) | ak je výsledkom tejto zmeny účtovná závierka poskytujúca spoľahlivé a dôležitejšie informácie o účinkoch existujúcich transakcií, iných udalostí alebo podmienok finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokoch jednotky. |
| --- | --- |

(b)

ak je výsledkom tejto zmeny účtovná závierka poskytujúca spoľahlivé a dôležitejšie informácie o účinkoch existujúcich transakcií, iných udalostí alebo podmienok finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokoch jednotky.

| 15. | Používatelia musia mať možnosť porovnávať účtovné závierky jednotky v čase, kvôli identifikácii vývoja finančnej pozície, finančnej výkonnosti a peňažných tokov. Z tohto dôvodu je potrebné, tak v rámci každého obdobia, ako aj medzi obdobiami, zachovávať rovnaké účtovné metódy, okrem prípadov, ak zmena v účtovnej metóde vyhovuje niektorému z kritérií v odseku 14. |
| --- | --- |

15.

Používatelia musia mať možnosť porovnávať účtovné závierky jednotky v čase, kvôli identifikácii vývoja finančnej pozície, finančnej výkonnosti a peňažných tokov. Z tohto dôvodu je potrebné, tak v rámci každého obdobia, ako aj medzi obdobiami, zachovávať rovnaké účtovné metódy, okrem prípadov, ak zmena v účtovnej metóde vyhovuje niektorému z kritérií v odseku 14.

| 16. | Za zmeny v účtovných metódach sa nepovažujú:










  (a) | uplatňovanie určitej účtovnej metódy na transakcie, iné udalosti alebo podmienky, ktoré sa vo svojej podstate líšia od predtým sa vyskytujúcich transakcií, iných udalostí a podmienok;



  a |
| --- | --- | --- |

16.

Za zmeny v účtovných metódach sa nepovažujú:

(a)

uplatňovanie určitej účtovnej metódy na transakcie, iné udalosti alebo podmienky, ktoré sa vo svojej podstate líšia od predtým sa vyskytujúcich transakcií, iných udalostí a podmienok;

| (b) | uplatnenie novej účtovnej metódy na transakcie, iné udalosti alebo podmienky, ktoré sa predtým nevyskytovali, alebo neboli významné. |
| --- | --- |

(b)

uplatnenie novej účtovnej metódy na transakcie, iné udalosti alebo podmienky, ktoré sa predtým nevyskytovali, alebo neboli významné.

| 17. | Prvotné uplatnenie určitej metódy pri preceňovaní majetku v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia alebo IAS 38 Nehmotný majetok sa nepovažuje za zmenu v účtovnej metóde v zmysle tohto štandardu, ale za precenenie v zmysle IAS 16 resp. IAS 38. |
| --- | --- |

17.

Prvotné uplatnenie určitej metódy pri preceňovaní majetku v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia alebo IAS 38 Nehmotný majetok sa nepovažuje za zmenu v účtovnej metóde v zmysle tohto štandardu, ale za precenenie v zmysle IAS 16 resp. IAS 38.

| 18. | Na zmenu v účtovnej metóde v zmysle odseku 17 sa nevzťahujú ustanovenia odsekov 19-31. |
| --- | --- |

18.

Na zmenu v účtovnej metóde v zmysle odseku 17 sa nevzťahujú ustanovenia odsekov 19-31.

Uplatňovanie zmien v účtovných metódach:

| 19. | V zmysle odseku 23:










  (a) | účtuje jednotka zmenu v účtovnej metóde na základe prvotného uplatnenia štandardu alebo interpretácie v súlade s osobitnými prechodnými ustanoveniami týchto štandardov alebo interpretácií, ak existujú;



  a |
| --- | --- | --- |

19.

V zmysle odseku 23:

(a)

účtuje jednotka zmenu v účtovnej metóde na základe prvotného uplatnenia štandardu alebo interpretácie v súlade s osobitnými prechodnými ustanoveniami týchto štandardov alebo interpretácií, ak existujú;

| (b) | v prípade, že jednotka zmení účtovnú metódu na základe prvotného uplatnenia štandardu alebo interpretácie, ktoré neobsahujú osobitné prechodné ustanovenia o tejto zmene, alebo dobrovoľne zmení účtovnú metódu, uplatní túto zmenu spätne. |
| --- | --- |

(b)

v prípade, že jednotka zmení účtovnú metódu na základe prvotného uplatnenia štandardu alebo interpretácie, ktoré neobsahujú osobitné prechodné ustanovenia o tejto zmene, alebo dobrovoľne zmení účtovnú metódu, uplatní túto zmenu spätne.

| 20. | Skoršie uplatnenie určitého štandardu alebo interpretácie sa pre účely tohto štandardu nepovažuje za dobrovoľnú zmenu v účtovnej metóde. |
| --- | --- |

20.

Skoršie uplatnenie určitého štandardu alebo interpretácie sa pre účely tohto štandardu nepovažuje za dobrovoľnú zmenu v účtovnej metóde.

| 21. | Ak sa na danú transakciu, inú udalosť alebo podmienku nevzťahujú ustanovenia žiadneho štandardu ani interpretácie, môže manažment, v súlade s odsekom 12, uplatniť účtovnú metódu vychádzajúcu z aktuálnych dokumentov iných normovacích orgánov, ktoré uplatňujú podobný koncepčný rámec pri vývoji účtovných štandardov. Ak sa na základe aktualizácie takéhoto dokumentu rozhodne jednotka pristúpiť k zmene svojej účtovnej metódy, je táto zmena účtovaná a zverejnená ako dobrovoľná zmena v účtovnej metóde. |
| --- | --- |

21.

Ak sa na danú transakciu, inú udalosť alebo podmienku nevzťahujú ustanovenia žiadneho štandardu ani interpretácie, môže manažment, v súlade s odsekom 12, uplatniť účtovnú metódu vychádzajúcu z aktuálnych dokumentov iných normovacích orgánov, ktoré uplatňujú podobný koncepčný rámec pri vývoji účtovných štandardov. Ak sa na základe aktualizácie takéhoto dokumentu rozhodne jednotka pristúpiť k zmene svojej účtovnej metódy, je táto zmena účtovaná a zverejnená ako dobrovoľná zmena v účtovnej metóde.

Spätná aplikácia

| 22. | V zmysle odseku 23 je jednotka pri spätnej aplikácii zmeny v účtovnej metóde v súlade s bodmi (a) alebo (b) odseku 19 povinná so spätnou platnosťou upraviť začiatočný stav všetkých položiek vlastného imania, ktorých sa táto zmena týka, za najskoršie predchádzajúce prezentované obdobie, ako aj zverejnené iné porovnateľné sumy za všetky ostatné predchádzajúce obdobia. |
| --- | --- |

22.

V zmysle odseku 23 je jednotka pri spätnej aplikácii zmeny v účtovnej metóde v súlade s bodmi (a) alebo (b) odseku 19 povinná so spätnou platnosťou upraviť začiatočný stav všetkých položiek vlastného imania, ktorých sa táto zmena týka, za najskoršie predchádzajúce prezentované obdobie, ako aj zverejnené iné porovnateľné sumy za všetky ostatné predchádzajúce obdobia.

Obmedzenia spätnej aplikácie

| 23. | Ak sa v zmysle bodov (a) alebo (b) odseku 19 vyžaduje spätná aplikácia, uplatňuje sa zmena v účtovnej metóde spätne, s výnimkou prípadov, ak nie je možné určiť buď efekty v rámci špecifického obdobia alebo výsledný účinok tejto zmeny. |
| --- | --- |

23.

Ak sa v zmysle bodov (a) alebo (b) odseku 19 vyžaduje spätná aplikácia, uplatňuje sa zmena v účtovnej metóde spätne, s výnimkou prípadov, ak nie je možné určiť buď efekty v rámci špecifického obdobia alebo výsledný účinok tejto zmeny.

| 24. | Ak nie je možné určiť efekty zmeny v účtovnej metóde v rámci špecifického obdobia na porovnateľné informácie za jedno alebo viacero prezentovaných predchádzajúcich období, uplatní jednotka tieto nové účtovné metódy na účtovné hodnoty majetku a záväzkov k začiatku najskoršieho obdobia, v ktorom je možná spätná aplikácia, čo môže byť aj bežné obdobie, a ďalej vykoná za toto obdobie zodpovedajúcu úpravu začiatočného stavu všetkých položiek vlastného imania, ktorých sa táto zmena týka. |
| --- | --- |

24.

Ak nie je možné určiť efekty zmeny v účtovnej metóde v rámci špecifického obdobia na porovnateľné informácie za jedno alebo viacero prezentovaných predchádzajúcich období, uplatní jednotka tieto nové účtovné metódy na účtovné hodnoty majetku a záväzkov k začiatku najskoršieho obdobia, v ktorom je možná spätná aplikácia, čo môže byť aj bežné obdobie, a ďalej vykoná za toto obdobie zodpovedajúcu úpravu začiatočného stavu všetkých položiek vlastného imania, ktorých sa táto zmena týka.

| 25. | Ak nie je možné určiť výsledný účinok uplatnenia novej účtovnej metódy na všetky predchádzajúce obdobia k začiatku bežného obdobia, vykoná jednotka úpravy porovnateľných informácií tak, aby bolo možné uplatniť novú účtovnú metódu perspektívne od čo najskoršieho možného dátumu. |
| --- | --- |

25.

Ak nie je možné určiť výsledný účinok uplatnenia novej účtovnej metódy na všetky predchádzajúce obdobia k začiatku bežného obdobia, vykoná jednotka úpravy porovnateľných informácií tak, aby bolo možné uplatniť novú účtovnú metódu perspektívne od čo najskoršieho možného dátumu.

| 26. | Ak jednotka spätne uplatňuje novú účtovnú metódu, uplatňuje sa táto na porovnateľné informácie za predchádzajúce obdobia, od čo najskoršieho možného obdobia. Spätná aplikácia na dané predchádzajúce obdobie nie je možná, ak nie je možné určiť výsledný účinok danej zmeny na sumy aj na začiatočný stav aj na konečný stav v súvahe za toto obdobie. Suma výslednej úpravy za obdobia pred obdobiami prezentovanými v účtovnej závierke sa vzťahuje na začiatočný stav jednotlivých položiek vlastného imania, ktorých sa zmena týka, za najskoršie predchádzajúce prezentované obdobie. Zvyčajne sa takto upravuje nerozdelený zisk. Možno však upravovať aj iné položky vlastného imania (napríklad vtedy, ak sa vyžaduje súlad s niektorým štandardom alebo interpretáciou). Úprava za čo najskoršie prezentované obdobie sa vzťahuje tiež na všetky ostatné informácie o predchádzajúcich obdobiach, ako napríklad historické súhrny účtovných údajov. |
| --- | --- |

26.

Ak jednotka spätne uplatňuje novú účtovnú metódu, uplatňuje sa táto na porovnateľné informácie za predchádzajúce obdobia, od čo najskoršieho možného obdobia. Spätná aplikácia na dané predchádzajúce obdobie nie je možná, ak nie je možné určiť výsledný účinok danej zmeny na sumy aj na začiatočný stav aj na konečný stav v súvahe za toto obdobie. Suma výslednej úpravy za obdobia pred obdobiami prezentovanými v účtovnej závierke sa vzťahuje na začiatočný stav jednotlivých položiek vlastného imania, ktorých sa zmena týka, za najskoršie predchádzajúce prezentované obdobie. Zvyčajne sa takto upravuje nerozdelený zisk. Možno však upravovať aj iné položky vlastného imania (napríklad vtedy, ak sa vyžaduje súlad s niektorým štandardom alebo interpretáciou). Úprava za čo najskoršie prezentované obdobie sa vzťahuje tiež na všetky ostatné informácie o predchádzajúcich obdobiach, ako napríklad historické súhrny účtovných údajov.

| 27. | Ak nie je možné spätné uplatnenie novej účtovnej metódy z toho dôvodu, že nie je možné určiť výsledný účinok jej uplatnenia na všetky predchádzajúce obdobia, uplatní ju jednotka v súlade s odsekom 25 perspektívne od čo najskoršieho možného obdobia. To znamená, že túto výslednú úpravu neuplatní na majetok, záväzky a vlastné imanie pred týmto obdobím. Zmena v účtovnej metóde je prípustná aj vtedy, ak nie je možné metódu perspektívne uplatniť na žiadne predchádzajúce obdobie. O okolnostiach, kedy nie je možné uplatniť novú účtovnú metódu na jedno alebo viac predchádzajúcich období, pojednávajú odseky 50-53. |
| --- | --- |

27.

Ak nie je možné spätné uplatnenie novej účtovnej metódy z toho dôvodu, že nie je možné určiť výsledný účinok jej uplatnenia na všetky predchádzajúce obdobia, uplatní ju jednotka v súlade s odsekom 25 perspektívne od čo najskoršieho možného obdobia. To znamená, že túto výslednú úpravu neuplatní na majetok, záväzky a vlastné imanie pred týmto obdobím. Zmena v účtovnej metóde je prípustná aj vtedy, ak nie je možné metódu perspektívne uplatniť na žiadne predchádzajúce obdobie. O okolnostiach, kedy nie je možné uplatniť novú účtovnú metódu na jedno alebo viac predchádzajúcich období, pojednávajú odseky 50-53.

Zverejňovanie

| 28. | Ak má prvotné uplatnenie štandardu alebo interpretácie účinok v bežnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak by malo takýto účinok, avšak nie je možné určiť sumu príslušnej úpravy, alebo ak by mohlo mať takýto účinok na budúce obdobia, jednotka zverejní:










  (a) | názov predmetného štandardu alebo interpretácie; |
| --- | --- | --- |

28.

Ak má prvotné uplatnenie štandardu alebo interpretácie účinok v bežnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak by malo takýto účinok, avšak nie je možné určiť sumu príslušnej úpravy, alebo ak by mohlo mať takýto účinok na budúce obdobia, jednotka zverejní:

(a)

názov predmetného štandardu alebo interpretácie;

| (b) | tam, kde je to uplatniteľné, prehlásenie, že daná zmena v účtovnej metóde sa uplatňuje v súlade s prechodnými ustanoveniami; |
| --- | --- |

(b)

tam, kde je to uplatniteľné, prehlásenie, že daná zmena v účtovnej metóde sa uplatňuje v súlade s prechodnými ustanoveniami;

| (c) | princíp danej zmeny v účtovnej metóde; |
| --- | --- |

(c)

princíp danej zmeny v účtovnej metóde;

| (d) | tam, kde je to uplatniteľné, opis prechodných ustanovení; |
| --- | --- |

(d)

tam, kde je to uplatniteľné, opis prechodných ustanovení;

| (e) | tam, kde je to uplatniteľné, tie prechodné ustanovenia, ktoré môžu mať účinok na budúce obdobia; |
| --- | --- |

(e)

tam, kde je to uplatniteľné, tie prechodné ustanovenia, ktoré môžu mať účinok na budúce obdobia;

| (f) | sumu úpravy za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obdobie, za ktoré ju možno uplatniť:










  (i) | pre jednotlivé riadkové položky účtovnej závierky, ktorých sa týka zmena; |
| --- | --- | --- |

(f)

sumu úpravy za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obdobie, za ktoré ju možno uplatniť:

(i)

pre jednotlivé riadkové položky účtovnej závierky, ktorých sa týka zmena;

| (ii) | ak sa na jednotku vzťahuje IAS 33 Zisk na akciu účinok na bežný a rozriedený zisk na jednu akciu; |
| --- | --- |

(ii)

ak sa na jednotku vzťahuje IAS 33 Zisk na akciu účinok na bežný a rozriedený zisk na jednu akciu;

| (g) | sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie;



  a |
| --- | --- |

(g)

sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie;

| (h) | ak nie je možné spätné uplatnenie v zmysle bodov (a) alebo (b) odseku 19 na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uviesť okolnosti, ktoré sú príčinou tohto stavu, ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa daná zmena v účtovnej metóde uplatňuje. |
| --- | --- |

(h)

ak nie je možné spätné uplatnenie v zmysle bodov (a) alebo (b) odseku 19 na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uviesť okolnosti, ktoré sú príčinou tohto stavu, ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa daná zmena v účtovnej metóde uplatňuje.

| 29. | Ak má dobrovoľná zmena v účtovnej metóde účinok v bežnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak by mala takýto účinok, avšak nie je možné určiť sumu príslušnej úpravy, alebo ak by mohla mať takýto účinok na budúce obdobia, jednotka zverejní:










  (a) | charakter danej zmeny v účtovnej metóde; |
| --- | --- | --- |

29.

Ak má dobrovoľná zmena v účtovnej metóde účinok v bežnom alebo v niektorom z predchádzajúcich období, alebo ak by mala takýto účinok, avšak nie je možné určiť sumu príslušnej úpravy, alebo ak by mohla mať takýto účinok na budúce obdobia, jednotka zverejní:

(a)

charakter danej zmeny v účtovnej metóde;

| (b) | zdôvodnenia, prečo vedie uplatňovanie novej účtovnej metódy k spoľahlivým a dôležitejším informáciám; |
| --- | --- |

(b)

zdôvodnenia, prečo vedie uplatňovanie novej účtovnej metódy k spoľahlivým a dôležitejším informáciám;

| (c) | sumu úpravy za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obdobie, za ktoré ju možno uplatniť:










  (i) | pre jednotlivé riadkové položky účtovnej závierky, ktorých sa týka zmena,



  a |
| --- | --- | --- |

(c)

sumu úpravy za bežné obdobie a za každé predchádzajúce prezentované obdobie, za ktoré ju možno uplatniť:

(i)

pre jednotlivé riadkové položky účtovnej závierky, ktorých sa týka zmena,

| (ii) | ak sa na jednotku vzťahuje IAS 33, účinok na bežný a rozriedený zisk na jednu akciu; |
| --- | --- |

(ii)

ak sa na jednotku vzťahuje IAS 33, účinok na bežný a rozriedený zisk na jednu akciu;

| (d) | sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie,



  a |
| --- | --- |

(d)

sumu úpravy za obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie,

| (e) | ak nie je možná spätná aplikácia na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uviesť okolnosti, ktoré sú príčinou tohto stavu, ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa uplatňuje daná zmena v účtovnej metóde. |
| --- | --- |

(e)

ak nie je možná spätná aplikácia na konkrétne predchádzajúce obdobie alebo na obdobia pred obdobiami zahrnutými do prezentácie, je potrebné uviesť okolnosti, ktoré sú príčinou tohto stavu, ako aj opis, ako a od ktorého obdobia sa uplatňuje daná zmena v účtovnej metóde.

| 30. | Ak jednotka v účtovnej závierke neuplatnila nový štandard alebo interpretáciu, ktoré už boli zverejnené, ale zatiaľ nie sú účinné, jednotka zverejní:










  (a) | túto skutočnosť;



  a |
| --- | --- | --- |

30.

Ak jednotka v účtovnej závierke neuplatnila nový štandard alebo interpretáciu, ktoré už boli zverejnené, ale zatiaľ nie sú účinné, jednotka zverejní:

(a)

túto skutočnosť;

| (b) | známe alebo spoľahlivo odhadnuteľné informácie týkajúce sa zhodnotenia možného dopadu uplatňovania tohto nového štandardu alebo interpretácie na účtovnú závierku jednotky za obdobie prvotnej aplikácie. |
| --- | --- |

(b)

známe alebo spoľahlivo odhadnuteľné informácie týkajúce sa zhodnotenia možného dopadu uplatňovania tohto nového štandardu alebo interpretácie na účtovnú závierku jednotky za obdobie prvotnej aplikácie.

| 31. | V rámci plnenia ustanovení odseku 30 zváži jednotka tiež zverejnenie:






  (a) | názvu nového štandardu alebo interpretácie; |
| --- | --- | --- |

31.

V rámci plnenia ustanovení odseku 30 zváži jednotka tiež zverejnenie:

(a)

názvu nového štandardu alebo interpretácie;

| (b) | charakteru nastávajúcej zmeny alebo zmien v účtovnej metóde; |
| --- | --- |

(b)

charakteru nastávajúcej zmeny alebo zmien v účtovnej metóde;

| (c) | dátumu, od ktorého sa vyžaduje uplatňovanie nového štandardu alebo interpretácie; |
| --- | --- |

(c)

dátumu, od ktorého sa vyžaduje uplatňovanie nového štandardu alebo interpretácie;

| (d) | dátumu, od ktorého jednotka plánuje uplatňovať daný štandard alebo interpretáciu;
  a |
| --- | --- |

(d)

dátumu, od ktorého jednotka plánuje uplatňovať daný štandard alebo interpretáciu;

a

| (e) | buď:






  (i) | analýzu dopadov prvotného uplatnenia tohto nového štandardu alebo interpretácie na účtovnú závierku jednotky;
  alebo |
| --- | --- | --- |

(e)

buď:

(i)

analýzu dopadov prvotného uplatnenia tohto nového štandardu alebo interpretácie na účtovnú závierku jednotky;

alebo

| (ii) | ak tieto dopady nie sú známe ani spoľahlivo odhadnuteľné, prehlásenie k tomuto účinku. |
| --- | --- |

(ii)

ak tieto dopady nie sú známe ani spoľahlivo odhadnuteľné, prehlásenie k tomuto účinku.

ZMENY V ÚČTOVNÝCH ODHADOCH

| 32. | V dôsledku neistôt, ktoré sú vlastné podnikateľskej činnosti, nie je možné mnohé položky účtovnej závierky oceňovať presne, ale len na základe odhadov. Takéto odhady si vyžadujú posúdenie vychádzajúce z aktuálnych a spoľahlivých informácií. Príkladmi položiek, ktoré si môžu vyžadovať odhady, sú:






  (a) | nevymožiteľné pohľadávky; |
| --- | --- | --- |

32.

V dôsledku neistôt, ktoré sú vlastné podnikateľskej činnosti, nie je možné mnohé položky účtovnej závierky oceňovať presne, ale len na základe odhadov. Takéto odhady si vyžadujú posúdenie vychádzajúce z aktuálnych a spoľahlivých informácií. Príkladmi položiek, ktoré si môžu vyžadovať odhady, sú:

(a)

nevymožiteľné pohľadávky;

| (b) | zastaralé zásoby; |
| --- | --- |

(b)

zastaralé zásoby;

| (c) | reálna hodnota finančného majetku a finančných záväzkov; |
| --- | --- |

(c)

reálna hodnota finančného majetku a finančných záväzkov;

| (d) | doba použiteľnosti alebo predpokladaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov z odpisovateľného majetku;
  a |
| --- | --- |

(d)

doba použiteľnosti alebo predpokladaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov z odpisovateľného majetku;

a

| (e) | záručné povinnosti. |
| --- | --- |

(e)

záručné povinnosti.

| 33. | Spoľahlivé odhady sú pri zostavovaní účtovnej závierky dôležitým prvkom a neznižujú jej spoľahlivosť. |
| --- | --- |

33.

Spoľahlivé odhady sú pri zostavovaní účtovnej závierky dôležitým prvkom a neznižujú jej spoľahlivosť.

| 34. | Odhad môže byť potrebné revidovať vtedy, ak sa v dôsledku nových informácií alebo viac skúseností zmenili okolnosti, z ktorých sa vychádzalo pri jeho spracovaní. Revízia odhadu sa zo svojej podstaty nevzťahuje na predchádzajúce obdobia a nepredstavuje opravu chyby. |
| --- | --- |

34.

Odhad môže byť potrebné revidovať vtedy, ak sa v dôsledku nových informácií alebo viac skúseností zmenili okolnosti, z ktorých sa vychádzalo pri jeho spracovaní. Revízia odhadu sa zo svojej podstaty nevzťahuje na predchádzajúce obdobia a nepredstavuje opravu chyby.

| 35. | Zmena oceňovacieho základu sa považuje za zmenu v účtovnej metóde, teda nie za zmenu v účtovnom odhade. V prípadoch problematického rozlíšenia medzi zmenou v účtovnej metóde a zmenou v účtovnom odhade sa daná zmena považuje za zmenu v účtovnom odhade. |
| --- | --- |

35.

Zmena oceňovacieho základu sa považuje za zmenu v účtovnej metóde, teda nie za zmenu v účtovnom odhade. V prípadoch problematického rozlíšenia medzi zmenou v účtovnej metóde a zmenou v účtovnom odhade sa daná zmena považuje za zmenu v účtovnom odhade.

| 36. | Účinok zmeny v účtovnom odhade, s výnimkou zmeny, na ktorú sa vzťahuje odsek 37, sa vykazuje perspektívne tak, že sa zahrnie do zisku alebo straty za:










  (a) | obdobie, v ktorom k zmene došlo, ak sa zmena týka len tohto obdobia;



  alebo |
| --- | --- | --- |

36.

Účinok zmeny v účtovnom odhade, s výnimkou zmeny, na ktorú sa vzťahuje odsek 37, sa vykazuje perspektívne tak, že sa zahrnie do zisku alebo straty za:

(a)

obdobie, v ktorom k zmene došlo, ak sa zmena týka len tohto obdobia;

| (b) | obdobie, v ktorom došlo k zmene, aj za budúce obdobia, ak sa zmena týka oboch. |
| --- | --- |

(b)

obdobie, v ktorom došlo k zmene, aj za budúce obdobia, ak sa zmena týka oboch.

| 37. | Ak sú dôsledkom zmeny v účtovnom odhade zmeny v majetku a záväzkoch, alebo ak sa táto zmena vzťahuje na určitú položku vlastného imania, vykazuje sa úpravou účtovnej hodnoty príslušného majetku, záväzku alebo vlastného imania v období zmeny. |
| --- | --- |

37.

Ak sú dôsledkom zmeny v účtovnom odhade zmeny v majetku a záväzkoch, alebo ak sa táto zmena vzťahuje na určitú položku vlastného imania, vykazuje sa úpravou účtovnej hodnoty príslušného majetku, záväzku alebo vlastného imania v období zmeny.

| 38. | Perspektívne vykazovanie účinku zmeny v účtovnom odhade znamená, že sa daná zmena uplatňuje na transakcie, iné udalosti a podmienky počnúc dátumom tejto zmeny v odhade. Zmena v účtovnom odhade môže mať vplyv na zisk alebo stratu len za bežné obdobie alebo na zisk alebo stratu za bežné aj budúce obdobia. Napríklad zmena v odhade sumy nevymožiteľných pohľadávok ovplyvňuje zisk alebo stratu za bežné obdobie, a preto sa vykazuje v tomto období. Zmena predpokladanej doby použiteľnosti alebo očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z odpisovateľného majetku však ovplyvňuje odpisové náklady v bežnom aj v každom budúcom období počas zostávajúcej doby použiteľnosti majetku. V oboch prípadoch je dopad zmeny týkajúcej sa bežného obdobia vykazovaný ako výnos alebo náklad v bežnom období. Prípadný dopad, ak existuje, na budúce obdobia, je vykazovaný ako výnosy alebo náklady za tieto budúce obdobia. |
| --- | --- |

38.

Perspektívne vykazovanie účinku zmeny v účtovnom odhade znamená, že sa daná zmena uplatňuje na transakcie, iné udalosti a podmienky počnúc dátumom tejto zmeny v odhade. Zmena v účtovnom odhade môže mať vplyv na zisk alebo stratu len za bežné obdobie alebo na zisk alebo stratu za bežné aj budúce obdobia. Napríklad zmena v odhade sumy nevymožiteľných pohľadávok ovplyvňuje zisk alebo stratu za bežné obdobie, a preto sa vykazuje v tomto období. Zmena predpokladanej doby použiteľnosti alebo očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z odpisovateľného majetku však ovplyvňuje odpisové náklady v bežnom aj v každom budúcom období počas zostávajúcej doby použiteľnosti majetku. V oboch prípadoch je dopad zmeny týkajúcej sa bežného obdobia vykazovaný ako výnos alebo náklad v bežnom období. Prípadný dopad, ak existuje, na budúce obdobia, je vykazovaný ako výnosy alebo náklady za tieto budúce obdobia.

Zverejňovanie

| 39. | Ak má zmena v účtovnom odhade účinok v bežnom období, alebo ak sa očakáva jej účinok v budúcich obdobiach, zverejní jednotka charakter tejto zmeny a jej sumu, s výnimkou zverejnenia takých účinkov na budúce obdobia, ktoré nemožno odhadnúť. |
| --- | --- |

39.

Ak má zmena v účtovnom odhade účinok v bežnom období, alebo ak sa očakáva jej účinok v budúcich obdobiach, zverejní jednotka charakter tejto zmeny a jej sumu, s výnimkou zverejnenia takých účinkov na budúce obdobia, ktoré nemožno odhadnúť.

| 40. | V prípade, ak nie je možné vyčíslenie sumy účinku v budúcich obdobiach, zverejní jednotka túto skutočnosť. |
| --- | --- |

40.

V prípade, ak nie je možné vyčíslenie sumy účinku v budúcich obdobiach, zverejní jednotka túto skutočnosť.

CHYBY

| 41. | K chybám môže dochádzať vo vykazovaní, oceňovaní, prezentácii alebo zverejňovaní prvkov účtovnej závierky. Účtovná závierka nie je v súlade so IFRS vtedy, ak obsahuje buď významné chyby alebo nie významné chyby urobené úmyselne, ktorých účelom je dosiahnuť určitý spôsob prezentácie finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokov jednotky. Zistené potenciálne chyby v bežnom období je potrebné opraviť pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie. Občas sa však môže stať, že k zisteniu významných chýb dôjde až v nasledujúcom období, pričom v takom prípade sú chyby za predchádzajúce obdobie opravené v porovnateľných informáciách, ktoré sú prezentované v účtovnej závierke za nasledujúce obdobie (pozri odseky 42-47). |
| --- | --- |

41.

K chybám môže dochádzať vo vykazovaní, oceňovaní, prezentácii alebo zverejňovaní prvkov účtovnej závierky. Účtovná závierka nie je v súlade so IFRS vtedy, ak obsahuje buď významné chyby alebo nie významné chyby urobené úmyselne, ktorých účelom je dosiahnuť určitý spôsob prezentácie finančnej pozície, finančnej výkonnosti alebo peňažných tokov jednotky. Zistené potenciálne chyby v bežnom období je potrebné opraviť pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie. Občas sa však môže stať, že k zisteniu významných chýb dôjde až v nasledujúcom období, pričom v takom prípade sú chyby za predchádzajúce obdobie opravené v porovnateľných informáciách, ktoré sú prezentované v účtovnej závierke za nasledujúce obdobie (pozri odseky 42-47).

| 42. | V zmysle odseku 43 vykoná jednotka opravu významných chýb za predchádzajúce obdobie v prvej účtovnej závierke schválenej na zverejnenie po zistení týchto chýb, a to:










  (a) | prehodnotením porovnateľných súm za predchádzajúce prezentované obdobie(obdobia), v ktorých k týmto chybám došlo;



  alebo |
| --- | --- | --- |

42.

V zmysle odseku 43 vykoná jednotka opravu významných chýb za predchádzajúce obdobie v prvej účtovnej závierke schválenej na zverejnenie po zistení týchto chýb, a to:

(a)

prehodnotením porovnateľných súm za predchádzajúce prezentované obdobie(obdobia), v ktorých k týmto chybám došlo;

| (b) | ak k danej chybe došlo pred najskorším predchádzajúcim prezentovaným obdobím, prehodnotením začiatočného stavu majetku, záväzkov a vlastného imania za najskoršie prezentované obdobie. |
| --- | --- |

(b)

ak k danej chybe došlo pred najskorším predchádzajúcim prezentovaným obdobím, prehodnotením začiatočného stavu majetku, záväzkov a vlastného imania za najskoršie prezentované obdobie.

Obmedzenia spätného prehodnotenia

| 43. | Chyba za predchádzajúce obdobie sa opravuje spätným prehodnotením, s výnimkou prípadov, ak nie je možné určiť buď ich efekty v rámci špecifického obdobia alebo výsledný účinok chyby. |
| --- | --- |

43.

Chyba za predchádzajúce obdobie sa opravuje spätným prehodnotením, s výnimkou prípadov, ak nie je možné určiť buď ich efekty v rámci špecifického obdobia alebo výsledný účinok chyby.

| 44. | Ak nie je možné určiť efekty určitej chyby v rámci špecifického obdobia na porovnateľné informácie za jedno alebo viacero predchádzajúcich prezentovaných období, prehodnotí jednotka začiatočný stav majetku, záväzkov a vlastného imania za najskoršie obdobie, za ktoré možno vykonať spätné prehodnotenie (čo môže byť aj bežné obdobie). |
| --- | --- |

44.

Ak nie je možné určiť efekty určitej chyby v rámci špecifického obdobia na porovnateľné informácie za jedno alebo viacero predchádzajúcich prezentovaných období, prehodnotí jednotka začiatočný stav majetku, záväzkov a vlastného imania za najskoršie obdobie, za ktoré možno vykonať spätné prehodnotenie (čo môže byť aj bežné obdobie).

| 45. | Ak nie je možné určiť k začiatku bežného obdobia výsledný účinok danej chyby na všetky predchádzajúce obdobia, prehodnotí jednotka porovnateľné informácie za účelom opravy chyby perspektívne, od čo najskoršieho možného dátumu. |
| --- | --- |

45.

Ak nie je možné určiť k začiatku bežného obdobia výsledný účinok danej chyby na všetky predchádzajúce obdobia, prehodnotí jednotka porovnateľné informácie za účelom opravy chyby perspektívne, od čo najskoršieho možného dátumu.

| 46. | Oprava chyby za predchádzajúce obdobie je vylúčená zo zisku alebo straty za obdobie, v ktorom bola zistená. Akékoľvek prezentované informácie o predchádzajúcich obdobiach, vrátane historických súhrnov účtovných údajov, sú prehodnotené od čo najskoršieho možného obdobia. |
| --- | --- |

46.

Oprava chyby za predchádzajúce obdobie je vylúčená zo zisku alebo straty za obdobie, v ktorom bola zistená. Akékoľvek prezentované informácie o predchádzajúcich obdobiach, vrátane historických súhrnov účtovných údajov, sú prehodnotené od čo najskoršieho možného obdobia.

| 47. | Ak nie je možné vyčísliť sumu chyby (napr. chyby pri uplatňovaní účtovnej metódy) za všetky predchádzajúce obdobia, vykoná jednotka, v súlade s odsekom, prehodnotenie porovnateľných informácií perspektívne od čo najskoršieho možného obdobia. To znamená, že toto výsledné prehodnotenie neuplatní na majetok, záväzky a vlastné imanie pred týmto obdobím. O okolnostiach, kedy nie je možná oprava chyby za jedno alebo viac predchádzajúcich období, pojednávajú odseky 50-53. |
| --- | --- |

47.

Ak nie je možné vyčísliť sumu chyby (napr. chyby pri uplatňovaní účtovnej metódy) za všetky predchádzajúce obdobia, vykoná jednotka, v súlade s odsekom, prehodnotenie porovnateľných informácií perspektívne od čo najskoršieho možného obdobia. To znamená, že toto výsledné prehodnotenie neuplatní na majetok, záväzky a vlastné imanie pred týmto obdobím. O okolnostiach, kedy nie je možná oprava chyby za jedno alebo viac predchádzajúcich období, pojednávajú odseky 50-53.

| 48. | Je potrebné rozlišovať medzi opravami chýb a zmenami v účtovných odhadoch. Účtovné odhady sú vo svojej podstate približné hodnoty, ktoré si môžu vyžadovať revíziu v prípadoch, ak sa objavia nové informácie. Napríklad vykázaný zisk alebo strata v dôsledku podmienenosti sa nepovažuje za opravu chyby. |
| --- | --- |

48.

Je potrebné rozlišovať medzi opravami chýb a zmenami v účtovných odhadoch. Účtovné odhady sú vo svojej podstate približné hodnoty, ktoré si môžu vyžadovať revíziu v prípadoch, ak sa objavia nové informácie. Napríklad vykázaný zisk alebo strata v dôsledku podmienenosti sa nepovažuje za opravu chyby.

Zverejňovanie chýb za predchádzajúce obdobia

| 49. | Pri uplatňovaní odseku 42 jednotka zverejní:










  (a) | charakter danej chyby za predchádzajúce obdobie; |
| --- | --- | --- |

49.

Pri uplatňovaní odseku 42 jednotka zverejní:

(a)

charakter danej chyby za predchádzajúce obdobie;

| (b) | za každé predchádzajúce prezentované obdobie do rozsahu, v ktorom je uplatniteľná, sumu opravy:










  (i) | pre jednotlivé riadkové položky účtovnej závierky, na ktoré sa vzťahuje oprava;



  a |
| --- | --- | --- |

(b)

za každé predchádzajúce prezentované obdobie do rozsahu, v ktorom je uplatniteľná, sumu opravy:

(i)

pre jednotlivé riadkové položky účtovnej závierky, na ktoré sa vzťahuje oprava;

| (ii) | ak sa na jednotku vzťahuje IAS 33, bežný a rozriedený zisk na jednu akciu, |
| --- | --- |

(ii)

ak sa na jednotku vzťahuje IAS 33, bežný a rozriedený zisk na jednu akciu,

| (c) | sumu opravy k začiatku najskoršieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia;



  a |
| --- | --- |

(c)

sumu opravy k začiatku najskoršieho predchádzajúceho prezentovaného obdobia;

| (d) | ak nie je možné spätné prehodnotenie za konkrétne predchádzajúce obdobie, je potrebné uviesť okolnosti, ktoré sú príčinou tohto stavu, ako aj opis, ako a od ktorého obdobia bola vykonaná oprava danej chyby. |
| --- | --- |

(d)

ak nie je možné spätné prehodnotenie za konkrétne predchádzajúce obdobie, je potrebné uviesť okolnosti, ktoré sú príčinou tohto stavu, ako aj opis, ako a od ktorého obdobia bola vykonaná oprava danej chyby.

NEVYKONATEĽNOSŤ V SÚVISLOSTI SO SPÄTNOU APLIKÁCIOU A SPÄTNÝM PREHODNOTENÍM

| 50. | Za určitých okolností sa môže úprava porovnateľných informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnateľnosti s bežným obdobím ukázať ako nevykonateľná. Napríklad údaje za predchádzajúce obdobie(obdobia) nemuseli byť zhromaždené spôsobom, ktorý umožňuje, či už spätnú aplikáciu novej účtovnej metódy (vrátane jej perspektívneho uplatnenia na predchádzajúce obdobia v zmysle odsekov 51-53) alebo spätné prehodnotenie s cieľom opravy chyby za predchádzajúce obdobie, pričom znovuvytvorenie týchto informácií je nevykonateľné. |
| --- | --- |

50.

Za určitých okolností sa môže úprava porovnateľných informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnateľnosti s bežným obdobím ukázať ako nevykonateľná. Napríklad údaje za predchádzajúce obdobie(obdobia) nemuseli byť zhromaždené spôsobom, ktorý umožňuje, či už spätnú aplikáciu novej účtovnej metódy (vrátane jej perspektívneho uplatnenia na predchádzajúce obdobia v zmysle odsekov 51-53) alebo spätné prehodnotenie s cieľom opravy chyby za predchádzajúce obdobie, pričom znovuvytvorenie týchto informácií je nevykonateľné.

| 51. | Pri uplatňovaní účtovnej metódy v súvislosti s prvkami účtovnej závierky vykazovanými alebo zverejňovanými ohľadom transakcií, iných udalostí a podmienok je často potrebné vykonávať odhady. Odhadovanie je vo svojej podstate subjektívne a odhady možno spracovávať po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. Príprava odhadov býva problematickejšia pri spätnom uplatňovaní účtovnej metódy, alebo ak sa vykonáva spätné prehodnotenie za účelom opravy chyby za predchádzajúce obdobie, a to z dôvodu časovej vzdialenosti v takýchto prípadoch od transakcií, iných udalostí alebo podmienok, na ktoré sa vzťahuje daný odhad. Cieľ odhadov vzťahujúcich sa na predchádzajúce obdobia však zostáva rovnaký ako pri odhadoch za bežné obdobie, teda aby odhad odrážal existujúce okolnosti v čase, keď došlo k príslušným transakciám, iným udalostiam alebo podmienkam. |
| --- | --- |

51.

Pri uplatňovaní účtovnej metódy v súvislosti s prvkami účtovnej závierky vykazovanými alebo zverejňovanými ohľadom transakcií, iných udalostí a podmienok je často potrebné vykonávať odhady. Odhadovanie je vo svojej podstate subjektívne a odhady možno spracovávať po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. Príprava odhadov býva problematickejšia pri spätnom uplatňovaní účtovnej metódy, alebo ak sa vykonáva spätné prehodnotenie za účelom opravy chyby za predchádzajúce obdobie, a to z dôvodu časovej vzdialenosti v takýchto prípadoch od transakcií, iných udalostí alebo podmienok, na ktoré sa vzťahuje daný odhad. Cieľ odhadov vzťahujúcich sa na predchádzajúce obdobia však zostáva rovnaký ako pri odhadoch za bežné obdobie, teda aby odhad odrážal existujúce okolnosti v čase, keď došlo k príslušným transakciám, iným udalostiam alebo podmienkam.

| 52. | Z tohto dôvodu je pri spätnom uplatňovaní novej účtovnej metódy resp. opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné od iných informácií rozlišovať informácie, ktoré:






  (a) | poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu (dátumom), kedy došlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo podmienke,
  a |
| --- | --- | --- |

52.

Z tohto dôvodu je pri spätnom uplatňovaní novej účtovnej metódy resp. opravy chyby za predchádzajúce obdobie potrebné od iných informácií rozlišovať informácie, ktoré:

(a)

poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali k dátumu (dátumom), kedy došlo k tejto transakcii, inej udalosti alebo podmienke,

a

| (b) | by boli dostupné v čase, keď bola účtovná závierka za dané predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. |
| --- | --- |

(b)

by boli dostupné v čase, keď bola účtovná závierka za dané predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie.

Pri niektorých typoch odhadov nie je možné tieto druhy informácií rozlíšiť (napr. pri odhade reálnej hodnoty nezaloženej na zistiteľnej cene alebo zistiteľných vstupoch). Ak si spätná aplikácia alebo spätné prehodnotenie vyžaduje významný odhad, pri ktorom nemožno rozlíšiť tieto dva druhy informácií, spätná aplikácia novej účtovnej metódy resp. spätná oprava chyby za predchádzajúce obdobie v danom prípade nie je možná.

| 53. | Pri uplatňovaní novej účtovnej metódy resp. na opravu súm za predchádzajúce obdobie by sa nemali používať spätné poznania, a to ani formou odhadov o predpokladaných úmysloch manažmentu v predchádzajúcom období, ani formou odhadov súm vykazovaných, oceňovaných alebo zverejnených v predchádzajúcom období. Ak napríklad v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie vykoná jednotka opravu chyby za predchádzajúce obdobie v ocenení finančného majetku, ktorý bol predtým klasifikovaný ako investície držané do splatnosti, nemení sa jeho oceňovací základ za dané obdobie v prípade, ak sa manažment neskôr rozhodol nedržať tento majetok do splatnosti. Ďalej, ak v súlade s IAS 19 Zamestnanecké požitky vykoná jednotka, napríklad, opravu chyby vo výpočte svojich záväzkov v súvislosti s nemocenským pre zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezohľadňuje sa pritom informácia o nezvyčajne vysokom počte chrípkových ochorení v nasledujúcom období, ktorá sa objavila potom, ako bola účtovná závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skutočnosť, že sa pri úpravách porovnateľných informácií prezentovaných za predchádzajúce obdobia často vyžadujú významné odhady, nevylučuje spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnateľných informácií. |
| --- | --- |

53.

Pri uplatňovaní novej účtovnej metódy resp. na opravu súm za predchádzajúce obdobie by sa nemali používať spätné poznania, a to ani formou odhadov o predpokladaných úmysloch manažmentu v predchádzajúcom období, ani formou odhadov súm vykazovaných, oceňovaných alebo zverejnených v predchádzajúcom období. Ak napríklad v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: vykazovanie a oceňovanie vykoná jednotka opravu chyby za predchádzajúce obdobie v ocenení finančného majetku, ktorý bol predtým klasifikovaný ako investície držané do splatnosti, nemení sa jeho oceňovací základ za dané obdobie v prípade, ak sa manažment neskôr rozhodol nedržať tento majetok do splatnosti. Ďalej, ak v súlade s IAS 19 Zamestnanecké požitky vykoná jednotka, napríklad, opravu chyby vo výpočte svojich záväzkov v súvislosti s nemocenským pre zamestnancov za predchádzajúce obdobie, nezohľadňuje sa pritom informácia o nezvyčajne vysokom počte chrípkových ochorení v nasledujúcom období, ktorá sa objavila potom, ako bola účtovná závierka za predchádzajúce obdobie schválená na zverejnenie. Skutočnosť, že sa pri úpravách porovnateľných informácií prezentovaných za predchádzajúce obdobia často vyžadujú významné odhady, nevylučuje spoľahlivú úpravu alebo opravu porovnateľných informácií.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 54. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

54.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE JESTVUJÚCICH DOKUMENTOV

| 55. | Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 8 Zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách stav z roku 1993. |
| --- | --- |

55.

Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 8 Zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách stav z roku 1993.

| 56. | Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:






  (a) | SIC-2: Konzistentnosť – kapitalizácia nákladov na prijaté pôžičky a úvery;

  a |
| --- | --- | --- |

56.

Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:

(a)

SIC-2: Konzistentnosť – kapitalizácia nákladov na prijaté pôžičky a úvery;

| (b) | SIC-18: Konzistentnosť – alternatívne metódy. |
| --- | --- |

(b)

SIC-18: Konzistentnosť – alternatívne metódy.

PRÍLOHA

Úpravy existujúcich dokumentov

Úpravy v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto úpravy na toto skoršie obdobie.

| A1. | IAS 7 Výkazy o finančných tokoch sa mení nasledovne:
  Rušia sa odseky 29 a 30 o mimoriadnych položkách. |
| --- | --- |

A1.

IAS 7 Výkazy o finančných tokoch sa mení nasledovne:

Rušia sa odseky 29 a 30 o mimoriadnych položkách.

| A2. | IAS 12 Dane z príjmu sa mení nasledovne:
  Znenie bodu (b) odseku 62 sa mení nasledovne:






  (b) | úprava začiatočného stavu nerozdeleného zisku spôsobená buď zmenou v účtovnej metóde, ktorá sa uplatňuje spätne alebo opravou chyby (pozri IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby). |
| --- | --- | --- |

A2.

IAS 12 Dane z príjmu sa mení nasledovne:

Znenie bodu (b) odseku 62 sa mení nasledovne:

(b)

úprava začiatočného stavu nerozdeleného zisku spôsobená buď zmenou v účtovnej metóde, ktorá sa uplatňuje spätne alebo opravou chyby (pozri IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby).

Znenie bodu (h) odseku 80 sa mení nasledovne:

| (h) | suma daňových nákladov (výnosov) v súvislosti s tými zmenami v účtovných metódach a chybami, ktoré sú začlenené do zisku alebo straty v súlade s IAS 8, pretože ich nie je možné účtovať so spätnou platnosťou. |
| --- | --- |

(h)

suma daňových nákladov (výnosov) v súvislosti s tými zmenami v účtovných metódach a chybami, ktoré sú začlenené do zisku alebo straty v súlade s IAS 8, pretože ich nie je možné účtovať so spätnou platnosťou.

Ruší sa bod (b) odseku 81 a odsek 83.

| A3. | IAS 14 Vykazovanie segmentu sa mení nasledovne.
  Znenie definície účtovných metód v odseku 8 sa mení nasledovne:

  Účtovné metódy sú konkrétne zásady, východiská, konvencie, pravidlá a praktiky, ktoré jednotka uplatňuje pri zostavovaní a prezentácii účtovnej závierky.

  Znenie odseku 60 sa mení nasledovne:






  60. | IAS 1 vyžaduje, aby bolicharakter a suma významnej položky nákladov a výnosov zverejňované samostatne. IAS 1 ponúka množstvo príkladov, vrátane odpisovania zásob, nehnuteľností, strojov a zariadení, rezerv na reštrukturalizáciu, vyradenia nehnuteľností, strojov a zariadení, dlhodobých investícií, ukončovaných výrob, dohôd o urovnaní sporov a rušení rezerv. Účelom odseku 59 nie je zmena klasifikácie žiadnych takýchto položiek ani zmena oceňovania takýchto položiek. Zverejnenie odporúčané v uvedenom odseku však mení úroveň, na ktorej sa hodnotí významnosť takýchto položiek pre účely zverejnenia, a to z úrovne jednotky na úroveň jednotlivých segmentov. |
| --- | --- | --- |

A3.

IAS 14 Vykazovanie segmentu sa mení nasledovne.

Znenie definície účtovných metód v odseku 8 sa mení nasledovne:

Znenie odseku 60 sa mení nasledovne:

60.

IAS 1 vyžaduje, aby bolicharakter a suma významnej položky nákladov a výnosov zverejňované samostatne. IAS 1 ponúka množstvo príkladov, vrátane odpisovania zásob, nehnuteľností, strojov a zariadení, rezerv na reštrukturalizáciu, vyradenia nehnuteľností, strojov a zariadení, dlhodobých investícií, ukončovaných výrob, dohôd o urovnaní sporov a rušení rezerv. Účelom odseku 59 nie je zmena klasifikácie žiadnych takýchto položiek ani zmena oceňovania takýchto položiek. Zverejnenie odporúčané v uvedenom odseku však mení úroveň, na ktorej sa hodnotí významnosť takýchto položiek pre účely zverejnenia, a to z úrovne jednotky na úroveň jednotlivých segmentov.

Znenie odsekov 77 a 78 sa mení nasledovne:

| 77. | Zmenami v účtovných metódach uplatňovaných jednotkou sa zaoberá IAS 8. IAS 8 vyžaduje, aby sa zmeny v účtovnej metóde uskutočňovali len vtedy, ak to vyžaduje niektorý štandard alebo interpretácia, alebo ak sú výsledkom zmeny spoľahlivé a dôležitejšie informácie o transakciách, iných udalostiach alebo podmienkach v účtovnej závierke jednotky. |
| --- | --- |

77.

Zmenami v účtovných metódach uplatňovaných jednotkou sa zaoberá IAS 8. IAS 8 vyžaduje, aby sa zmeny v účtovnej metóde uskutočňovali len vtedy, ak to vyžaduje niektorý štandard alebo interpretácia, alebo ak sú výsledkom zmeny spoľahlivé a dôležitejšie informácie o transakciách, iných udalostiach alebo podmienkach v účtovnej závierke jednotky.

| 78. | Zmenami v účtovných metódach uplatňovaných na úrovni jednotky, ktoré ovplyvňujú segmentové informácie, sa zaoberá IAS 8. Pokiaľ nový štandard alebo interpretácia nešpecifikuje inak, IAS 8 vyžaduje, aby:






  (a) | bola zmena v účtovnej metóde uplatnená spätne s prehodnotením údajov za predchádzajúce obdobie, s výnimkou prípadov, ak nie je možné určiť buď výsledný účinok alebo efekty v rámci špecifického obdobia tejto zmeny. |
| --- | --- | --- |

78.

Zmenami v účtovných metódach uplatňovaných na úrovni jednotky, ktoré ovplyvňujú segmentové informácie, sa zaoberá IAS 8. Pokiaľ nový štandard alebo interpretácia nešpecifikuje inak, IAS 8 vyžaduje, aby:

(a)

bola zmena v účtovnej metóde uplatnená spätne s prehodnotením údajov za predchádzajúce obdobie, s výnimkou prípadov, ak nie je možné určiť buď výsledný účinok alebo efekty v rámci špecifického obdobia tejto zmeny.

| (b) | ak nie je možná spätná aplikácia na všetky prezentované obdobia, uplatňuje sa nová účtovná metóda spätne od najskoršieho možného dátumu;
  a |
| --- | --- |

(b)

ak nie je možná spätná aplikácia na všetky prezentované obdobia, uplatňuje sa nová účtovná metóda spätne od najskoršieho možného dátumu;

a

| (c) | ak nie je možné určiť výsledný účinok uplatnenia novej účtovnej metódy k začiatku bežného obdobia, uplatňuje sa metóda perspektívne od najskoršieho možného dátumu. |
| --- | --- |

(c)

ak nie je možné určiť výsledný účinok uplatnenia novej účtovnej metódy k začiatku bežného obdobia, uplatňuje sa metóda perspektívne od najskoršieho možného dátumu.

Nasledujúce zmeny súvisia s odstránením odkazov na mimoriadne položky:

| (a) | v definícii výnosu segmentu v odseku 16 sa ruší pododsek (a). |
| --- | --- |

(a)

v definícii výnosu segmentu v odseku 16 sa ruší pododsek (a).

| (b) | v definícii segmentových nákladov v odseku 16 sa ruší pododsek (a). |
| --- | --- |

(b)

v definícii segmentových nákladov v odseku 16 sa ruší pododsek (a).

| A4. | IAS 19 Zamestnanecké požitky sa mení nasledovne.
  Znenie odseku 131 sa mení nasledovne:






  131. | Hoci tento štandard nevyžaduje osobitné zverejnenia o iných dlhodobých zamestnaneckých požitkoch, takéto zverejnenia môžu byť súčasťou požiadaviek iných štandardov, napríklad vtedy, ak sú náklady na tieto požitky významné a vyžadujú si tak zverejnenie v zmysle IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky. V prípadoch, ak si to vyžaduje IAS 24 Zverejnenia spriaznených osôb, zverejňuje jednotka informácie o ostatných dlhodobých zamestnaneckých požitkoch pre kľúčový riadiaci manažment. |
| --- | --- | --- |

A4.

IAS 19 Zamestnanecké požitky sa mení nasledovne.

Znenie odseku 131 sa mení nasledovne:

131.

Hoci tento štandard nevyžaduje osobitné zverejnenia o iných dlhodobých zamestnaneckých požitkoch, takéto zverejnenia môžu byť súčasťou požiadaviek iných štandardov, napríklad vtedy, ak sú náklady na tieto požitky významné a vyžadujú si tak zverejnenie v zmysle IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky. V prípadoch, ak si to vyžaduje IAS 24 Zverejnenia spriaznených osôb, zverejňuje jednotka informácie o ostatných dlhodobých zamestnaneckých požitkoch pre kľúčový riadiaci manažment.

Znenie odseku 142 sa mení nasledovne:

| 142. | V zmysle požiadaviek IAS 1 zverejňuje jednotka charakter a sumu nákladov vtedy, ak sa jedná o významné náklady. Požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru môžu mať za následok náklady vyžadujúce zverejnenie kvôli dosiahnutiu súladu s touto požiadavkou. |
| --- | --- |

142.

V zmysle požiadaviek IAS 1 zverejňuje jednotka charakter a sumu nákladov vtedy, ak sa jedná o významné náklady. Požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru môžu mať za následok náklady vyžadujúce zverejnenie kvôli dosiahnutiu súladu s touto požiadavkou.

Znenie odseku 160 sa mení nasledovne:

| 160. | IAS 8 sa uplatňuje vtedy, keď jednotka zmení svoje účtovné metódy tak, aby zohľadnila zmeny špecifikované v odsekoch 159 a 159A. Pri spätnom uplatnení týchto zmien v zmysle IAS 8 považuje jednotka tieto zmeny akoby uplatnené v rovnakom období ako ostatné ustanovenia tohto štandardu. |
| --- | --- |

160.

IAS 8 sa uplatňuje vtedy, keď jednotka zmení svoje účtovné metódy tak, aby zohľadnila zmeny špecifikované v odsekoch 159 a 159A. Pri spätnom uplatnení týchto zmien v zmysle IAS 8 považuje jednotka tieto zmeny akoby uplatnené v rovnakom období ako ostatné ustanovenia tohto štandardu.

| A5. | Znenie odsekov 20-22 v IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci sa mení nasledovne:






  20. | Štátna dotácia, ktorá sa stane pohľadávkou ako kompenzácia za vzniknuté náklady alebo straty alebo štátna dotácia za účelom poskytnutia okamžitej finančnej pomoci jednotke bez budúcich súvisiacich nákladov je vykazovaná ako výnos za obdobie, v ktorom sa stala pohľadávkou. |
| --- | --- | --- |

A5.

Znenie odsekov 20-22 v IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci sa mení nasledovne:

20.

Štátna dotácia, ktorá sa stane pohľadávkou ako kompenzácia za vzniknuté náklady alebo straty alebo štátna dotácia za účelom poskytnutia okamžitej finančnej pomoci jednotke bez budúcich súvisiacich nákladov je vykazovaná ako výnos za obdobie, v ktorom sa stala pohľadávkou.

| 21. | Za určitých okolností môže byť štátna dotácia udelená za účelom poskytnutia okamžitej finančnej pomoci jednotke a nie ako stimul na vynaloženie určitých nákladov. Takéto dotácie môžu byť obmedzené na jednu jednotku a nemusia byť dostupné celej skupine príjemcov. Tieto okolnosti môžu oprávňovať vykázanie dotácie ako výnosu v období, počas ktorého jednotka spĺňa podmienky na jej prijatie, s povinnosťou zverejnenia, s cieľom zabezpečiť jednoznačné porozumenie jej účinku. |
| --- | --- |

21.

Za určitých okolností môže byť štátna dotácia udelená za účelom poskytnutia okamžitej finančnej pomoci jednotke a nie ako stimul na vynaloženie určitých nákladov. Takéto dotácie môžu byť obmedzené na jednu jednotku a nemusia byť dostupné celej skupine príjemcov. Tieto okolnosti môžu oprávňovať vykázanie dotácie ako výnosu v období, počas ktorého jednotka spĺňa podmienky na jej prijatie, s povinnosťou zverejnenia, s cieľom zabezpečiť jednoznačné porozumenie jej účinku.

| 22. | Štátna dotácia sa môže stať pohľadávkou jednotky ako kompenzácia za náklady alebo straty, ktoré vznikli v predchádzajúcom období. Takáto dotácia sa vykazuje ako výnos obdobia, v ktorom sa stala pohľadávkou, s povinnosťou zverejnenia s cieľom zabezpečiť jednoznačné porozumenie jej účinku. |
| --- | --- |

22.

Štátna dotácia sa môže stať pohľadávkou jednotky ako kompenzácia za náklady alebo straty, ktoré vznikli v predchádzajúcom období. Takáto dotácia sa vykazuje ako výnos obdobia, v ktorom sa stala pohľadávkou, s povinnosťou zverejnenia s cieľom zabezpečiť jednoznačné porozumenie jej účinku.

| A6. | Ruší sa odsek 100 v IAS 22 Podnikové kombinácie. |
| --- | --- |

A6.

Ruší sa odsek 100 v IAS 22 Podnikové kombinácie.

| A7. | Znenie odseku 30 v IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery sa mení nasledovne:






  30. | Ak prijatie tohto štandardu zakladá zmenu v účtovnej metóde, jednotke sa odporúča upraviť svoju účtovnú závierku v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. Alternatívne môže jednotka kapitalizovať len tie náklady na prijaté pôžičky a úvery, ktoré vznikli po dátume účinnosti tohto štandardu, a ktoré spĺňajú kritériá pre kapitalizáciu. |
| --- | --- | --- |

A7.

Znenie odseku 30 v IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery sa mení nasledovne:

30.

Ak prijatie tohto štandardu zakladá zmenu v účtovnej metóde, jednotke sa odporúča upraviť svoju účtovnú závierku v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. Alternatívne môže jednotka kapitalizovať len tie náklady na prijaté pôžičky a úvery, ktoré vznikli po dátume účinnosti tohto štandardu, a ktoré spĺňajú kritériá pre kapitalizáciu.

| A8. | IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka sa mení nasledovne.
  Znenie odseku 17 sa mení nasledovne:






  17. | Nasledujú príklady vyžadovaných zverejnení v zmysle odseku 16. Pokyny k zverejňovaniu mnohých z nasledujúcich položiek sú predmetom jednotlivých štandardov a interpretácií:






  (a) | zníženie hodnoty zásob na čistú realizačnú hodnotu a zrušenie takéhoto zníženia; |
| --- | --- | --- | --- |

A8.

IAS 34 Finančné vykazovanie v priebehu účtovného roka sa mení nasledovne.

Znenie odseku 17 sa mení nasledovne:

17.

Nasledujú príklady vyžadovaných zverejnení v zmysle odseku 16. Pokyny k zverejňovaniu mnohých z nasledujúcich položiek sú predmetom jednotlivých štandardov a interpretácií:

(a)

zníženie hodnoty zásob na čistú realizačnú hodnotu a zrušenie takéhoto zníženia;

| (b) | vykázanie straty zo zníženia hodnoty nehnuteľností, strojov a zariadenia, nehmotného majetku alebo iného majetku a zrušenie takejto straty zo zníženia hodnoty; |
| --- | --- |

(b)

vykázanie straty zo zníženia hodnoty nehnuteľností, strojov a zariadenia, nehmotného majetku alebo iného majetku a zrušenie takejto straty zo zníženia hodnoty;

| (c) | zrušenie všetkých rezerv na náklady reštrukturalizácie; |
| --- | --- |

(c)

zrušenie všetkých rezerv na náklady reštrukturalizácie;

| (d) | obstaranie a vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení; |
| --- | --- |

(d)

obstaranie a vyradenie položiek nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (e) | záväzky na nákup nehnuteľností, strojov a zariadení; |
| --- | --- |

(e)

záväzky na nákup nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (f) | dohody o urovnaní sporov; |
| --- | --- |

(f)

dohody o urovnaní sporov;

| (g) | opravy chýb predchádzajúceho obdobia; |
| --- | --- |

(g)

opravy chýb predchádzajúceho obdobia;

| (h) | [zrušené]; |
| --- | --- |

(h)

[zrušené];

| (i) | prípady neplnenia úverov alebo porušenia úverovej zmluvy, k náprave ktorých nedošlo do dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha vrátane;
  a |
| --- | --- |

(i)

prípady neplnenia úverov alebo porušenia úverovej zmluvy, k náprave ktorých nedošlo do dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha vrátane;

a

| (j) | transakcie so spriaznenými osobami. |
| --- | --- |

(j)

transakcie so spriaznenými osobami.

Znenie odsekov 24, 25 a 27 sa mení nasledovne:

| 24. | Podľa definícií v IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky a IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby sa položka považuje za významnú vtedy, ak by jej vynechanie alebo chybné uvedenie mohlo ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov z účtovnej závierky. IAS 1 vyžaduje osobitné zverejňovanie významných položiek, vrátane (napríklad) ukončovaných výrob a IAS 8 vyžaduje zverejňovanie zmien v účtovných odhadoch, chýb a zmien v účtovných metódach. Ani jeden z oboch štandardov neobsahuje kvantifikovaný návod na určenie významnosti. |
| --- | --- |

24.

Podľa definícií v IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky a IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby sa položka považuje za významnú vtedy, ak by jej vynechanie alebo chybné uvedenie mohlo ovplyvniť ekonomické rozhodnutia používateľov z účtovnej závierky. IAS 1 vyžaduje osobitné zverejňovanie významných položiek, vrátane (napríklad) ukončovaných výrob a IAS 8 vyžaduje zverejňovanie zmien v účtovných odhadoch, chýb a zmien v účtovných metódach. Ani jeden z oboch štandardov neobsahuje kvantifikovaný návod na určenie významnosti.

| 25. | Pokým určenie významnosti je vždy predmetom posúdenia, tento štandard vychádza pre účely vykazovania a zverejňovania len z údajov za časový interval v priebehu účtovného roka z dôvodu zrozumiteľnosti týchto čísiel. Tak sa na základe významnosti vychádzajúcej z údajov získaných v časovom intervale v priebehu účtovného roka vykazujú a zverejňujú, napríklad, neobvyklé položky, zmeny v účtovných metódach alebo odhadoch a chyby, aby sa tak predišlo zavádzajúcim záverom v dôsledku prípadného nezverejnenia. Primárnym cieľom je, aby finančné výkazy, ktoré sú prezentované v priebehu účtovného roka, obsahovali všetky relevantné informácie na pochopenie finančnej pozície a výkonnosti jednotky v časovom intervale v priebehu účtovného roka. |
| --- | --- |

25.

Pokým určenie významnosti je vždy predmetom posúdenia, tento štandard vychádza pre účely vykazovania a zverejňovania len z údajov za časový interval v priebehu účtovného roka z dôvodu zrozumiteľnosti týchto čísiel. Tak sa na základe významnosti vychádzajúcej z údajov získaných v časovom intervale v priebehu účtovného roka vykazujú a zverejňujú, napríklad, neobvyklé položky, zmeny v účtovných metódach alebo odhadoch a chyby, aby sa tak predišlo zavádzajúcim záverom v dôsledku prípadného nezverejnenia. Primárnym cieľom je, aby finančné výkazy, ktoré sú prezentované v priebehu účtovného roka, obsahovali všetky relevantné informácie na pochopenie finančnej pozície a výkonnosti jednotky v časovom intervale v priebehu účtovného roka.

| 27. | IAS 8 vyžaduje zverejnenie charakteru a (pokiaľ je to možné) sumy zmeny v odhade, ktorá má buď významný účinok v bežnom období, alebo sa očakáva, že bude mať významný účinok v nasledujúcich obdobiach. Tento štandard v bode (d) odseku 16 vyžaduje podobné zverejnenia vo finančnom výkaze v priebehu účtovného roka. Ako príklady možno uviesť zmeny v odhade v poslednom časovom intervale v priebehu účtovného roka v súvislosti s odpismi zásob, reštrukturalizáciou alebo stratami zo zníženia hodnoty, ktoré boli súčasťou vykazovania v časovom intervale v priebehu účtovného roka. Požadované zverejnenie v zmysle predchádzajúceho odseku je zhodné s vyššie uvedenou požiadavkou IAS 8 a je zámerne poňaté v takom úzkom rozsahu - aby zahŕňalo len zmenu v odhade. Od jednotky sa vyžaduje začlenenie dodatočných finančných informácií v časovom intervale v priebehu účtovného roka z výkazov v ročnej účtovnej závierke. |
| --- | --- |

27.

IAS 8 vyžaduje zverejnenie charakteru a (pokiaľ je to možné) sumy zmeny v odhade, ktorá má buď významný účinok v bežnom období, alebo sa očakáva, že bude mať významný účinok v nasledujúcich obdobiach. Tento štandard v bode (d) odseku 16 vyžaduje podobné zverejnenia vo finančnom výkaze v priebehu účtovného roka. Ako príklady možno uviesť zmeny v odhade v poslednom časovom intervale v priebehu účtovného roka v súvislosti s odpismi zásob, reštrukturalizáciou alebo stratami zo zníženia hodnoty, ktoré boli súčasťou vykazovania v časovom intervale v priebehu účtovného roka. Požadované zverejnenie v zmysle predchádzajúceho odseku je zhodné s vyššie uvedenou požiadavkou IAS 8 a je zámerne poňaté v takom úzkom rozsahu - aby zahŕňalo len zmenu v odhade. Od jednotky sa vyžaduje začlenenie dodatočných finančných informácií v časovom intervale v priebehu účtovného roka z výkazov v ročnej účtovnej závierke.

Znenie odsekov 43 a 44 sa mení nasledovne:

| 43. | Zmena v účtovnej metóde, ku ktorej neexistuje prechodné ustanovenie nového štandardu alebo interpretácie, sa odráža:










  (a) | prehodnotením účtovnej závierky za predchádzajúce časové intervaly v priebehu účtovného obdobia bežného finančného roka a za porovnateľné časové intervaly v priebehu účtovného obdobia akéhokoľvek predchádzajúceho finančného roka, ktorý je prehodnotený v ročnej účtovnej závierke v súlade s IAS 8;



  a |
| --- | --- | --- |

43.

Zmena v účtovnej metóde, ku ktorej neexistuje prechodné ustanovenie nového štandardu alebo interpretácie, sa odráža:

(a)

prehodnotením účtovnej závierky za predchádzajúce časové intervaly v priebehu účtovného obdobia bežného finančného roka a za porovnateľné časové intervaly v priebehu účtovného obdobia akéhokoľvek predchádzajúceho finančného roka, ktorý je prehodnotený v ročnej účtovnej závierke v súlade s IAS 8;

| (b) | ak nie je možné určiť k začiatku finančného roka výsledný účinok uplatnenia novej účtovnej metódy za všetky predchádzajúce obdobia, v úprave účtovnej závierky za predchádzajúce časové intervaly v priebehu účtovného obdobia bežného finančného roka a porovnateľné časové intervaly v priebehu účtovného obdobia predchádzajúcich finančných rokov na uplatnenie novej účtovnej metódy perspektívne od najskoršieho možného obdobia. |
| --- | --- |

(b)

ak nie je možné určiť k začiatku finančného roka výsledný účinok uplatnenia novej účtovnej metódy za všetky predchádzajúce obdobia, v úprave účtovnej závierky za predchádzajúce časové intervaly v priebehu účtovného obdobia bežného finančného roka a porovnateľné časové intervaly v priebehu účtovného obdobia predchádzajúcich finančných rokov na uplatnenie novej účtovnej metódy perspektívne od najskoršieho možného obdobia.

| 44. | Jedným z cieľov predošlého princípu je zaistiť, aby sa na konkrétnu skupinu transakcií počas celého finančného roka uplatňovala rovnaká účtovná metóda. V zmysle IAS 8 sa zmena v účtovnej metóde spája so spätnou aplikáciou, v rámci ktorej sa vykonáva prehodnotenie finančných údajov za predchádzajúce obdobie počnúc najskorším možným obdobím. Ak však nie je možné určiť výslednú sumu úpravy za predchádzajúce finančné roky, uplatňuje sa nová metóda v zmysle IAS 8 perspektívne od čo najskoršieho možného obdobia. Zmyslom princípu v odseku 43 je, aby sa všetky prípadné zmeny v účtovnej metóde, ku ktorým dôjde počas bežného finančného roka, uplatnili buď spätne, alebo ak to nie je možné, perspektívne a to najneskôr od začiatku finančného roka. |
| --- | --- |

44.

Jedným z cieľov predošlého princípu je zaistiť, aby sa na konkrétnu skupinu transakcií počas celého finančného roka uplatňovala rovnaká účtovná metóda. V zmysle IAS 8 sa zmena v účtovnej metóde spája so spätnou aplikáciou, v rámci ktorej sa vykonáva prehodnotenie finančných údajov za predchádzajúce obdobie počnúc najskorším možným obdobím. Ak však nie je možné určiť výslednú sumu úpravy za predchádzajúce finančné roky, uplatňuje sa nová metóda v zmysle IAS 8 perspektívne od čo najskoršieho možného obdobia. Zmyslom princípu v odseku 43 je, aby sa všetky prípadné zmeny v účtovnej metóde, ku ktorým dôjde počas bežného finančného roka, uplatnili buď spätne, alebo ak to nie je možné, perspektívne a to najneskôr od začiatku finančného roka.

| A9. | Rušia sa odseky 41, 42 a 50 IAS 35 Ukončované výroby. |
| --- | --- |

A9.

Rušia sa odseky 41, 42 a 50 IAS 35 Ukončované výroby.

| A10. | Ruší sa odsek 13 Úvodu k IAS 36 Zníženie hodnoty majetku a odseky 120 a 121 tamže. |
| --- | --- |

A10.

Ruší sa odsek 13 Úvodu k IAS 36 Zníženie hodnoty majetku a odseky 120 a 121 tamže.

| A11. | Ruší sa odsek 94 v IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok. |
| --- | --- |

A11.

Ruší sa odsek 94 v IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok.

| A12. | Ruší sa odsek 120 v IAS 38 Nehmotný majetok. |
| --- | --- |

A12.

Ruší sa odsek 120 v IAS 38 Nehmotný majetok.

| A13. | Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-12 Konsolidácia – jednotky špeciálneho účelu sa mení nasledovne:

  Dátum účinnosti: Táto interpretácia platí pre ročné účtovné obdobia, ktoré začínajú dňom l. júl 1999 a neskôr; odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

A13.

Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-12 Konsolidácia – jednotky špeciálneho účelu sa mení nasledovne:

Dátum účinnosti: Táto interpretácia platí pre ročné účtovné obdobia, ktoré začínajú dňom l. júl 1999 a neskôr; odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8.

| A14. | Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-13 Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné vklady spoločníkov sa mení nasledovne:

  Dátum účinnosti: Táto interpretácia platí pre ročné účtovné obdobia, ktoré začínajú dňom l. január 1999 a neskôr; odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

A14.

Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-13 Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné vklady spoločníkov sa mení nasledovne:

Dátum účinnosti: Táto interpretácia platí pre ročné účtovné obdobia, ktoré začínajú dňom l. január 1999 a neskôr; odporúča sa skoršie uplatňovanie. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8.

| A15. | Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-21 Dane z príjmu – úhrada preceneného neodpisovateľného majetku sa mení nasledovne:

  Dátum účinnosti: Tento konsenzus nadobúda účinnosť dňom 15. júl 2000.Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

A15.

Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-21 Dane z príjmu – úhrada preceneného neodpisovateľného majetku sa mení nasledovne:

Dátum účinnosti: Tento konsenzus nadobúda účinnosť dňom 15. júl 2000.Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8.

| A16. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A16.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A17. | Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-25 Dane z príjmu – zmeny v zdaňovaní podniku a jeho akcionárov sa mení nasledovne:

  Dátum účinnosti: Tento konsenzus nadobúda účinnosť dňom 15. júl 2000. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

A17.

Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-25 Dane z príjmu – zmeny v zdaňovaní podniku a jeho akcionárov sa mení nasledovne:

Dátum účinnosti: Tento konsenzus nadobúda účinnosť dňom 15. júl 2000. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8.

| A18. | Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-27 Ohodnotenie podstaty transakcií zahŕňajúcich právne formy lízingu sa mení nasledovne:

  Dátum účinnosti: Táto interpretácia nadobúda účinnosť dňom 31. december 2001. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

A18.

Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-27 Ohodnotenie podstaty transakcií zahŕňajúcich právne formy lízingu sa mení nasledovne:

Dátum účinnosti: Táto interpretácia nadobúda účinnosť dňom 31. december 2001. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8.

| A19. | Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-31 Výnos — barterové transakcie zahŕňajúce reklamné služby sa mení nasledovne:

  Dátum účinnosti: Táto interpretácia nadobúda účinnosť dňom 31. december 2001. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8. |
| --- | --- |

A19.

Znenie odseku s dátumom účinnosti v SIC-31 Výnos — barterové transakcie zahŕňajúce reklamné služby sa mení nasledovne:

Dátum účinnosti: Táto interpretácia nadobúda účinnosť dňom 31. december 2001. Zmeny v účtovných metódach sú účtované v súlade s IAS 8.

| A20. | Definícia štandardov medzinárodného finančného vykazovania v Prílohe A k IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva sa mení nasledovne:
  Štandardy medzinárodného finančného vykazovania (IFRS)
  Štandardy a interpretácie, ktoré uplatňuje Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB). Tieto štandardy zahŕňajú:






  (a) | štandardy medzinárodného finančného vykazovania; |
| --- | --- | --- |

A20.

Definícia štandardov medzinárodného finančného vykazovania v Prílohe A k IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva sa mení nasledovne:

Štandardy a interpretácie, ktoré uplatňuje Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB). Tieto štandardy zahŕňajú:

(a)

štandardy medzinárodného finančného vykazovania;

| (b) | medzinárodné účtovné štandardy;
  a |
| --- | --- |

(b)

medzinárodné účtovné štandardy;

a

| (c) | interpretácie výboru pre interpretácie Medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo pôvodného Stáleho interpretačného výboru (SIC). |
| --- | --- |

(c)

interpretácie výboru pre interpretácie Medzinárodného finančného vykazovania (IFRIC) alebo pôvodného Stáleho interpretačného výboru (SIC).

| A21. | Znenie IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného vykazovania sa mení nasledovne:
  Medzinárodný štandard finančného vykazovania 1 Prvé uplatnenie štandardov medzinárodného finančného výkazníctva (IFRS 1) sa člení na odseky 1-47 a Prílohy A-C. Všetky odseky majú rovnakú právoplatnosť. Odseky zvýraznené tučným písmom obsahujú hlavné zásady. Výrazy, ktorých definície sú uvedené v Prílohe A, sú pri prvom použití v texte štandardu zvýraznené kurzívou. Definície ostatných výrazov sú uvedené v Slovníčku k štandardom medzinárodného finančného vykazovania. Pri výklade IFRS 1 sa vychádza z jeho cieľov a Základu pre závery, z Úvodu k štandardom medzinárodného finančného vykazovania a z Rámcovej osnovy prípravy a prezentácie účtovných výkazov. IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby obsahuje základné pravidlá výberu a uplatňovania účtovných metód, ktoré sa uplatňujú všade tam, kde chýba konkrétny návod. |
| --- | --- |

A21.

Znenie IFRS 1 Prvé uplatnenie medzinárodných štandardov finančného vykazovania sa mení nasledovne:

Medzinárodný štandard finančného vykazovania 1 Prvé uplatnenie štandardov medzinárodného finančného výkazníctva (IFRS 1) sa člení na odseky 1-47 a Prílohy A-C. Všetky odseky majú rovnakú právoplatnosť. Odseky zvýraznené tučným písmom obsahujú hlavné zásady. Výrazy, ktorých definície sú uvedené v Prílohe A, sú pri prvom použití v texte štandardu zvýraznené kurzívou. Definície ostatných výrazov sú uvedené v Slovníčku k štandardom medzinárodného finančného vykazovania. Pri výklade IFRS 1 sa vychádza z jeho cieľov a Základu pre závery, z Úvodu k štandardom medzinárodného finančného vykazovania a z Rámcovej osnovy prípravy a prezentácie účtovných výkazov. IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby obsahuje základné pravidlá výberu a uplatňovania účtovných metód, ktoré sa uplatňujú všade tam, kde chýba konkrétny návod.

| A22. | Príslušné rubriky všetkých ostatných medzinárodných účtovných štandardov sa nahrádzajú novou rubrikou v nasledujúcej forme:
  Medzinárodný účtovný štandard X, Názov slovami (IAS X), sa člení na odseky 1-000 [a prílohy A-C](*). Všetky odseky majú rovnakú právoplatnosť, zachovávajú si však formát štandardu, ako ho definoval IASC a prijala IASB. Pri výklade IAS XX sa vychádza [z jeho cieľov a Základu pre závery](**), z Predslovu k Medzinárodným štandardom finančného vykazovania a z Rámcovej osnovy prípravy a prezentácie finančných výkazov. IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby obsahuje základné pravidlá výberu a uplatňovania účtovných metód, ktoré sa uplatňujú všade tam, kde chýba konkrétny návod.






  (*) | používa sa len na tie prílohy, ktoré sú súčasťou štandardu. |
| --- | --- | --- |

A22.

Príslušné rubriky všetkých ostatných medzinárodných účtovných štandardov sa nahrádzajú novou rubrikou v nasledujúcej forme:

Medzinárodný účtovný štandard X, Názov slovami (IAS X), sa člení na odseky 1-000 [a prílohy A-C](*). Všetky odseky majú rovnakú právoplatnosť, zachovávajú si však formát štandardu, ako ho definoval IASC a prijala IASB. Pri výklade IAS XX sa vychádza [z jeho cieľov a Základu pre závery](**), z Predslovu k Medzinárodným štandardom finančného vykazovania a z Rámcovej osnovy prípravy a prezentácie finančných výkazov. IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby obsahuje základné pravidlá výberu a uplatňovania účtovných metód, ktoré sa uplatňujú všade tam, kde chýba konkrétny návod.

(*)

používa sa len na tie prílohy, ktoré sú súčasťou štandardu.

| (**) | používa sa len tam, kde je súčasťou štandardu cieľ, alebo ak k nemu existuje Základ pre závery. |
| --- | --- |

(**)

používa sa len tam, kde je súčasťou štandardu cieľ, alebo ak k nemu existuje Základ pre závery.

| A23. | V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, sa s účinnosťou od decembra 2003 menia odkazy na aktuálnu verziu IAS 8 Zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách na IAS 8, Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. |
| --- | --- |

A23.

V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, sa s účinnosťou od decembra 2003 menia odkazy na aktuálnu verziu IAS 8 Zisk alebo strata za obdobie, základné chyby a zmeny v účtovných zásadách na IAS 8, Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 10

Udalosti po súvahovom dni

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Vykazovanie a oceňovanie

Udalosti vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni

Udalosti nevyžadujúce si úpravu po súvahovom dni

Dividendy

Nepretržitá činnosť

Zverejňovanie

Dátum schválenia na zverejnenie

Zverejnenie aktualizácie o stave k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha

Udalosti nevyžadujúce si úpravu po súvahovom dni

Dátum účinnosti

Stiahnutie IAS 10 (stav z roku 1999)

Tento revidovaný štandard nahrádza revidovaný IAS 10 (stav z roku 1999), Udalosti po súvahovom dni a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je stanoviť:






  a) | kedy by mala jednotka upraviť svoju účtovnú závierku z dôvodu udalostí po súvahovom dni,
  a |
| --- | --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je stanoviť:

a)

kedy by mala jednotka upraviť svoju účtovnú závierku z dôvodu udalostí po súvahovom dni,

a

| b) | požadované zverejnenia o dátume, kedy bola účtovná závierka schválená na zverejnenie, a o udalostiach po súvahovom dni. |
| --- | --- |

b)

požadované zverejnenia o dátume, kedy bola účtovná závierka schválená na zverejnenie, a o udalostiach po súvahovom dni.

Tento štandard tiež požaduje, aby jednotka nezostavovala svoju účtovnú závierku s uplatnením zásady nepretržitej činnosti, ak udalosti po súvahovom dni naznačujú, že predpoklad nepretržitej činnosti nie je náležitý.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard sa vzťahuje na účtovanie a zverejňovanie udalostí po súvahovom dni. |
| --- | --- |

2.

Tento štandard sa vzťahuje na účtovanie a zverejňovanie udalostí po súvahovom dni.

DEFINÍCIE

| 3. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Udalosti po súvahovom dni sú udalosti, priaznivé i nepriaznivé, ktoré nastanú medzi dňom, ku ktorému bola súvaha zostavená, a dňom schválenia účtovnej závierky na zverejnenie. Existujú dva typy udalostí:









  a) | udalosti poskytujúce dôkaz o stave, ktorý existoval k dátumu, kedy bola zostavená súvaha (udalosti vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni),



  a |
| --- | --- | --- |

3.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

a)

udalosti poskytujúce dôkaz o stave, ktorý existoval k dátumu, kedy bola zostavená súvaha (udalosti vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni),

| b) | udalosti naznačujúce stav, ktorý vznikol po dátume, kedy bola zostavená súvaha (udalosti nevyžadujúce si úpravu po súvahovom dni). |
| --- | --- |

b)

udalosti naznačujúce stav, ktorý vznikol po dátume, kedy bola zostavená súvaha (udalosti nevyžadujúce si úpravu po súvahovom dni).

| 4. | Proces schvaľovania účtovnej závierky na zverejnenie môže mať rôznu podobu v závislosti od štruktúry riadenia jednotky, zákonných požiadaviek a postupov uplatňovaných pri zostavovaní a finalizácii účtovnej závierky. |
| --- | --- |

4.

Proces schvaľovania účtovnej závierky na zverejnenie môže mať rôznu podobu v závislosti od štruktúry riadenia jednotky, zákonných požiadaviek a postupov uplatňovaných pri zostavovaní a finalizácii účtovnej závierky.

| 5. | V niektorých prípadoch sa vyžaduje, aby jednotka predložila účtovnú závierku po jej zverejnení na schválenie akcionárom. V takýchto prípadoch sa za dátum schválenia účtovnej závierky na zverejnenie považuje dátum jej pôvodného zverejnenia, nie dátum, kedy ju schválili akcionári.

  Príklad28. februára 20X2 dokončí manažment jednotky návrh účtovnej závierky k 31. decembru 20X1. 18. marca 20X2 preskúma účtovnú závierku predstavenstvo a schváli ju na zverejnenie. 19. marca 20X2 oznámi jednotka svoj zisk a ostatné vybrané finančné informácie. 1. apríla 20X2 je účtovná závierka sprístupnená pre akcionárov a ostatných záujemcov. Valné zhromaždenie akcionárov schváli účtovnú závierku 15. mája 20X2 a schválenú účtovnú závierku následne 17. mája 20X2 zaprotokoluje regulačný orgán.Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2 (dátum, kedy ju na zverejnenie schválilo predstavenstvo). |
| --- | --- |

5.

V niektorých prípadoch sa vyžaduje, aby jednotka predložila účtovnú závierku po jej zverejnení na schválenie akcionárom. V takýchto prípadoch sa za dátum schválenia účtovnej závierky na zverejnenie považuje dátum jej pôvodného zverejnenia, nie dátum, kedy ju schválili akcionári.

| 6. | V niektorých prípadoch sa vyžaduje, aby manažment poskytol účtovnú závierku jednotky na schválenie dozornej rade (ktorá nemá výkonné právomoci). V takýchto prípadoch sa za termín schválenia účtovnej závierky na zverejnenie považuje termín, kedy ju vedenie jednotky schválilo na predloženie dozornej rade.

  Príklad18. marca 20X2 schváli manažment jednotky účtovnú závierku na predloženie dozornej rade jednotky. Dozorná rada nemá výkonné právomoci a jej členmi môžu byť aj zástupcovia zamestnancov a osoby zastupujúce záujmy externých subjektov. Dozorná rada schváli účtovnú závierku 26. marca 20X2. 1. apríla 20X2 je účtovná závierka sprístupnená pre akcionárov a ostatných záujemcov. Valné zhromaždenie akcionárov schváli účtovnú závierku 15. mája 20X2 a schválenú účtovnú závierku následne 17. mája 20X2 zaprotokoluje regulačný orgán.Účtovná závierka je schválená na zverejnenie 18. marca 20X2 (dátum, kedy ju manažment schválil na predloženie dozornej rade). |
| --- | --- |

6.

V niektorých prípadoch sa vyžaduje, aby manažment poskytol účtovnú závierku jednotky na schválenie dozornej rade (ktorá nemá výkonné právomoci). V takýchto prípadoch sa za termín schválenia účtovnej závierky na zverejnenie považuje termín, kedy ju vedenie jednotky schválilo na predloženie dozornej rade.

| 7. | Udalosti po súvahovom dni zahŕňajú všetky udalosti do dátumu, kedy je účtovná závierka schválená na zverejnenie, a to aj vtedy, ak tieto udalosti nastanú po zverejnení oznámenia o zisku alebo iných vybraných finančných informácií. |
| --- | --- |

7.

Udalosti po súvahovom dni zahŕňajú všetky udalosti do dátumu, kedy je účtovná závierka schválená na zverejnenie, a to aj vtedy, ak tieto udalosti nastanú po zverejnení oznámenia o zisku alebo iných vybraných finančných informácií.

VYKAZOVANIE A OCEŇOVANIE

Udalosti vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni

| 8. | Jednotka by mala upraviť sumy vykázané v účtovnej závierke tak, aby boli zohľadnené udalosti vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni. |
| --- | --- |

8.

Jednotka by mala upraviť sumy vykázané v účtovnej závierke tak, aby boli zohľadnené udalosti vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni.

| 9. | V nasledujúcich bodoch sú uvedené príklady udalostí vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni, v dôsledku ktorých sa vyžaduje, aby jednotka upravila vykazované sumy v účtovnej závierke, alebo aby vykázala predtým neuvádzané položky:






  a) | urovnanie súdnych sporov po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, z ktorých vyplývajú jednotke povinnosti k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Jednotka vykoná v súlade IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, úpravu všetkých, prípadne zriadených rezerv k danému súdnemu sporu, alebo vykáže zriadenie novej rezervy. Nestačí, aby jednotka vykázala len podmienený záväzok, pretože z faktu urovnania súdneho sporu vyplýva nová skutočnosť, ktorú je v zmysle odseku 16 IAS 37 potrebné zohľadniť v závierke. |
| --- | --- | --- |

9.

V nasledujúcich bodoch sú uvedené príklady udalostí vyžadujúce si úpravu po súvahovom dni, v dôsledku ktorých sa vyžaduje, aby jednotka upravila vykazované sumy v účtovnej závierke, alebo aby vykázala predtým neuvádzané položky:

a)

urovnanie súdnych sporov po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, z ktorých vyplývajú jednotke povinnosti k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Jednotka vykoná v súlade IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, úpravu všetkých, prípadne zriadených rezerv k danému súdnemu sporu, alebo vykáže zriadenie novej rezervy. Nestačí, aby jednotka vykázala len podmienený záväzok, pretože z faktu urovnania súdneho sporu vyplýva nová skutočnosť, ktorú je v zmysle odseku 16 IAS 37 potrebné zohľadniť v závierke.

| b) | nové informácie po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré naznačujú, že k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, sa znížila hodnota niektorej položky majetku, alebo že je potrebné upraviť sumu určitej predtým vykázanej straty zo zníženia hodnoty majetku. Napríklad:






  (i) | bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, zvyčajne potvrdzuje, že už k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, existovala strata z príslušnej obchodnej pohľadávky, a že je nevyhnutné vykonať úpravu účtovnej hodnoty tejto obchodnej pohľadávky,
  a |
| --- | --- | --- |

b)

nové informácie po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré naznačujú, že k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, sa znížila hodnota niektorej položky majetku, alebo že je potrebné upraviť sumu určitej predtým vykázanej straty zo zníženia hodnoty majetku. Napríklad:

(i)

bankrot zákazníka, ku ktorému dôjde po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, zvyčajne potvrdzuje, že už k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, existovala strata z príslušnej obchodnej pohľadávky, a že je nevyhnutné vykonať úpravu účtovnej hodnoty tejto obchodnej pohľadávky,

a

| (ii) | z predaja zásob po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, môže vyplynúť dôkaz o ich čistej realizačnej hodnote k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, |
| --- | --- |

(ii)

z predaja zásob po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, môže vyplynúť dôkaz o ich čistej realizačnej hodnote k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha,

| (c) | určenie obstarávacej ceny obstaraného majetku po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, alebo tržieb z predaja majetku pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- |

(c)

určenie obstarávacej ceny obstaraného majetku po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, alebo tržieb z predaja majetku pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (d) | ak boli po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, určené sumy podielov na zisku alebo výplaty odmien na základe platného právneho alebo mimozmluvného záväzku jednotky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, vykonať takéto platby v dôsledku udalostí pred súvahovým dňom (pozri IAS 19 Zamestnanecké požitky). |
| --- | --- |

(d)

ak boli po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, určené sumy podielov na zisku alebo výplaty odmien na základe platného právneho alebo mimozmluvného záväzku jednotky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, vykonať takéto platby v dôsledku udalostí pred súvahovým dňom (pozri IAS 19 Zamestnanecké požitky).

| (e) | odhalenie úprav s podvodným úmyslom alebo iných chýb, v dôsledku ktorých je účtovná závierka nesprávna. |
| --- | --- |

(e)

odhalenie úprav s podvodným úmyslom alebo iných chýb, v dôsledku ktorých je účtovná závierka nesprávna.

Udalosti nevyžadujúce si úpravu po súvahovom dni

| 10. | Jednotka by nemala upravovať sumy vykázané vo svojej účtovnej závierke na základe takých udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni. |
| --- | --- |

10.

Jednotka by nemala upravovať sumy vykázané vo svojej účtovnej závierke na základe takých udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni.

| 11. | Príkladom udalosti nevyžadujúcej si úpravu po súvahovom dni je pokles trhovej hodnoty investícií medzi súvahovým dňom a dňom, kedy bola účtovná závierka schválená na zverejnenie. Pokles trhovej hodnoty zvyčajne nesúvisí so stavom investícií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ale odráža okolnosti, ktoré vznikli v nasledujúcom období. Preto jednotka neupravuje sumy príslušných investícií, ktoré vykazuje vo svojej účtovnej závierke. Podobne jednotka neaktualizuje zverejnenú hodnotu týchto investícií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, hoci môže byť potrebné dodatočné zverejnenie podľa odseku 21. |
| --- | --- |

11.

Príkladom udalosti nevyžadujúcej si úpravu po súvahovom dni je pokles trhovej hodnoty investícií medzi súvahovým dňom a dňom, kedy bola účtovná závierka schválená na zverejnenie. Pokles trhovej hodnoty zvyčajne nesúvisí so stavom investícií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, ale odráža okolnosti, ktoré vznikli v nasledujúcom období. Preto jednotka neupravuje sumy príslušných investícií, ktoré vykazuje vo svojej účtovnej závierke. Podobne jednotka neaktualizuje zverejnenú hodnotu týchto investícií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, hoci môže byť potrebné dodatočné zverejnenie podľa odseku 21.

Dividendy

| 12. | Ak jednotka oznámi výplatu dividend držiteľom majetkových nástrojov (v zmysle IAS 32 Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia) po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, nevykazujú sa tieto dividendy ako záväzok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

12.

Ak jednotka oznámi výplatu dividend držiteľom majetkových nástrojov (v zmysle IAS 32 Finančné nástroje: zverejňovanie a prezentácia) po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, nevykazujú sa tieto dividendy ako záväzok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 13. | Ak je oznámená výplata dividend (t.j. dôjde k ich riadnemu schváleniu a jednotka nimi prestane disponovať) po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, avšak predtým, ako je účtovná závierka schválená na zverejnenie, nevykazujú sa tieto dividendy ako záväzok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, pretože nespĺňajú kritériá súčasnej povinnosti v zmysle IAS 37. Takéto dividendy sa v súlade s IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky, zverejňujú v poznámkach k účtovnej závierke. |
| --- | --- |

13.

Ak je oznámená výplata dividend (t.j. dôjde k ich riadnemu schváleniu a jednotka nimi prestane disponovať) po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, avšak predtým, ako je účtovná závierka schválená na zverejnenie, nevykazujú sa tieto dividendy ako záväzok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, pretože nespĺňajú kritériá súčasnej povinnosti v zmysle IAS 37. Takéto dividendy sa v súlade s IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky, zverejňujú v poznámkach k účtovnej závierke.

NEPRETRŽITÁ ČINNOSŤ

| 14. | Jednotka nezostavuje účtovnú závierku s uplatnením zásady nepretržitej činnosti, ak manažment po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, určí, že buď zamýšľa jednotku likvidovať, alebo sa vzdať obchodnej činnosti, alebo nemá žiadnu inú reálnu alternatívu než jeden z týchto krokov. |
| --- | --- |

14.

Jednotka nezostavuje účtovnú závierku s uplatnením zásady nepretržitej činnosti, ak manažment po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, určí, že buď zamýšľa jednotku likvidovať, alebo sa vzdať obchodnej činnosti, alebo nemá žiadnu inú reálnu alternatívu než jeden z týchto krokov.

| 15. | Pri zhoršení prevádzkových výsledkov a finančnej situácie po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, môže byť potrebné zvážiť, či ešte možno vychádzať z predpokladu nepretržitej činnosti. Ak už nemožno vychádzať z predpokladu nepretržitej činnosti, sú súvisiace účinky natoľko závažné, že je nevyhnutné vykonať zásadné prehodnotenie uplatňovaných princípov účtovníctva v jednotke, teda nepostačuje len úprava vykazovaných hodnôt v rámci existujúceho účtovníctva. |
| --- | --- |

15.

Pri zhoršení prevádzkových výsledkov a finančnej situácie po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, môže byť potrebné zvážiť, či ešte možno vychádzať z predpokladu nepretržitej činnosti. Ak už nemožno vychádzať z predpokladu nepretržitej činnosti, sú súvisiace účinky natoľko závažné, že je nevyhnutné vykonať zásadné prehodnotenie uplatňovaných princípov účtovníctva v jednotke, teda nepostačuje len úprava vykazovaných hodnôt v rámci existujúceho účtovníctva.

| 16. | IAS 1 stanovuje požadované zverejnenia v prípadoch, ak:






  a) | účtovná závierka nie je zostavená s uplatnením zásady nepretržitej činnosti,
  alebo |
| --- | --- | --- |

16.

IAS 1 stanovuje požadované zverejnenia v prípadoch, ak:

a)

účtovná závierka nie je zostavená s uplatnením zásady nepretržitej činnosti,

alebo

| b) | ak sú manažmentu známe významné neistoty v súvislosti so stavom alebo udalosťami, ktoré môžu významným spôsobom spochybniť schopnosť jednotky pokračovať v nepretržitej činnosti. Príslušné udalosti alebo stav, ktoré si vyžadujú zverejnenie, môžu vzniknúť aj po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

b)

ak sú manažmentu známe významné neistoty v súvislosti so stavom alebo udalosťami, ktoré môžu významným spôsobom spochybniť schopnosť jednotky pokračovať v nepretržitej činnosti. Príslušné udalosti alebo stav, ktoré si vyžadujú zverejnenie, môžu vzniknúť aj po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha.

ZVEREJŇOVANIE

Dátum schválenia na zverejnenie

| 17. | Jednotka zverejní dátum, kedy a kým bola účtovná závierka schválená na zverejnenie. Ak sú vlastníci jednotky alebo iné osoby oprávnené vykonávať úpravy účtovnej závierky po jej zverejnení, jednotka túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

17.

Jednotka zverejní dátum, kedy a kým bola účtovná závierka schválená na zverejnenie. Ak sú vlastníci jednotky alebo iné osoby oprávnené vykonávať úpravy účtovnej závierky po jej zverejnení, jednotka túto skutočnosť zverejní.

| 18. | Pre používateľov je dôležité vedieť, kedy bola účtovná závierka schválená na zverejnenie, keďže účtovná závierka neodráža udalosti po tomto dátume. |
| --- | --- |

18.

Pre používateľov je dôležité vedieť, kedy bola účtovná závierka schválená na zverejnenie, keďže účtovná závierka neodráža udalosti po tomto dátume.

Zverejnenie aktualizácie o stave k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha

| 19. | Ak jednotka obdrží po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, novú informáciu o stave, ktorý existoval k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, aktualizuje súvisiace zverejnené údaje na základe tejto informácie. |
| --- | --- |

19.

Ak jednotka obdrží po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, novú informáciu o stave, ktorý existoval k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, aktualizuje súvisiace zverejnené údaje na základe tejto informácie.

| 20. | V niektorých prípadoch je potrebné aktualizovať zverejnenia v účtovnej závierke jednotky tak, aby odrážali nové informácie získané po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, aj vtedy, ak tieto informácie nemajú vplyv na sumy vykazované v účtovnej závierke. Aktualizácia zverejnených údajov môže byť potrebná napríklad vtedy, ak sa po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, objavili dôkazy o podmienenom záväzku, ktorý existoval k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Okrem zváženia, či je na základe takéhoto dôkazu potrebné vykázanie alebo zmena rezervy v zmysle IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, aktualizuje jednotka v tejto súvislosti svoje zverejnenia o danom podmienenom záväzku. |
| --- | --- |

20.

V niektorých prípadoch je potrebné aktualizovať zverejnenia v účtovnej závierke jednotky tak, aby odrážali nové informácie získané po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, aj vtedy, ak tieto informácie nemajú vplyv na sumy vykazované v účtovnej závierke. Aktualizácia zverejnených údajov môže byť potrebná napríklad vtedy, ak sa po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, objavili dôkazy o podmienenom záväzku, ktorý existoval k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Okrem zváženia, či je na základe takéhoto dôkazu potrebné vykázanie alebo zmena rezervy v zmysle IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, aktualizuje jednotka v tejto súvislosti svoje zverejnenia o danom podmienenom záväzku.

Udalosti nevyžadujúce si úpravu po súvahovom dni

| 21. | Nezverejnenie významných udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni môže ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia. V tejto súvislosti jednotka zverejní pre každú významnú skupinu udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni:










  a) | charakter udalosti;



  a |
| --- | --- | --- |

21.

Nezverejnenie významných udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni môže ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia. V tejto súvislosti jednotka zverejní pre každú významnú skupinu udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni:

a)

charakter udalosti;

| b) | odhad jej finančného účinku alebo prehlásenie o tom, že takýto odhad nie je možný. |
| --- | --- |

b)

odhad jej finančného účinku alebo prehlásenie o tom, že takýto odhad nie je možný.

| 22. | Príkladmi udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni, ktoré obvykle zakladajú povinnosť zverejnenia, sú:






  a) | významné podnikové kombinácie po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha (v takýchto prípadoch vyžaduje IAS 22, Podnikové kombinácie, osobitné zverejnenia) alebo predaj dôležitej dcérskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

22.

Príkladmi udalostí nevyžadujúcich si úpravu po súvahovom dni, ktoré obvykle zakladajú povinnosť zverejnenia, sú:

a)

významné podnikové kombinácie po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha (v takýchto prípadoch vyžaduje IAS 22, Podnikové kombinácie, osobitné zverejnenia) alebo predaj dôležitej dcérskej spoločnosti,

| b) | oznámenie o plánovanom ukončení určitej výroby alebo o predaji majetku resp. vyrovnaní záväzkov v súvislosti s ukončovanou výrobou alebo uzatvorenie záväzných dohôd o predaji tohto majetku alebo vyrovnaní takýchto záväzkov (pozri IAS 35 Ukončované výroby), |
| --- | --- |

b)

oznámenie o plánovanom ukončení určitej výroby alebo o predaji majetku resp. vyrovnaní záväzkov v súvislosti s ukončovanou výrobou alebo uzatvorenie záväzných dohôd o predaji tohto majetku alebo vyrovnaní takýchto záväzkov (pozri IAS 35 Ukončované výroby),

| (c) | významné prípady nákupu a nakladania s majetkom alebo vyvlastnenie významného majetku štátom, |
| --- | --- |

(c)

významné prípady nákupu a nakladania s majetkom alebo vyvlastnenie významného majetku štátom,

| (d) | zničenie dôležitej výrobnej prevádzky po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha v dôsledku požiaru, |
| --- | --- |

(d)

zničenie dôležitej výrobnej prevádzky po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha v dôsledku požiaru,

| (e) | ohlásenie alebo začiatok rozsiahlej reštrukturalizácie jednotky (pozri IAS 37), |
| --- | --- |

(e)

ohlásenie alebo začiatok rozsiahlej reštrukturalizácie jednotky (pozri IAS 37),

| (f) | významné a predpokladané transakcie s bežnými akciami po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha (IAS 33, Zisk na akciu vyžaduje, aby jednotka zverejnila opis takýchto transakcií, s výnimkou okolností, ak sú ich súčasťou kapitalizačné alebo bonusové emisie a štiepenie alebo obrátené štiepenie akcií; v takom prípade sa na tieto transakcie vzťahuje v zmysle IAS 33 povinnosť úprav), |
| --- | --- |

(f)

významné a predpokladané transakcie s bežnými akciami po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha (IAS 33, Zisk na akciu vyžaduje, aby jednotka zverejnila opis takýchto transakcií, s výnimkou okolností, ak sú ich súčasťou kapitalizačné alebo bonusové emisie a štiepenie alebo obrátené štiepenie akcií; v takom prípade sa na tieto transakcie vzťahuje v zmysle IAS 33 povinnosť úprav),

| (g) | závažné zmeny cien majetku alebo kurzov cudzích mien po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, |
| --- | --- |

(g)

závažné zmeny cien majetku alebo kurzov cudzích mien po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha,

| (h) | uzákonené alebo ohlásené zmeny daňových sadzieb alebo daňovej legislatívy po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré majú významný dopad na splatné a odložené daňové pohľadávky a záväzky (pozri IAS 12 Dane z príjmov), |
| --- | --- |

(h)

uzákonené alebo ohlásené zmeny daňových sadzieb alebo daňovej legislatívy po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, ktoré majú významný dopad na splatné a odložené daňové pohľadávky a záväzky (pozri IAS 12 Dane z príjmov),

| (i) | vznik významných záväzkov alebo podmienených záväzkov, napríklad vydaním významných záruk, a napokon |
| --- | --- |

(i)

vznik významných záväzkov alebo podmienených záväzkov, napríklad vydaním významných záruk, a napokon

| j) | zahájenie významného súdneho sporu zakladajúceho sa výhradne na udalostiach, ktoré nastali po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

j)

zahájenie významného súdneho sporu zakladajúceho sa výhradne na udalostiach, ktoré nastali po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 23. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

23.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 10 (STAV Z ROKU 1999)

| 24. | Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 10 Udalosti po súvahovom dni (stav z roku 1999). |
| --- | --- |

24.

Tento štandard nahrádza revidovaný IAS 10 Udalosti po súvahovom dni (stav z roku 1999).

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | Znenie odseku 97 v IAS 22, Podnikové kombinácie, sa mení nasledovne:






  97. | Podnikové kombinácie, ktoré sú účinné po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, a pred dátumom, ku ktorému je účtovná závierka jednej z kombinujúcich sa jednotiek schválená na zverejnenie, sa zverejňujú vtedy, ak sú významné a ich nezverejnenie by ovplyvnilo schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia (pozri IAS 10 Udalosti po súvahovom dni.) |
| --- | --- | --- |

A1.

Znenie odseku 97 v IAS 22, Podnikové kombinácie, sa mení nasledovne:

97.

Podnikové kombinácie, ktoré sú účinné po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, a pred dátumom, ku ktorému je účtovná závierka jednej z kombinujúcich sa jednotiek schválená na zverejnenie, sa zverejňujú vtedy, ak sú významné a ich nezverejnenie by ovplyvnilo schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia (pozri IAS 10 Udalosti po súvahovom dni.)

| A2. | Znenie odseku 32 v IAS 35, Ukončované výroby, sa mení nasledovne:






  32. | Vyradenie majetku, vyrovnanie záväzkov a záväzné predajné dohody, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcom odseku, je možné uskutočniť súbežne s udalosťou na úvodné zverejnenie alebo v období, v ktorom udalosť na úvodné zverejnenie nastala, alebo v neskoršom období. V súlade s IAS 10, Udalosti po súvahovom dni, ak niektorý majetok, ktorý sa týka ukončovanej výroby, bol skutočne predaný, alebo podlieha jednej alebo viacerým záväzným predajným dohodám, ktoré boli uzatvorené po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, avšak pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie predstavenstvom, vyžaduje sa jeho zverejnenie v účtovnej závierke v zmysle odseku 31 vtedy, ak sú tieto okolnosti významné a ich nezverejnenie by mohlo ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia. |
| --- | --- | --- |

A2.

Znenie odseku 32 v IAS 35, Ukončované výroby, sa mení nasledovne:

32.

Vyradenie majetku, vyrovnanie záväzkov a záväzné predajné dohody, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcom odseku, je možné uskutočniť súbežne s udalosťou na úvodné zverejnenie alebo v období, v ktorom udalosť na úvodné zverejnenie nastala, alebo v neskoršom období. V súlade s IAS 10, Udalosti po súvahovom dni, ak niektorý majetok, ktorý sa týka ukončovanej výroby, bol skutočne predaný, alebo podlieha jednej alebo viacerým záväzným predajným dohodám, ktoré boli uzatvorené po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, avšak pred schválením účtovnej závierky na zverejnenie predstavenstvom, vyžaduje sa jeho zverejnenie v účtovnej závierke v zmysle odseku 31 vtedy, ak sú tieto okolnosti významné a ich nezverejnenie by mohlo ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia.

| A3. | Znenie odsekov 18 Úvodu k IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, a odseku 75 tamže sa mení nasledovne, pričom sa zároveň ruší odsek 96 tamže:






  18. | Tento štandard definuje podmienený záväzok ako:






  a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

A3.

Znenie odsekov 18 Úvodu k IAS 37, Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, a odseku 75 tamže sa mení nasledovne, pričom sa zároveň ruší odsek 96 tamže:

18.

Tento štandard definuje podmienený záväzok ako:

a)

...

| 75. | Rozhodnutie manažmentu alebo predstavenstva jednotky o reštrukturalizácii prijaté pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha, nezakladá vznik mimozmluvnej povinnosti k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, s výnimkou prípadov, keď jednotka pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha:






  a) | začala s realizáciou plánu reštrukturalizácie,
  alebo |
| --- | --- | --- |

75.

Rozhodnutie manažmentu alebo predstavenstva jednotky o reštrukturalizácii prijaté pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha, nezakladá vznik mimozmluvnej povinnosti k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, s výnimkou prípadov, keď jednotka pred dátumom, ku ktorému je zostavená súvaha:

a)

začala s realizáciou plánu reštrukturalizácie,

alebo

| b) | oznámila hlavné charakteristiky plánu reštrukturalizácie osobám, ktorých sa plán týka, a to dostatočne konkrétnym spôsobom tak, že tieto osoby uskutočnenie reštrukturalizácie reálne očakávajú. |
| --- | --- |

b)

oznámila hlavné charakteristiky plánu reštrukturalizácie osobám, ktorých sa plán týka, a to dostatočne konkrétnym spôsobom tak, že tieto osoby uskutočnenie reštrukturalizácie reálne očakávajú.

Ak jednotka začala s realizáciou plánu reštrukturalizácie, alebo oznámila jeho hlavné charakteristiky osobám, ktorých sa týka, až po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, pričom sa jedná o významnú reštrukturalizáciu a jej nezverejnenie by mohlo ovplyvniť schopnosť používateľov účtovnej závierky prijímať na jej základe správne rozhodnutia, vyžaduje sa zverejnenie v zmysle IAS 10 Udalosti po súvahovom dni.

| 96. | Zrušené. |
| --- | --- |

96.

Zrušené.

| A4. | V štandardoch medzinárodného finančného, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií sa s účinnosťou od decembra 2003 mení výraz aktuálna verzia IAS 10, Udalosti po súvahovom dni v odkazoch na tento štandard na IAS 10, Udalosti po súvahovom dni. |
| --- | --- |

A4.

V štandardoch medzinárodného finančného, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií sa s účinnosťou od decembra 2003 mení výraz aktuálna verzia IAS 10, Udalosti po súvahovom dni v odkazoch na tento štandard na IAS 10, Udalosti po súvahovom dni.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 16

Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Vykazovanie

Počiatočné náklady

Ďalšie náklady

Oceňovanie pri vykázaní

Nákladové druhy

Ocenenie obstarávacej ceny

Ocenenie po vykázaní

Nákladový model

Preceňovací model

Odpisovanie

Odpisovateľná suma a doba odpisovania

Metóda odpisovania

Zníženie hodnoty

Kompenzácia za zníženie hodnoty

Ukončenie vykazovania

Zverejňovanie

Prechodné ustanovenia

Dátum účinnosti

Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 16 (stav z roku 1998), Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, a platí pre účtovné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je stanoviť účtovné spracovanie nehnuteľností, strojov a zariadení a umožniť tak používateľom účtovnej závierky rozlíšenie údajov o investíciách jednotky do nehnuteľností, strojov a zariadení, ako aj zmeny týchto investícií. Kľúčovými otázkami v účtovaní nehnuteľností, strojov a zariadení je vykazovanie tohto majetku, stanovenie jeho účtovných hodnôt a odpisových nákladov a straty zo zníženia hodnoty, ktoré s nimi súvisia. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je stanoviť účtovné spracovanie nehnuteľností, strojov a zariadení a umožniť tak používateľom účtovnej závierky rozlíšenie údajov o investíciách jednotky do nehnuteľností, strojov a zariadení, ako aj zmeny týchto investícií. Kľúčovými otázkami v účtovaní nehnuteľností, strojov a zariadení je vykazovanie tohto majetku, stanovenie jeho účtovných hodnôt a odpisových nákladov a straty zo zníženia hodnoty, ktoré s nimi súvisia.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie nehnuteľností, strojov a zariadení s výnimkou prípadov, keď iný štandard požaduje alebo povoľuje odlišné účtovné spracovanie. |
| --- | --- |

2.

Tento štandard sa uplatňuje na účtovanie nehnuteľností, strojov a zariadení s výnimkou prípadov, keď iný štandard požaduje alebo povoľuje odlišné účtovné spracovanie.

| 3. | Tento štandard sa nevzťahuje na:






  a) | biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo);
  a |
| --- | --- | --- |

3.

Tento štandard sa nevzťahuje na:

a)

biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo);

a

| (b) | ťažobné práva a zásoby nerastných surovín ako sú ropa, zemný plyn a ďalšie neobnoviteľné zdroje. |
| --- | --- |

(b)

ťažobné práva a zásoby nerastných surovín ako sú ropa, zemný plyn a ďalšie neobnoviteľné zdroje.

Pritom sa však tento štandard vzťahuje na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, ktoré sa využívajú na rozvoj alebo údržbu majetku uvedeného v bodoch (a) a (b).

| 4. | Iné štandardy môžu vyžadovať vykazovanie určitých položiek nehnuteľností, strojov a zariadení iným spôsobom ako to stanovuje tento štandard. Napríklad IAS 17 Lízingy vyžaduje, aby jednotka zhodnotila vykazovanie položky prenajatých nehnuteľností, strojov a zariadení na základe prevodu rizík a odmien. Aj v takýchto prípadoch sa však na ostatné aspekty účtovného spracovania tohto majetku, vrátane odpisov, vzťahujú ustanovenia tohto štandardu. |
| --- | --- |

4.

Iné štandardy môžu vyžadovať vykazovanie určitých položiek nehnuteľností, strojov a zariadení iným spôsobom ako to stanovuje tento štandard. Napríklad IAS 17 Lízingy vyžaduje, aby jednotka zhodnotila vykazovanie položky prenajatých nehnuteľností, strojov a zariadení na základe prevodu rizík a odmien. Aj v takýchto prípadoch sa však na ostatné aspekty účtovného spracovania tohto majetku, vrátane odpisov, vzťahujú ustanovenia tohto štandardu.

| 5. | Jednotka uplatňuje tento štandard na nehnuteľnosti, ktoré sú vo fáze zhotovenia alebo vývoja pre budúce použitie ako investičný majetok, avšak zatiaľ nespĺňajú definíciu „investičného majetku“ v zmysle IAS 40 Investičný majetok. Po zhotovení alebo ukončení vývoja sa takýto majetok stáva investičným majetkom, na ktorý sa vzťahuje IAS 40. IAS 40 sa vzťahuje tiež na investičný majetok, ktorý je v rekonštrukcii kvôli pokračujúcemu budúcemu používaniu ako investičný majetok. Jednotka, ktorá pri účtovaní investičného majetku využíva nákladový model v zmysle IAS 40, aplikuje nákladový model v tomto štandarde. |
| --- | --- |

5.

Jednotka uplatňuje tento štandard na nehnuteľnosti, ktoré sú vo fáze zhotovenia alebo vývoja pre budúce použitie ako investičný majetok, avšak zatiaľ nespĺňajú definíciu „investičného majetku“ v zmysle IAS 40 Investičný majetok. Po zhotovení alebo ukončení vývoja sa takýto majetok stáva investičným majetkom, na ktorý sa vzťahuje IAS 40. IAS 40 sa vzťahuje tiež na investičný majetok, ktorý je v rekonštrukcii kvôli pokračujúcemu budúcemu používaniu ako investičný majetok. Jednotka, ktorá pri účtovaní investičného majetku využíva nákladový model v zmysle IAS 40, aplikuje nákladový model v tomto štandarde.

DEFINÍCIE

| 6. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Účtovná hodnota je suma, v ktorej je vykazovaný majetok, po odpočítaní prípadných akumulovaných odpisov a akumulovaných strát zo zníženia hodnoty.


  Obstarávacia cena je zaplatená suma peňazí alebo peňažných ekvivalentov alebo reálna hodnota inej odmeny, ktorá bola poskytnutá za účelom obstarania majetku v čase jeho obstarania alebo zhotovenia.


  Odpisovateľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, ktorá nahrádza obstarávaciu cenu, znížená o reziduálnu hodnotu.


  Odpisovanie je systematické rozvrhnutie odpisovateľnej sumy majetku na dobu jeho použiteľnosti.


  Špecifická hodnota jednotky je súčasná hodnota peňažných tokov, ktoré jednotka očakáva z ďalšieho používania majetku a z jeho vyradenia po skončení jeho doby použiteľnosti alebo z úhrady záväzku.


  Reálna hodnota je suma, za ktorú možno vymeniť danú položku majetku v nezávislej transakcii medzi informovanými súhlasiacimi stranami.


  Strata zo zníženia hodnoty je suma, o ktorú účtovná hodnota majetku prevyšuje jej spätne získateľnú sumu.


  Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia predstavujú hmotný majetok, ktorý:









  a) | je skladovaný na použitie vo výrobe alebo na účely dodávky tovaru alebo služieb, na prenájom iným osobám alebo na administratívne účely;



  a |
| --- | --- | --- |

6.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

a)

je skladovaný na použitie vo výrobe alebo na účely dodávky tovaru alebo služieb, na prenájom iným osobám alebo na administratívne účely;

| (b) | v prípade ktorého sa očakáva, že sa bude používať dlhšie ako jedno obdobie. |
| --- | --- |

(b)

v prípade ktorého sa očakáva, že sa bude používať dlhšie ako jedno obdobie.

| a) | obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude k dispozícii jednotke na používanie; alebo |
| --- | --- |

a)

obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude k dispozícii jednotke na používanie; alebo

| (b) | počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých tvorbu jednotka očakáva z majetku. |
| --- | --- |

(b)

počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých tvorbu jednotka očakáva z majetku.

VYKAZOVANIE

| 7. | Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení je vykazovaná ako majetok len vtedy, ak:










  a) | je pravdepodobné, že jednotke budú z danej položky plynúť budúce ekonomické úžitky;



  a |
| --- | --- | --- |

7.

Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení je vykazovaná ako majetok len vtedy, ak:

a)

je pravdepodobné, že jednotke budú z danej položky plynúť budúce ekonomické úžitky;

| (b) | danú položku je možné spoľahlivo oceniť obstarávacou cenou. |
| --- | --- |

(b)

danú položku je možné spoľahlivo oceniť obstarávacou cenou.

| 8. | Náhradné diely a servisné zariadenia sa obvykle účtujú ako zásoby a sú vykazované v zisku alebo strate ako spotrebované. Väčšie náhradné diely a záložné zariadenia sa však považujú za nehnuteľnosti, stroje a zariadenia vždy, keď jednotka očakáva, že ich bude používať dlhšie ako jedno obdobie. Podobne, ak sa tieto náhradné diely a servisné zariadenia môžu používať len v súvislosti s určitou položkou nehnuteľností, strojov a zariadení, sú účtované ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. |
| --- | --- |

8.

Náhradné diely a servisné zariadenia sa obvykle účtujú ako zásoby a sú vykazované v zisku alebo strate ako spotrebované. Väčšie náhradné diely a záložné zariadenia sa však považujú za nehnuteľnosti, stroje a zariadenia vždy, keď jednotka očakáva, že ich bude používať dlhšie ako jedno obdobie. Podobne, ak sa tieto náhradné diely a servisné zariadenia môžu používať len v súvislosti s určitou položkou nehnuteľností, strojov a zariadení, sú účtované ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.

| 9. | Tento štandard nepredpisuje jednotku oceňovania pre vykazovanie, t.j. kedy možno určitú položku klasifikovať ako položku nehnuteľností, strojov a zariadení. Uplatňovanie týchto kritérií vykazovania na špecifické okolnosti jednotky je predmetom posúdenia. Podľa okolností môže byť vhodné zoskupovať jednotlivo nevýznamné položky, ako sú formy, nástroje a matrice, a uplatniť kritériá na súhrnnú hodnotu. |
| --- | --- |

9.

Tento štandard nepredpisuje jednotku oceňovania pre vykazovanie, t.j. kedy možno určitú položku klasifikovať ako položku nehnuteľností, strojov a zariadení. Uplatňovanie týchto kritérií vykazovania na špecifické okolnosti jednotky je predmetom posúdenia. Podľa okolností môže byť vhodné zoskupovať jednotlivo nevýznamné položky, ako sú formy, nástroje a matrice, a uplatniť kritériá na súhrnnú hodnotu.

| 10. | Na základe uvedeného princípu vykazovania hodnotí jednotka obstarávaciu cenu všetkých nehnuteľností, strojov a zariadení v čase jej vzniku. Tieto obstarávacie náklady zahŕňajú náklady vynaložené v súvislosti s obstaraním alebo zhotovením danej položky nehnuteľností, strojov a zariadení a ďalšie náklady na jej rozšírenie, výmenu jej častí alebo opravy. |
| --- | --- |

10.

Na základe uvedeného princípu vykazovania hodnotí jednotka obstarávaciu cenu všetkých nehnuteľností, strojov a zariadení v čase jej vzniku. Tieto obstarávacie náklady zahŕňajú náklady vynaložené v súvislosti s obstaraním alebo zhotovením danej položky nehnuteľností, strojov a zariadení a ďalšie náklady na jej rozšírenie, výmenu jej častí alebo opravy.

Počiatočné náklady

| 11. | Dôvodom obstarania položiek nehnuteľností, strojov a zariadení môže byť bezpečnosť alebo požiadavky ochrany životného prostredia. Získanie takýchto nehnuteľností, strojov a zariadení, hoci priamo nezvyšujú budúce ekonomické úžitky zo žiadnej konkrétnej existujúcej položky nehnuteľností, strojov a zariadení, môže byť potrebné na to, aby jednotka získala budúce ekonomické úžitky z iného svojho majetku. Takéto položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa považujú pri vykazovaní za majetok preto, lebo umožňujú jednotke získavať budúce ekonomické úžitky zo súvisiaceho majetku v rozsahu prevyšujúcom rozsah týchto úžitkov v prípade, ak by nedošlo k obstaraniu týchto položiek. Napríklad výrobcovi v chemickom priemysle môže z požiadaviek ochrany životného prostredia na výrobu a skladovanie nebezpečných chemikálií vyplynúť povinnosť zaviesť nové procesy manipulácie s chemikáliami, pričom z toho vyplývajúce zveľadenie strojov sa vykazuje ako majetok, pretože bez nich by jednotka nebola spôsobilá vyrábať a predávať chemikálie. Výsledná účtovná hodnota takéhoto a súvisiaceho majetku je však ešte následne predmetom previerky ohľadom zníženia hodnoty v zmysle IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. |
| --- | --- |

11.

Dôvodom obstarania položiek nehnuteľností, strojov a zariadení môže byť bezpečnosť alebo požiadavky ochrany životného prostredia. Získanie takýchto nehnuteľností, strojov a zariadení, hoci priamo nezvyšujú budúce ekonomické úžitky zo žiadnej konkrétnej existujúcej položky nehnuteľností, strojov a zariadení, môže byť potrebné na to, aby jednotka získala budúce ekonomické úžitky z iného svojho majetku. Takéto položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa považujú pri vykazovaní za majetok preto, lebo umožňujú jednotke získavať budúce ekonomické úžitky zo súvisiaceho majetku v rozsahu prevyšujúcom rozsah týchto úžitkov v prípade, ak by nedošlo k obstaraniu týchto položiek. Napríklad výrobcovi v chemickom priemysle môže z požiadaviek ochrany životného prostredia na výrobu a skladovanie nebezpečných chemikálií vyplynúť povinnosť zaviesť nové procesy manipulácie s chemikáliami, pričom z toho vyplývajúce zveľadenie strojov sa vykazuje ako majetok, pretože bez nich by jednotka nebola spôsobilá vyrábať a predávať chemikálie. Výsledná účtovná hodnota takéhoto a súvisiaceho majetku je však ešte následne predmetom previerky ohľadom zníženia hodnoty v zmysle IAS 36 Zníženie hodnoty majetku.

Ďalšie náklady

| 12. | V zmysle zásady vykazovania v odseku 7 jednotka v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení nevykazuje náklady na bežnú údržbu danej položky. Tieto náklady sú vykazované v zisku alebo strate podľa toho, ako sú vynakladané. Náklady na bežnú údržbu zahŕňajú predovšetkým mzdové náklady a náklady na spotrebný materiál, pričom môžu zahŕňať aj náklady na drobné náhradné diely. Účel týchto výdavkov sa často označuje ako „opravy a údržba“ danej položky nehnuteľností, strojov a zariadení. |
| --- | --- |

12.

V zmysle zásady vykazovania v odseku 7 jednotka v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení nevykazuje náklady na bežnú údržbu danej položky. Tieto náklady sú vykazované v zisku alebo strate podľa toho, ako sú vynakladané. Náklady na bežnú údržbu zahŕňajú predovšetkým mzdové náklady a náklady na spotrebný materiál, pričom môžu zahŕňať aj náklady na drobné náhradné diely. Účel týchto výdavkov sa často označuje ako „opravy a údržba“ danej položky nehnuteľností, strojov a zariadení.

| 13. | Súčasti niektorých položiek nehnuteľností, strojov a zariadení si môžu vyžadovať výmenu v pravidelných intervaloch. Napríklad výhrevná pec si po určitom počte hodín prevádzkovania môže vyžadovať nové obloženie; vnútorné vybavenie lietadla, ako sú sedadlá a palubné prvky, si môže počas životnosti kostry lietadla vyžadovať aj niekoľkonásobnú výmenu. Iné položky nehnuteľností, strojov a zariadení môžu vyžadovať výmenu častí v menej častých intervaloch, napríklad výmena vnútorných stien budov alebo jednorazové výmeny. V zmysle zásady vykazovania v odseku 7 a pri splnení kritérií vykazovania vykazuje jednotka v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení náklady na výmenu takejto položky nehnuteľností, strojov a zariadení ku dňu ich vzniku. Vykazovanie účtovnej hodnoty vymenených častí sa ukončí v súlade s príslušnými ustanoveniami ohľadom ukončenia vykazovania tohto štandardu (pozri odseky 67-72). |
| --- | --- |

13.

Súčasti niektorých položiek nehnuteľností, strojov a zariadení si môžu vyžadovať výmenu v pravidelných intervaloch. Napríklad výhrevná pec si po určitom počte hodín prevádzkovania môže vyžadovať nové obloženie; vnútorné vybavenie lietadla, ako sú sedadlá a palubné prvky, si môže počas životnosti kostry lietadla vyžadovať aj niekoľkonásobnú výmenu. Iné položky nehnuteľností, strojov a zariadení môžu vyžadovať výmenu častí v menej častých intervaloch, napríklad výmena vnútorných stien budov alebo jednorazové výmeny. V zmysle zásady vykazovania v odseku 7 a pri splnení kritérií vykazovania vykazuje jednotka v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení náklady na výmenu takejto položky nehnuteľností, strojov a zariadení ku dňu ich vzniku. Vykazovanie účtovnej hodnoty vymenených častí sa ukončí v súlade s príslušnými ustanoveniami ohľadom ukončenia vykazovania tohto štandardu (pozri odseky 67-72).

| 14. | Podmienka pokračujúceho prevádzkovania položky nehnuteľností, strojov a zariadení (napríklad lietadla) sa môže spájať s pravidelnými kontrolami za účelom zistenia prípadných závad nezávisle od toho, či inak dochádza k výmene častí. Za predpokladu splnenia kritérií vykazovania sa náklady na každú takúto významnú kontrolu vykazujú v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení ako náklady na výmenu častí. Súčasne dochádza k ukončeniu vykazovania účtovnej hodnoty nákladov na predchádzajúcu kontrolu (okrem fyzických náhradných dielov). K tomu dochádza nezávisle od toho, či sa v transakcii obstarania alebo zhotovenia danej položky zohľadnili náklady na predchádzajúcu kontrolu. V prípade potreby sa ako indikátory obstarávacej ceny existujúcich náhradných dielov, ktoré sa použili na základe kontroly, v čase obstarania alebo zhotovenia danej položky môžu použiť odhadované náklady na budúce kontroly. |
| --- | --- |

14.

Podmienka pokračujúceho prevádzkovania položky nehnuteľností, strojov a zariadení (napríklad lietadla) sa môže spájať s pravidelnými kontrolami za účelom zistenia prípadných závad nezávisle od toho, či inak dochádza k výmene častí. Za predpokladu splnenia kritérií vykazovania sa náklady na každú takúto významnú kontrolu vykazujú v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení ako náklady na výmenu častí. Súčasne dochádza k ukončeniu vykazovania účtovnej hodnoty nákladov na predchádzajúcu kontrolu (okrem fyzických náhradných dielov). K tomu dochádza nezávisle od toho, či sa v transakcii obstarania alebo zhotovenia danej položky zohľadnili náklady na predchádzajúcu kontrolu. V prípade potreby sa ako indikátory obstarávacej ceny existujúcich náhradných dielov, ktoré sa použili na základe kontroly, v čase obstarania alebo zhotovenia danej položky môžu použiť odhadované náklady na budúce kontroly.

OCEŇOVANIE PRI VYKÁZANÍ

| 15. | Položka nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorá spĺňa kritériá na vykazovanie ako majetok, je oceňovaná vo výške obstarávacej ceny. |
| --- | --- |

15.

Položka nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorá spĺňa kritériá na vykazovanie ako majetok, je oceňovaná vo výške obstarávacej ceny.

Nákladové druhy

| 16. | Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení zahŕňa:






  a) | jej nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a neodpočítateľných daní súvisiacich s nákupom, po odpočítaní obchodných zliav a rabatov. |
| --- | --- | --- |

16.

Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení zahŕňa:

a)

jej nákupnú cenu vrátane dovozných ciel a neodpočítateľných daní súvisiacich s nákupom, po odpočítaní obchodných zliav a rabatov.

| (b) | všetky priamo priraditeľné náklady v súvislosti s presunom majetku na súčasné miestoa jeho premenou do súčasného stavu tak, ako je to potrebné na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu. |
| --- | --- |

(b)

všetky priamo priraditeľné náklady v súvislosti s presunom majetku na súčasné miestoa jeho premenou do súčasného stavu tak, ako je to potrebné na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu.

| (c) | prvotný odhad nákladov na demontáž a odstránenie položky a na sanáciu miesta jej určenia, čo je povinnosť, ktorá jednotke vzniká buď pri obstaraní danej položky majetku alebo v dôsledku jej používania počas určitého obdobia na iné účely ako na výrobu zásob v tomto období. |
| --- | --- |

(c)

prvotný odhad nákladov na demontáž a odstránenie položky a na sanáciu miesta jej určenia, čo je povinnosť, ktorá jednotke vzniká buď pri obstaraní danej položky majetku alebo v dôsledku jej používania počas určitého obdobia na iné účely ako na výrobu zásob v tomto období.

| 17. | Príklady priamo priraditeľných nákladov sú:






  a) | náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) v priamej súvislosti so zhotovením alebo nadobudnutím položky nehnuteľností, strojov a zariadení; |
| --- | --- | --- |

17.

Príklady priamo priraditeľných nákladov sú:

a)

náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) v priamej súvislosti so zhotovením alebo nadobudnutím položky nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (b) | náklady na úpravu miesta určenia; |
| --- | --- |

(b)

náklady na úpravu miesta určenia;

| (c) | prvotné náklady na doručenie a manipuláciu; |
| --- | --- |

(c)

prvotné náklady na doručenie a manipuláciu;

| (d) | náklady na inštaláciu a montáž; |
| --- | --- |

(d)

náklady na inštaláciu a montáž;

| (e) | náklady na skúšky funkčnosti majetku, po odpočítaní prípadného čistého zisku z predaja akýchkoľvek položiek vyrobených počas presunu na súčasné miesto a premeny majetku do súčasného stavu (napríklad vyrobené vzorky počas skúšok zariadenia);
  a |
| --- | --- |

(e)

náklady na skúšky funkčnosti majetku, po odpočítaní prípadného čistého zisku z predaja akýchkoľvek položiek vyrobených počas presunu na súčasné miesto a premeny majetku do súčasného stavu (napríklad vyrobené vzorky počas skúšok zariadenia);

a

| (f) | poplatky za súvisiace služby. |
| --- | --- |

(f)

poplatky za súvisiace služby.

| 18. | Na náklady na záväzok v súvislosti s demontážou, odstránením a sanáciou miesta umiestnenia položky, ktoré vzniknú v určitom období v dôsledku využívania tejto položky na výrobu zásob počas tohto obdobia, sa vzťahuje IAS 2 Zásoby. Tieto záväzky ohľadom nákladov, ktoré sa účtujú v súlade s IAS 2 alebo IAS 16, sú vykazované a oceňované podľa IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok. |
| --- | --- |

18.

Na náklady na záväzok v súvislosti s demontážou, odstránením a sanáciou miesta umiestnenia položky, ktoré vzniknú v určitom období v dôsledku využívania tejto položky na výrobu zásob počas tohto obdobia, sa vzťahuje IAS 2 Zásoby. Tieto záväzky ohľadom nákladov, ktoré sa účtujú v súlade s IAS 2 alebo IAS 16, sú vykazované a oceňované podľa IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok.

| 19. | Príklady nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny položiek nehnuteľností, strojov a zariadení:






  (a) | náklady na zriadenie nového zariadenia; |
| --- | --- | --- |

19.

Príklady nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny položiek nehnuteľností, strojov a zariadení:

(a)

náklady na zriadenie nového zariadenia;

| (b) | náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane nákladov na reklamu a podporu predaja), |
| --- | --- |

(b)

náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane nákladov na reklamu a podporu predaja),

| (c) | náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu);
  a |
| --- | --- |

(c)

náklady na podnikanie v novej lokalite alebo s novou skupinou zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu);

a

| (d) | administratívne a iné režijné náklady všeobecného charakteru. |
| --- | --- |

(d)

administratívne a iné režijné náklady všeobecného charakteru.

| 20. | Vykazovanie obstarávacej ceny v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení končí presunom položky na miesto a premenou tejto položky do stavu potrebného na prevádzkovanie položky v súlade so zámerom manažmentu. Preto sa do účtovnej hodnoty tejto položky nezahŕňajú náklady na jej využívanie alebo opätovné sprevádzkovanie. Do účtovnej hodnoty položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa napríklad nezahŕňajú nasledujúce náklady:






  a) | náklady počas obdobia, kým sa už prevádzkyschopný majetok nezačne využívať v súlade so zámerom manažmentu, alebo počas ktorého sa prevádzkuje len čiastočne; |
| --- | --- | --- |

20.

Vykazovanie obstarávacej ceny v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení končí presunom položky na miesto a premenou tejto položky do stavu potrebného na prevádzkovanie položky v súlade so zámerom manažmentu. Preto sa do účtovnej hodnoty tejto položky nezahŕňajú náklady na jej využívanie alebo opätovné sprevádzkovanie. Do účtovnej hodnoty položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa napríklad nezahŕňajú nasledujúce náklady:

a)

náklady počas obdobia, kým sa už prevádzkyschopný majetok nezačne využívať v súlade so zámerom manažmentu, alebo počas ktorého sa prevádzkuje len čiastočne;

| (b) | počiatočné prevádzkové straty, napríklad dovtedy, kým sa nezvýši dopyt po položkách;
  a |
| --- | --- |

(b)

počiatočné prevádzkové straty, napríklad dovtedy, kým sa nezvýši dopyt po položkách;

a

| (c) | náklady jednotky na čiastočný alebo úplný presun alebo reorganizáciu jej činností. |
| --- | --- |

(c)

náklady jednotky na čiastočný alebo úplný presun alebo reorganizáciu jej činností.

| 21. | V súvislosti so zhotovením alebo vývojom položky nehnuteľností, strojov a zariadení dochádza aj k určitým činnostiam, ktoré nie sú nevyhnutné v súvislosti s presunom položky na miesto a jej premenou do stavu potrebného na prevádzkovanie položky v súlade so zámerom manažmentu. Tieto vedľajšie prevádzky sa môžu vyskytovať pred aj počas činností súvisiacich so zhotovením alebo vývojom. Napríklad stavebný pozemok sa môže do začiatku stavebných prác využívať na tvorbu výnosov ako platené parkovisko. Keďže príležitostné činnosti nie sú potrebné na presun položky na miesto a jej premenu do stavu potrebného na prevádzkovanie položky v súlade so zámerom manažmentu, príslušné náklady a výnosy z príležitostných činností sa vykazujú ako zisk alebo strata a sú začlenené do príslušných klasifikácií nákladov a výnosov. |
| --- | --- |

21.

V súvislosti so zhotovením alebo vývojom položky nehnuteľností, strojov a zariadení dochádza aj k určitým činnostiam, ktoré nie sú nevyhnutné v súvislosti s presunom položky na miesto a jej premenou do stavu potrebného na prevádzkovanie položky v súlade so zámerom manažmentu. Tieto vedľajšie prevádzky sa môžu vyskytovať pred aj počas činností súvisiacich so zhotovením alebo vývojom. Napríklad stavebný pozemok sa môže do začiatku stavebných prác využívať na tvorbu výnosov ako platené parkovisko. Keďže príležitostné činnosti nie sú potrebné na presun položky na miesto a jej premenu do stavu potrebného na prevádzkovanie položky v súlade so zámerom manažmentu, príslušné náklady a výnosy z príležitostných činností sa vykazujú ako zisk alebo strata a sú začlenené do príslušných klasifikácií nákladov a výnosov.

| 22. | Obstarávacia cena majetku získaného vlastnou výrobou sa určuje použitím rovnakých zásad ako pre získaný majetok. Ak jednotka, v rámci normálneho chodu podnikania, vyrába na predaj navzájom podobný majetok, obstarávacia cena tohto majetku sa zvyčajne zhoduje s nákladmi na zhotovenie majetku určeného na predaj (pozri IAS 2). Pri takýchto nákladoch je preto potrebné vylúčiť všetky vnútorné zisky. Podobne sa do obstarávacej ceny majetku nezahŕňajú náklady na neobvyklé množstvo materiálového odpadu, mzdové náklady a iné zdroje vynaložené na interne vytvorený majetok. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery stanovuje kritériá na vykazovanie úrokov ako súčasť účtovnej hodnoty interne vytvorenej položky nehnuteľností, strojov a zariadení. |
| --- | --- |

22.

Obstarávacia cena majetku získaného vlastnou výrobou sa určuje použitím rovnakých zásad ako pre získaný majetok. Ak jednotka, v rámci normálneho chodu podnikania, vyrába na predaj navzájom podobný majetok, obstarávacia cena tohto majetku sa zvyčajne zhoduje s nákladmi na zhotovenie majetku určeného na predaj (pozri IAS 2). Pri takýchto nákladoch je preto potrebné vylúčiť všetky vnútorné zisky. Podobne sa do obstarávacej ceny majetku nezahŕňajú náklady na neobvyklé množstvo materiálového odpadu, mzdové náklady a iné zdroje vynaložené na interne vytvorený majetok. IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery stanovuje kritériá na vykazovanie úrokov ako súčasť účtovnej hodnoty interne vytvorenej položky nehnuteľností, strojov a zariadení.

Ocenenie obstarávacej ceny

| 23. | Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení je ekvivalent ceny platenej v hotovosti ku dňu vykázania. Pri odloženej platbe nad rámec bežných úverových podmienok sa vykazuje rozdiel medzi ekvivalentom ceny platenej v hotovosti a celkovou platbou ako úrok za obdobie, v ktorom bol tento úver poskytnutý s výnimkou prípadov, ak sa tento úrok vykazuje ako súčasť účtovnej hodnoty položky v súlade s pôvodným alternatívnym riešením v zmysle IAS 23. |
| --- | --- |

23.

Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení je ekvivalent ceny platenej v hotovosti ku dňu vykázania. Pri odloženej platbe nad rámec bežných úverových podmienok sa vykazuje rozdiel medzi ekvivalentom ceny platenej v hotovosti a celkovou platbou ako úrok za obdobie, v ktorom bol tento úver poskytnutý s výnimkou prípadov, ak sa tento úrok vykazuje ako súčasť účtovnej hodnoty položky v súlade s pôvodným alternatívnym riešením v zmysle IAS 23.

| 24. | Je možné obstarať jednu alebo viac položiek nehnuteľností, strojov a zariadení výmenou za nepeňažný majetok alebo majetky alebo za kombináciu položiek peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca analýza sa týka jednoduchej výmeny jednej položky nepeňažného majetku za inú, platí však pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Takáto položka nehnuteľností, strojov a zariadení sa oceňuje v reálnej hodnote s výnimkou prípadov, ak (a) má daná výmenná transakcia nekomerčný charakter, alebo (b) nemožno spoľahlivo určiť reálnu hodnotu ani získaného ani poskytnutého majetku. Získaná položka sa týmto spôsobom oceňuje aj vtedy, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaná položka majetku neoceňuje v reálnej hodnote, určí sa jej obstarávacia cena na základe účtovnej hodnoty poskytnutého majetku. |
| --- | --- |

24.

Je možné obstarať jednu alebo viac položiek nehnuteľností, strojov a zariadení výmenou za nepeňažný majetok alebo majetky alebo za kombináciu položiek peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca analýza sa týka jednoduchej výmeny jednej položky nepeňažného majetku za inú, platí však pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Takáto položka nehnuteľností, strojov a zariadení sa oceňuje v reálnej hodnote s výnimkou prípadov, ak (a) má daná výmenná transakcia nekomerčný charakter, alebo (b) nemožno spoľahlivo určiť reálnu hodnotu ani získaného ani poskytnutého majetku. Získaná položka sa týmto spôsobom oceňuje aj vtedy, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaná položka majetku neoceňuje v reálnej hodnote, určí sa jej obstarávacia cena na základe účtovnej hodnoty poskytnutého majetku.

| 25. | Pri určení toho, či má daná výmenná transakcia komerčný charakter, vychádza jednotka z predpokladaného rozsahu zmeny jej budúcich peňažných tokov v dôsledku tejto transakcie. Daná výmenná transakcia má komerčný charakter vtedy, ak:






  a) | sa konfigurácia peňažných tokov (riziko, časový priebeh a suma) získaného majetku líši od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku;
  alebo |
| --- | --- | --- |

25.

Pri určení toho, či má daná výmenná transakcia komerčný charakter, vychádza jednotka z predpokladaného rozsahu zmeny jej budúcich peňažných tokov v dôsledku tejto transakcie. Daná výmenná transakcia má komerčný charakter vtedy, ak:

a)

sa konfigurácia peňažných tokov (riziko, časový priebeh a suma) získaného majetku líši od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku;

alebo

| (b) | je dôsledkom výmeny zmena špecifickej hodnoty tej časti činností jednotky, ktorých sa týka transakcia;
  a |
| --- | --- |

(b)

je dôsledkom výmeny zmena špecifickej hodnoty tej časti činností jednotky, ktorých sa týka transakcia;

a

| (c) | je rozdiel v zmysle bodu (a) alebo (b) vo vzťahu k reálnej hodnote vymeneného majetku významný. |
| --- | --- |

(c)

je rozdiel v zmysle bodu (a) alebo (b) vo vzťahu k reálnej hodnote vymeneného majetku významný.

Za účelom určenia, či má daná výmenná transakcia komerčný charakter, musí špecifická hodnota tej časti činností jednotky, ktorých sa týka transakcia, zodpovedať peňažným tokom po zdanení. Výsledok týchto analýz je natoľko jednoznačný, že jednotka nemusí v tejto súvislosti vykonávať ďalšie podrobné výpočty.

| 26. | Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú žiadne porovnateľné trhové transakcie, možno spoľahlivo oceniť vtedy, ak (a) pre majetok neexistuje významný rozptyl v odhadoch jeho reálnej hodnoty, alebo (b) je možné pravdepodobnosť rôznych odhadov reálne vyhodnotiť a použiť pri odhade reálnej hodnoty. Ak môže jednotka spoľahlivo určiť reálnu hodnotu či už získaného alebo poskytnutého majetku, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny získaného majetku reálna hodnota poskytnutého majetku, pokiaľ je reálna hodnota získaného majetku oveľa evidentnejšia. |
| --- | --- |

26.

Reálnu hodnotu majetku, pre ktorý neexistujú žiadne porovnateľné trhové transakcie, možno spoľahlivo oceniť vtedy, ak (a) pre majetok neexistuje významný rozptyl v odhadoch jeho reálnej hodnoty, alebo (b) je možné pravdepodobnosť rôznych odhadov reálne vyhodnotiť a použiť pri odhade reálnej hodnoty. Ak môže jednotka spoľahlivo určiť reálnu hodnotu či už získaného alebo poskytnutého majetku, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny získaného majetku reálna hodnota poskytnutého majetku, pokiaľ je reálna hodnota získaného majetku oveľa evidentnejšia.

| 27. | Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení v držbe nájomcu v rámci finančného lízingu sa určuje v súlade s IAS 17 Lízingy. |
| --- | --- |

27.

Obstarávacia cena položky nehnuteľností, strojov a zariadení v držbe nájomcu v rámci finančného lízingu sa určuje v súlade s IAS 17 Lízingy.

| 28. | Účtovnú hodnotu položky nehnuteľností, strojov a zariadení možno znížiť štátnymi dotáciami v súlade s IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

28.

Účtovnú hodnotu položky nehnuteľností, strojov a zariadení možno znížiť štátnymi dotáciami v súlade s IAS 20 Účtovanie štátnych dotácií a zverejňovanie štátnej pomoci.

OCENENIE PO VYKÁZANÍ

| 29. | Jednotka uplatňuje ako svoju účtovnú metódu buď nákladový model, v zmysle odseku 30, alebo preceňovací model v zmysle odseku 31 a uplatní túto metódu na celú triedu nehnuteľností, strojov a zariadení. |
| --- | --- |

29.

Jednotka uplatňuje ako svoju účtovnú metódu buď nákladový model, v zmysle odseku 30, alebo preceňovací model v zmysle odseku 31 a uplatní túto metódu na celú triedu nehnuteľností, strojov a zariadení.

Nákladový model

| 30. | Položka nehnuteľností, strojov a zariadení po vykázaní ako majetok je zaúčtovaná vo svojej obstarávacej cene zníženej o prípadné akumulované odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

30.

Položka nehnuteľností, strojov a zariadení po vykázaní ako majetok je zaúčtovaná vo svojej obstarávacej cene zníženej o prípadné akumulované odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty.

Preceňovací model

| 31. | Položka nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorých reálnu hodnotu je možné spoľahlivo oceniť, je po vykázaní ako majetok zaúčtovaná v precenenej hodnote, ktorá zodpovedá jej reálnej hodnote k dátumu precenenia zníženej o všetky následné akumulované odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty. Precenenia sú vykonávané v pravidelných intervaloch tak, aby sa účtovná hodnota významne neodlišovala od hodnoty, ktorá by bola určená na základe reálnej hodnoty k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

31.

Položka nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorých reálnu hodnotu je možné spoľahlivo oceniť, je po vykázaní ako majetok zaúčtovaná v precenenej hodnote, ktorá zodpovedá jej reálnej hodnote k dátumu precenenia zníženej o všetky následné akumulované odpisy a akumulované straty zo zníženia hodnoty. Precenenia sú vykonávané v pravidelných intervaloch tak, aby sa účtovná hodnota významne neodlišovala od hodnoty, ktorá by bola určená na základe reálnej hodnoty k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 32. | Reálna hodnota pozemkov a budov sa zvyčajne určuje na základe údajov trhu formou posudkov, ktoré zvyčajne vykonávajú profesionálni odhadcovia. Reálna hodnota položiek strojov a zariadení je obvykle ich posudkom určená trhová cena. |
| --- | --- |

32.

Reálna hodnota pozemkov a budov sa zvyčajne určuje na základe údajov trhu formou posudkov, ktoré zvyčajne vykonávajú profesionálni odhadcovia. Reálna hodnota položiek strojov a zariadení je obvykle ich posudkom určená trhová cena.

| 33. | Ak neexistujú trhové údaje, na základe ktorých by bolo možné určiť reálnu hodnotu z dôvodu osobitného charakteru nehnuteľností, strojov a zariadení a položka zvyčajne nie je predmetom predaja s výnimkou prípadov ako časti pokračujúceho podnikania, môže jednotka na určenie reálnej hodnoty použiť výnosovú metódu alebo metódu odpisovania nákladov na obnovu. |
| --- | --- |

33.

Ak neexistujú trhové údaje, na základe ktorých by bolo možné určiť reálnu hodnotu z dôvodu osobitného charakteru nehnuteľností, strojov a zariadení a položka zvyčajne nie je predmetom predaja s výnimkou prípadov ako časti pokračujúceho podnikania, môže jednotka na určenie reálnej hodnoty použiť výnosovú metódu alebo metódu odpisovania nákladov na obnovu.

| 34. | Intervaly, v ktorých je potrebné vykonávať prehodnotenia, závisia od zmien reálnych hodnôt položiek nehnuteľností, strojov a zariadení. Keď sa reálna hodnota preceneného majetku významne líši od jeho účtovnej hodnoty, je potrebné ďalšie precenenie. Pre niektoré položky nehnuteľností, strojov a zariadení môžu byť typické významné a náhle zmeny reálnej hodnoty, v dôsledku čoho môže byť potrebné vykonávať každoročné precenenie. Takéto časté precenenia nie sú potrebné pre tie položky nehnuteľností, strojov a zariadení, u ktorých dochádza len k nevýznamným zmenám reálnej hodnoty. V podobných prípadoch zvyčajne stačí vykonávať precenenia napríklad raz za tri až päť rokov. |
| --- | --- |

34.

Intervaly, v ktorých je potrebné vykonávať prehodnotenia, závisia od zmien reálnych hodnôt položiek nehnuteľností, strojov a zariadení. Keď sa reálna hodnota preceneného majetku významne líši od jeho účtovnej hodnoty, je potrebné ďalšie precenenie. Pre niektoré položky nehnuteľností, strojov a zariadení môžu byť typické významné a náhle zmeny reálnej hodnoty, v dôsledku čoho môže byť potrebné vykonávať každoročné precenenie. Takéto časté precenenia nie sú potrebné pre tie položky nehnuteľností, strojov a zariadení, u ktorých dochádza len k nevýznamným zmenám reálnej hodnoty. V podobných prípadoch zvyčajne stačí vykonávať precenenia napríklad raz za tri až päť rokov.

| 35. | Pri preceňovaní položky nehnuteľností, strojov a zariadení sú všetky akumulované odpisy k dátumu precenenia:






  (a) | buď prehodnotené pomerne so zmenou hrubej účtovnej hodnoty majetku tak, aby sa účtovná hodnota majetku po precenení rovnala precenenej hodnote; Táto metóda sa často používa pri preceňovaní majetku na základe indexu na odpísané náklady na ich obnovu. |
| --- | --- | --- |

35.

Pri preceňovaní položky nehnuteľností, strojov a zariadení sú všetky akumulované odpisy k dátumu precenenia:

(a)

buď prehodnotené pomerne so zmenou hrubej účtovnej hodnoty majetku tak, aby sa účtovná hodnota majetku po precenení rovnala precenenej hodnote; Táto metóda sa často používa pri preceňovaní majetku na základe indexu na odpísané náklady na ich obnovu.

| (b) | eliminované voči hrubej účtovnej hodnote majetku a výsledná čistá suma sa prehodnotí ako precenená hodnota majetku. Táto metóda sa často využíva pre budovy. |
| --- | --- |

(b)

eliminované voči hrubej účtovnej hodnote majetku a výsledná čistá suma sa prehodnotí ako precenená hodnota majetku. Táto metóda sa často využíva pre budovy.

Suma úpravy na základe prehodnotenia alebo eliminácie akumulovaných odpisov tvorí časť zvýšenia alebo zníženia účtovnej hodnoty, ktorá sa účtuje v súlade s odsekmi 39 a 40.

| 36. | Pri preceňovaní položky nehnuteľností, strojov a zariadení je potrebné prehodnotiť celú triedu nehnuteľností, strojov a zariadení, do ktorej majetok patrí. |
| --- | --- |

36.

Pri preceňovaní položky nehnuteľností, strojov a zariadení je potrebné prehodnotiť celú triedu nehnuteľností, strojov a zariadení, do ktorej majetok patrí.

| 37. | Trieda nehnuteľností, strojov a zariadení je zoskupenie majetku podobného charakteru a použitia pri činnostiach jednotky. Nasledujú príklady samostatných tried nehnuteľností, strojov a zariadení sú:






  (a) | pozemky |
| --- | --- | --- |

37.

Trieda nehnuteľností, strojov a zariadení je zoskupenie majetku podobného charakteru a použitia pri činnostiach jednotky. Nasledujú príklady samostatných tried nehnuteľností, strojov a zariadení sú:

(a)

pozemky

| (b) | pozemky a budovy; |
| --- | --- |

(b)

pozemky a budovy;

| (c) | stroje; |
| --- | --- |

(c)

stroje;

| (d) | lode; |
| --- | --- |

(d)

lode;

| (e) | lietadlá; |
| --- | --- |

(e)

lietadlá;

| (f) | motorové vozidlá; |
| --- | --- |

(f)

motorové vozidlá;

| (g) | nábytok a inventár;
  a |
| --- | --- |

(g)

nábytok a inventár;

a

| (h) | kancelárske zariadenia. |
| --- | --- |

(h)

kancelárske zariadenia.

| 38. | Položky v danej triede nehnuteľností, strojov a zariadení sa preceňujú súčasne, aby sa predišlo výberovému preceňovaniu a vykazovaniu súm v účtovnej závierke predstavujúcich zmes obstarávacích cien a hodnôt k rôznym dátumom. Majetková trieda však môže byť precenená aj na pohyblivom základe, za predpokladu, že precenenie celej majetkovej triedy bude ukončené v krátkom časovom rozmedzí, a že sa precenenia pravidelne aktualizujú. |
| --- | --- |

38.

Položky v danej triede nehnuteľností, strojov a zariadení sa preceňujú súčasne, aby sa predišlo výberovému preceňovaniu a vykazovaniu súm v účtovnej závierke predstavujúcich zmes obstarávacích cien a hodnôt k rôznym dátumom. Majetková trieda však môže byť precenená aj na pohyblivom základe, za predpokladu, že precenenie celej majetkovej triedy bude ukončené v krátkom časovom rozmedzí, a že sa precenenia pravidelne aktualizujú.

| 39. | Ak sa zvýši účtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia, toto zvýšenie je pripísané priamo vlastnému imaniu pod nadpisom prebytkov z prehodnotenia. Zvýšenie je však potrebné vykázať v zisku a strate v rozsahu, v ktorom dochádza k zrušeniu zníženia majetku, ktorý bol predtým vykázaný v zisku alebo strate. |
| --- | --- |

39.

Ak sa zvýši účtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia, toto zvýšenie je pripísané priamo vlastnému imaniu pod nadpisom prebytkov z prehodnotenia. Zvýšenie je však potrebné vykázať v zisku a strate v rozsahu, v ktorom dochádza k zrušeniu zníženia majetku, ktorý bol predtým vykázaný v zisku alebo strate.

| 40. | Ak sa účtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia zníži, toto zníženie sa vykazuje v zisku alebo strate. Toto zníženie je však odpísané priamo z vlastného imania ako prebytok z prehodnotenia vo výške úverového zostatku prebytku z prehodnotenia ohľadom daného majetku. |
| --- | --- |

40.

Ak sa účtovná hodnota majetku v dôsledku precenenia zníži, toto zníženie sa vykazuje v zisku alebo strate. Toto zníženie je však odpísané priamo z vlastného imania ako prebytok z prehodnotenia vo výške úverového zostatku prebytku z prehodnotenia ohľadom daného majetku.

| 41. | Prebytok z prehodnotenia položky nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorý je zahrnutý do vlastného imania, možno previesť do nerozdelených ziskov po ukončení vykazovania majetku. To môže znamenať prevedenie prebytku v plnej výške pri vyňatí alebo vyradení majetku. Časť tohto prebytku však možno previesť aj vtedy, ak jednotka daný majetok používa. V takom prípade zodpovedá suma prevedeného prebytku rozdielu medzi odpisom vychádzajúcim z precenenej účtovnej hodnoty majetku a odpisom vychádzajúcim z pôvodnej obstarávacej ceny majetku. Prevody z prebytku z precenenia do nerozdelených ziskov sa nevykonávajú cez zisk alebo stratu. |
| --- | --- |

41.

Prebytok z prehodnotenia položky nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorý je zahrnutý do vlastného imania, možno previesť do nerozdelených ziskov po ukončení vykazovania majetku. To môže znamenať prevedenie prebytku v plnej výške pri vyňatí alebo vyradení majetku. Časť tohto prebytku však možno previesť aj vtedy, ak jednotka daný majetok používa. V takom prípade zodpovedá suma prevedeného prebytku rozdielu medzi odpisom vychádzajúcim z precenenej účtovnej hodnoty majetku a odpisom vychádzajúcim z pôvodnej obstarávacej ceny majetku. Prevody z prebytku z precenenia do nerozdelených ziskov sa nevykonávajú cez zisk alebo stratu.

| 42. | Účinky daní na prípadný zisk z precenenia nehnuteľností, strojov a zariadení sú vykazované a zverejňované v súlade s IAS 12 Dane z príjmu. |
| --- | --- |

42.

Účinky daní na prípadný zisk z precenenia nehnuteľností, strojov a zariadení sú vykazované a zverejňované v súlade s IAS 12 Dane z príjmu.

Odpisovanie

| 43. | Všetky súčasti položky nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorej obstarávacia cena tvorí významnú časť celkovej obstarávacej ceny položky, sa odpisujú osobitne. |
| --- | --- |

43.

Všetky súčasti položky nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorej obstarávacia cena tvorí významnú časť celkovej obstarávacej ceny položky, sa odpisujú osobitne.

| 44. | Sumu, v ktorej bola pôvodne vykázaná položka nehnuteľností, strojov a zariadení, rozvrhne jednotka na ich významné časti a tieto časti následne osobitne odpíše. Napríklad môže byť vhodné osobitne odpisovať kostru a motor lietadla nezávisle od toho, či sú vlastnené alebo sú predmetom finančného lízingu. |
| --- | --- |

44.

Sumu, v ktorej bola pôvodne vykázaná položka nehnuteľností, strojov a zariadení, rozvrhne jednotka na ich významné časti a tieto časti následne osobitne odpíše. Napríklad môže byť vhodné osobitne odpisovať kostru a motor lietadla nezávisle od toho, či sú vlastnené alebo sú predmetom finančného lízingu.

| 45. | Významná časť položky nehnuteľností, strojov a zariadení môže mať rovnakú dobu použiteľnosti a môže sa na ňu vzťahovať rovnaká metóda odpisovania ako na inú významnú časť rovnakej položky. Pri výpočte odpisových nákladov možno takéto časti zoskupovať. |
| --- | --- |

45.

Významná časť položky nehnuteľností, strojov a zariadení môže mať rovnakú dobu použiteľnosti a môže sa na ňu vzťahovať rovnaká metóda odpisovania ako na inú významnú časť rovnakej položky. Pri výpočte odpisových nákladov možno takéto časti zoskupovať.

| 46. | Ak jednotka odpisuje určitú časť položky nehnuteľností, strojov a zariadení osobitne, osobitne odpisuje tiež zvyšok danej položky. Tento zvyšok tvoria tie časti položky, ktoré sú jednotlivo nevýznamné. Ak sa na tieto časti vzťahujú rôzne očakávania zo strany jednotky, je ich potrebné odpisovať spôsobom, ktorý čo najvernejšie reprezentuje predpokladaný režim spotreby a/alebo dobu životnosti týchto častí. |
| --- | --- |

46.

Ak jednotka odpisuje určitú časť položky nehnuteľností, strojov a zariadení osobitne, osobitne odpisuje tiež zvyšok danej položky. Tento zvyšok tvoria tie časti položky, ktoré sú jednotlivo nevýznamné. Ak sa na tieto časti vzťahujú rôzne očakávania zo strany jednotky, je ich potrebné odpisovať spôsobom, ktorý čo najvernejšie reprezentuje predpokladaný režim spotreby a/alebo dobu životnosti týchto častí.

| 47. | Jednotka môže osobitne odpisovať aj tú časť položky, ktorej obstarávacia cena netvorí významnú časť celkovej obstarávacej ceny položky |
| --- | --- |

47.

Jednotka môže osobitne odpisovať aj tú časť položky, ktorej obstarávacia cena netvorí významnú časť celkovej obstarávacej ceny položky

| 48. | Odpisové náklady za každé obdobie je vykazované v zisku alebo strate, s výnimkou prípadov, ak je zahrnutý do účtovnej hodnoty iného majetku. |
| --- | --- |

48.

Odpisové náklady za každé obdobie je vykazované v zisku alebo strate, s výnimkou prípadov, ak je zahrnutý do účtovnej hodnoty iného majetku.

| 49. | Odpisový náklad za obdobie sa zvyčajne vykazuje ako zisk alebo strata. Niekedy sú však budúce ekonomické úžitky zahrnuté v majetku spotrebované na tvorbu iného majetku. V takom prípade predstavuje odpisový náklad súčasť obstarávacej ceny iného majetku a je zahrnutý do jeho účtovnej hodnoty. Napríklad odpisovanie výrobných strojov a zariadení sa zahrnie do nákladov na premenu zásob (pozri IAS 2). Podobne odpis nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sa využívajú pri vývojových činnostiach, možno zahrnúť do obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý sa vykazuje v súlade s IAS 38 Nehmotný majetok. |
| --- | --- |

49.

Odpisový náklad za obdobie sa zvyčajne vykazuje ako zisk alebo strata. Niekedy sú však budúce ekonomické úžitky zahrnuté v majetku spotrebované na tvorbu iného majetku. V takom prípade predstavuje odpisový náklad súčasť obstarávacej ceny iného majetku a je zahrnutý do jeho účtovnej hodnoty. Napríklad odpisovanie výrobných strojov a zariadení sa zahrnie do nákladov na premenu zásob (pozri IAS 2). Podobne odpis nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sa využívajú pri vývojových činnostiach, možno zahrnúť do obstarávacej ceny nehmotného majetku, ktorý sa vykazuje v súlade s IAS 38 Nehmotný majetok.

Odpisovateľná suma a doba odpisovania

| 50. | Odpisovateľnú sumu majetku je potrebné rozvrhnúť na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe. |
| --- | --- |

50.

Odpisovateľnú sumu majetku je potrebné rozvrhnúť na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe.

| 51. | Reziduálna hodnota a doba použiteľnosti majetku by sa mali preverovať najmenej na konci každého finančného roka, a ak sa očakávané hodnoty líšia od predchádzajúcich odhadov, účtuje sa suma alebo sumy tohto rozdielu ako zmena v účtovnom odhade v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. |
| --- | --- |

51.

Reziduálna hodnota a doba použiteľnosti majetku by sa mali preverovať najmenej na konci každého finančného roka, a ak sa očakávané hodnoty líšia od predchádzajúcich odhadov, účtuje sa suma alebo sumy tohto rozdielu ako zmena v účtovnom odhade v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby.

| 52. | Odpisovanie sa vykazuje aj vtedy, ak je reálna hodnota majetku vyššia ako jeho účtovná hodnota, pokiaľ jeho účtovnú hodnoty neprevyšuje jeho reziduálna hodnota. Oprava a údržba majetku nevylučuje jeho odpisovanie. |
| --- | --- |

52.

Odpisovanie sa vykazuje aj vtedy, ak je reálna hodnota majetku vyššia ako jeho účtovná hodnota, pokiaľ jeho účtovnú hodnoty neprevyšuje jeho reziduálna hodnota. Oprava a údržba majetku nevylučuje jeho odpisovanie.

| 53. | Odpisovateľná suma majetku sa stanoví po odpočítaní jeho reziduálnej hodnoty. V praxi je reziduálna hodnota majetku často nevýznamná, a preto netvorí pri výpočte odpisovateľnej hodnoty významnú položku. |
| --- | --- |

53.

Odpisovateľná suma majetku sa stanoví po odpočítaní jeho reziduálnej hodnoty. V praxi je reziduálna hodnota majetku často nevýznamná, a preto netvorí pri výpočte odpisovateľnej hodnoty významnú položku.

| 54. | Reziduálna hodnota majetku sa môže zvýšiť na sumu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako jeho účtovná hodnota. V takom prípade sa účtuje odpisový náklad majetku v nulovej hodnote dovtedy, kým sa jeho reziduálna hodnota nezníži na sumu nižšiu ako účtovná hodnota majetku. |
| --- | --- |

54.

Reziduálna hodnota majetku sa môže zvýšiť na sumu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako jeho účtovná hodnota. V takom prípade sa účtuje odpisový náklad majetku v nulovej hodnote dovtedy, kým sa jeho reziduálna hodnota nezníži na sumu nižšiu ako účtovná hodnota majetku.

| 55. | Odpisovanie majetku sa začína vtedy, ak je sprístupnený na používanie, t.j. s presunom na miesto a dokončením jeho premeny do stavu, ktorý je potrebný na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu. Odpisovanie majetku sa končí ukončením jeho vykazovania. To znamená, že odpisovanie majetku sa nekončí, ak sa nevyužíva, ani na základe jeho vyňatia z aktívneho používania a držania na vyradenie a to až dovtedy, kým sa majetok v plnej výške neodpíše. Pri uplatňovaní metód odpisovania sa však v prípade, že sa nevyrába, môže odpisový náklad rovnať nule. |
| --- | --- |

55.

Odpisovanie majetku sa začína vtedy, ak je sprístupnený na používanie, t.j. s presunom na miesto a dokončením jeho premeny do stavu, ktorý je potrebný na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu. Odpisovanie majetku sa končí ukončením jeho vykazovania. To znamená, že odpisovanie majetku sa nekončí, ak sa nevyužíva, ani na základe jeho vyňatia z aktívneho používania a držania na vyradenie a to až dovtedy, kým sa majetok v plnej výške neodpíše. Pri uplatňovaní metód odpisovania sa však v prípade, že sa nevyrába, môže odpisový náklad rovnať nule.

| 56. | Budúce ekonomické úžitky spájajúce sa s majetkom sú založené predovšetkým na využívaní tohto majetku jednotkou. Niektoré faktory, ako je technické alebo komerčné zastaranie a fyzické opotrebenie počas doby, keď sa majetok nevyužíva, však majú často za následok znížené ekonomické úžitky z majetku v porovnaní s očakávaniami. Následne, pri určovaní doby použiteľnosti majetku je potrebné zohľadniť všetky nasledujúce faktory:






  (a) | očakávané využitie majetku. Toto využitie je dané očakávanou kapacitou alebo fyzickým výstupom z majetku. |
| --- | --- | --- |

56.

Budúce ekonomické úžitky spájajúce sa s majetkom sú založené predovšetkým na využívaní tohto majetku jednotkou. Niektoré faktory, ako je technické alebo komerčné zastaranie a fyzické opotrebenie počas doby, keď sa majetok nevyužíva, však majú často za následok znížené ekonomické úžitky z majetku v porovnaní s očakávaniami. Následne, pri určovaní doby použiteľnosti majetku je potrebné zohľadniť všetky nasledujúce faktory:

(a)

očakávané využitie majetku. Toto využitie je dané očakávanou kapacitou alebo fyzickým výstupom z majetku.

| (b) | očakávané fyzické opotrebenie, ktoré závisí od prevádzkových faktorov ako je počet pracovných zmien, počas ktorých sa majetok používa a režim údržby a opráv ako aj úroveň údržby a starostlivosti o majetok v čase, keď sa nevyužíva. |
| --- | --- |

(b)

očakávané fyzické opotrebenie, ktoré závisí od prevádzkových faktorov ako je počet pracovných zmien, počas ktorých sa majetok používa a režim údržby a opráv ako aj úroveň údržby a starostlivosti o majetok v čase, keď sa nevyužíva.

| (c) | technické alebo komerčné zastaranie vyplývajúce zo zmien alebo vylepšení vo výrobe alebo zo zmeny v dopyte po výrobku na trhu alebo z výstupu servisu majetku. |
| --- | --- |

(c)

technické alebo komerčné zastaranie vyplývajúce zo zmien alebo vylepšení vo výrobe alebo zo zmeny v dopyte po výrobku na trhu alebo z výstupu servisu majetku.

| (d) | zo zákona vyplývajúce alebo podobné obmedzenia týkajúce sa spôsobu používania majetku, ako napríklad dátumy splatnosti príslušných lízingov. |
| --- | --- |

(d)

zo zákona vyplývajúce alebo podobné obmedzenia týkajúce sa spôsobu používania majetku, ako napríklad dátumy splatnosti príslušných lízingov.

| 57. | Doba použiteľnosti majetku sa definuje na základe očakávanej užitočnosti majetku pre jednotku. Zásady riadenia majetku jednotky môžu zahŕňať jeho vyradenie po stanovenej dobe alebo po spotrebovaní určitej časti budúcich ekonomických úžitkov, ktoré sa s majetkom spájajú. Doba použiteľnosti majetku môže byť preto kratšia ako jeho ekonomická životnosť. Odhad doby použiteľnosti majetku je vecou posúdenia založeného na skúsenostiach jednotky s podobným majetkom. |
| --- | --- |

57.

Doba použiteľnosti majetku sa definuje na základe očakávanej užitočnosti majetku pre jednotku. Zásady riadenia majetku jednotky môžu zahŕňať jeho vyradenie po stanovenej dobe alebo po spotrebovaní určitej časti budúcich ekonomických úžitkov, ktoré sa s majetkom spájajú. Doba použiteľnosti majetku môže byť preto kratšia ako jeho ekonomická životnosť. Odhad doby použiteľnosti majetku je vecou posúdenia založeného na skúsenostiach jednotky s podobným majetkom.

| 58. | Pozemky a budovy predstavujú samostatný majetok a účtujú sa samostatne, a to aj vtedy, ak boli získané spolu. Pozemky majú, s určitými výnimkami, ako sú kameňolomy a plochy určené na zriadenie skládok odpadov, neobmedzenú dobu použiteľnosti, a preto sa neodpisujú. Budovy majú obmedzenú dobu použiteľnosti, a preto predstavujú odpisovateľný majetok. Zvýšenie hodnoty pozemku, na ktorom stojí budova, nemá vplyv na stanovenie odpisovateľnej sumy budovy. |
| --- | --- |

58.

Pozemky a budovy predstavujú samostatný majetok a účtujú sa samostatne, a to aj vtedy, ak boli získané spolu. Pozemky majú, s určitými výnimkami, ako sú kameňolomy a plochy určené na zriadenie skládok odpadov, neobmedzenú dobu použiteľnosti, a preto sa neodpisujú. Budovy majú obmedzenú dobu použiteľnosti, a preto predstavujú odpisovateľný majetok. Zvýšenie hodnoty pozemku, na ktorom stojí budova, nemá vplyv na stanovenie odpisovateľnej sumy budovy.

| 59. | Ak obstarávacia cena pozemkov zahŕňa náklady na vyčistenie, odvoz materiálu a sanáciu plôch, odpisuje sa táto časť obstarávacej ceny počas doby prospechu, ktorý vzniká z týchto nákladov. V niektorých prípadoch môže mať obmedzenú dobu použiteľnosti aj samotný pozemok. V takých prípadoch je odpisovaný spôsobom, ktorý odráža očakávané úžitky z tohto pozemku. |
| --- | --- |

59.

Ak obstarávacia cena pozemkov zahŕňa náklady na vyčistenie, odvoz materiálu a sanáciu plôch, odpisuje sa táto časť obstarávacej ceny počas doby prospechu, ktorý vzniká z týchto nákladov. V niektorých prípadoch môže mať obmedzenú dobu použiteľnosti aj samotný pozemok. V takých prípadoch je odpisovaný spôsobom, ktorý odráža očakávané úžitky z tohto pozemku.

Metóda odpisovania

| 60. | Použitá metóda odpisovania odráža spôsob, akým jednotka spotrebuje budúce ekonomické úžitky z majetku. |
| --- | --- |

60.

Použitá metóda odpisovania odráža spôsob, akým jednotka spotrebuje budúce ekonomické úžitky z majetku.

| 61. | Použitá metóda odpisovania danej položky majetku by sa mala preverovať najmenej na konci každého finančného roka, a pokiaľ sa výrazne zmenil očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku, je potrebné zmeniť metódu tak, aby odrážala túto zmenu režimu spotreby. Takáto zmeny sa účtujú ako zmena v účtovnom odhade v zmysle IAS 8. |
| --- | --- |

61.

Použitá metóda odpisovania danej položky majetku by sa mala preverovať najmenej na konci každého finančného roka, a pokiaľ sa výrazne zmenil očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku, je potrebné zmeniť metódu tak, aby odrážala túto zmenu režimu spotreby. Takáto zmeny sa účtujú ako zmena v účtovnom odhade v zmysle IAS 8.

| 62. | Na rozvrhnutie odpisovateľnej hodnoty majetku na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe existujú rôzne metódy odpisovania. Tieto metódy zahŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchleného odpisovania a metódu výrobných jednotiek. Pri lineárnej metóde odpisovania sú náklady počas doby použiteľnosti konštantné za predpokladu, že sa nemení reziduálna hodnota majetku. Pri metóde zrýchleného odpisovania sa náklady počas doby použiteľnosti majetku postupne znižujú. Pri metóde výrobných jednotiek je výška nákladov daná predpokladaným využitím alebo výstupom. Pri výbere metódy odpisovania jednotka zohľadňuje tú, ktorá najlepšie odráža predpokladaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku Zvolenú metódu odpisovania je potrebné uplatňovať konzistentne od obdobia k obdobiu, s výnimkou prípadov, ak sa zmení očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov. |
| --- | --- |

62.

Na rozvrhnutie odpisovateľnej hodnoty majetku na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe existujú rôzne metódy odpisovania. Tieto metódy zahŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchleného odpisovania a metódu výrobných jednotiek. Pri lineárnej metóde odpisovania sú náklady počas doby použiteľnosti konštantné za predpokladu, že sa nemení reziduálna hodnota majetku. Pri metóde zrýchleného odpisovania sa náklady počas doby použiteľnosti majetku postupne znižujú. Pri metóde výrobných jednotiek je výška nákladov daná predpokladaným využitím alebo výstupom. Pri výbere metódy odpisovania jednotka zohľadňuje tú, ktorá najlepšie odráža predpokladaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku Zvolenú metódu odpisovania je potrebné uplatňovať konzistentne od obdobia k obdobiu, s výnimkou prípadov, ak sa zmení očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov.

Zníženie hodnoty

| 63. | Pri analýze, či došlo k zníženiu hodnoty položky nehnuteľností, strojov a zariadení, sa uplatňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Uvedený štandard vysvetľuje, ako jednotka preveruje účtovnú hodnotu svojho majetku, ako určuje spätne získateľnú sumu majetku, a kedy vykazuje alebo zrušuje vykazovanie straty zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

63.

Pri analýze, či došlo k zníženiu hodnoty položky nehnuteľností, strojov a zariadení, sa uplatňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Uvedený štandard vysvetľuje, ako jednotka preveruje účtovnú hodnotu svojho majetku, ako určuje spätne získateľnú sumu majetku, a kedy vykazuje alebo zrušuje vykazovanie straty zo zníženia hodnoty.

| 64. | IAS 22 Podnikové kombinácie vysvetľuje spôsob účtovania straty zo zníženia hodnoty vykázanej pred koncom prvého ročného účtovného obdobia, ktoré začína po podnikovej kombinácii, ktorá predstavuje akvizíciu. |
| --- | --- |

64.

IAS 22 Podnikové kombinácie vysvetľuje spôsob účtovania straty zo zníženia hodnoty vykázanej pred koncom prvého ročného účtovného obdobia, ktoré začína po podnikovej kombinácii, ktorá predstavuje akvizíciu.

Kompenzácia za zníženie hodnoty

| 65. | Kompenzácia od tretích osôb za položky nehnuteľností, strojov a zariadení, u ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli poskytnuté, je zahrnutá do zisku alebo straty ku dňu, kedy sa táto kompenzácia stane pohľadávkou. |
| --- | --- |

65.

Kompenzácia od tretích osôb za položky nehnuteľností, strojov a zariadení, u ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli poskytnuté, je zahrnutá do zisku alebo straty ku dňu, kedy sa táto kompenzácia stane pohľadávkou.

| 66. | Zníženie hodnoty alebo strata položiek nehnuteľností, strojov a zariadení, súvisiace reklamácie alebo kompenzačné platby od tretích osôb a následné nákupy alebo zhotovenie v rámci obnovy majetku sa považujú za samostatné hospodárske udalosti a účtujú sa samostatne nasledovným spôsobom:






  (a) | zníženia hodnoty položiek nehnuteľností, strojov a zariadení sa účtujú v súlade s IAS 36; |
| --- | --- | --- |

66.

Zníženie hodnoty alebo strata položiek nehnuteľností, strojov a zariadení, súvisiace reklamácie alebo kompenzačné platby od tretích osôb a následné nákupy alebo zhotovenie v rámci obnovy majetku sa považujú za samostatné hospodárske udalosti a účtujú sa samostatne nasledovným spôsobom:

(a)

zníženia hodnoty položiek nehnuteľností, strojov a zariadení sa účtujú v súlade s IAS 36;

| (b) | ukončenie vykazovania položiek nehnuteľností, strojov a zariadení na základe vyňatia alebo vyradenia sa určuje v súlade s týmto štandardom; |
| --- | --- |

(b)

ukončenie vykazovania položiek nehnuteľností, strojov a zariadení na základe vyňatia alebo vyradenia sa určuje v súlade s týmto štandardom;

| (c) | kompenzácie od tretích osôb za položky nehnuteľností, strojov a zariadení, u ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli poskytnuté, sa zahrnú do zisku alebo straty ku dňu, kedy sa daná kompenzácia stane pohľadávkou;
  a |
| --- | --- |

(c)

kompenzácie od tretích osôb za položky nehnuteľností, strojov a zariadení, u ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli poskytnuté, sa zahrnú do zisku alebo straty ku dňu, kedy sa daná kompenzácia stane pohľadávkou;

a

| (d) | obstarávacia cena položiek nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré boli rekonštruované, kúpené alebo zhotovené v rámci obnovy majetku, sa určuje v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

(d)

obstarávacia cena položiek nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré boli rekonštruované, kúpené alebo zhotovené v rámci obnovy majetku, sa určuje v súlade s týmto štandardom.

UKONČENIE VYKAZOVANIA

| 67. | U položky nehnuteľností, strojov a zariadení dôjde k ukončeniu vykazovania v jej účtovnej hodnote za nasledujúcich okolností:










  (a) | pri vyradení;



  alebo |
| --- | --- | --- |

67.

U položky nehnuteľností, strojov a zariadení dôjde k ukončeniu vykazovania v jej účtovnej hodnote za nasledujúcich okolností:

(a)

pri vyradení;

| (b) | ak sa s používaním ani vyradením danej položky nespájajú žiadne očakávané budúce ekonomické úžitky. |
| --- | --- |

(b)

ak sa s používaním ani vyradením danej položky nespájajú žiadne očakávané budúce ekonomické úžitky.

| 68. | Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa zahrnie do zisku alebo straty k dátumu ukončenia vykazovania danej položky (ak IAS 17, v súvislosti s predajom a spätným lízingom, nevyžaduje inak). Zisky v tejto súvislosti sa neklasifikujú ako výnos. |
| --- | --- |

68.

Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa zahrnie do zisku alebo straty k dátumu ukončenia vykazovania danej položky (ak IAS 17, v súvislosti s predajom a spätným lízingom, nevyžaduje inak). Zisky v tejto súvislosti sa neklasifikujú ako výnos.

| 69. | K vyradeniu položky nehnuteľností, strojov a zariadení môže dôjsť rôznymi spôsobmi (napr. predajom, dohodou o finančnom lízingu alebo darovaním). Na určenie dátumu vyradenia položky sa vzťahujú kritériá vykazovania zisku z predaja tovaru v IAS 18 Výnos. Na vyradenie predajom a spätný lízing sa vzťahujú ustanovenia IAS 17. |
| --- | --- |

69.

K vyradeniu položky nehnuteľností, strojov a zariadení môže dôjsť rôznymi spôsobmi (napr. predajom, dohodou o finančnom lízingu alebo darovaním). Na určenie dátumu vyradenia položky sa vzťahujú kritériá vykazovania zisku z predaja tovaru v IAS 18 Výnos. Na vyradenie predajom a spätný lízing sa vzťahujú ustanovenia IAS 17.

| 70. | Ak jednotka, v zmysle zásady vykazovania v odseku 7, vykazuje náklady na obnovu častí položky nehnuteľností, strojov a zariadení v rámci účtovnej hodnoty tejto položky, ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenených častí nezávisle od toho, či boli tieto vymenené časti odpisované samostatne alebo nie. Ak jednotka nemôže určiť účtovnú hodnotu vymenenej časti, môže použiť ako indíciu obstarávacej ceny vymenenej časti v čase jej obstarania alebo zhotovenia náklady na obnovu majetku. |
| --- | --- |

70.

Ak jednotka, v zmysle zásady vykazovania v odseku 7, vykazuje náklady na obnovu častí položky nehnuteľností, strojov a zariadení v rámci účtovnej hodnoty tejto položky, ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenených častí nezávisle od toho, či boli tieto vymenené časti odpisované samostatne alebo nie. Ak jednotka nemôže určiť účtovnú hodnotu vymenenej časti, môže použiť ako indíciu obstarávacej ceny vymenenej časti v čase jej obstarania alebo zhotovenia náklady na obnovu majetku.

| 71. | Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa určuje ako rozdiel medzi prípadnými výslednými výnosmi z vyradenia a účtovnou hodnotou danej položky. |
| --- | --- |

71.

Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa určuje ako rozdiel medzi prípadnými výslednými výnosmi z vyradenia a účtovnou hodnotou danej položky.

| 72. | Pohľadávka na odmenu pri vyradení položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa prvotne vykáže v reálnej hodnote danej položky. Pri odloženej platbe za položku sa prijatá odmena prvotne vykáže v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi menovitou sumou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa vykazuje v zmysle IAS 18 ako výnos z úrokov, ktorý tak predstavuje efektívny výnos z pohľadávky. |
| --- | --- |

72.

Pohľadávka na odmenu pri vyradení položky nehnuteľností, strojov a zariadení sa prvotne vykáže v reálnej hodnote danej položky. Pri odloženej platbe za položku sa prijatá odmena prvotne vykáže v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi menovitou sumou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa vykazuje v zmysle IAS 18 ako výnos z úrokov, ktorý tak predstavuje efektívny výnos z pohľadávky.

ZVEREJŇOVANIE

| 73. | Pre každú triedu nehnuteľností, strojov a zariadení účtovná závierka zverejní:










  (a) | použitý oceňovací základ na určenie hrubej účtovnej hodnoty; |
| --- | --- | --- |

73.

Pre každú triedu nehnuteľností, strojov a zariadení účtovná závierka zverejní:

(a)

použitý oceňovací základ na určenie hrubej účtovnej hodnoty;

| (b) | použité metódy odpisovania; |
| --- | --- |

(b)

použité metódy odpisovania;

| (c) | doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby; |
| --- | --- |

(c)

doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby;

| (d) | hrubú účtovnú hodnotu a akumulované odpisy hmotného majetku (súhrnne s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k začiatku a ku koncu obdobia;



  a |
| --- | --- |

(d)

hrubú účtovnú hodnotu a akumulované odpisy hmotného majetku (súhrnne s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k začiatku a ku koncu obdobia;

| (e) | porovnanie účtovnej hodnoty k začiatku a ku koncu obdobia, zahŕňajúc:










  (i) | prírastky; |
| --- | --- | --- |

(e)

porovnanie účtovnej hodnoty k začiatku a ku koncu obdobia, zahŕňajúc:

(i)

prírastky;

| (ii) | vyradenia; |
| --- | --- |

(ii)

vyradenia;

| (iii) | akvizície cez podnikové kombinácie; |
| --- | --- |

(iii)

akvizície cez podnikové kombinácie;

| (iv) | zvýšenia alebo zníženia na základe precenení v zmysle odsekov 31, 39 a 40 a na základe strát zo zníženia hodnoty, ktoré boli vykázané alebo zrušené priamo vo vlastnom imaní v súlade s IAS 36; |
| --- | --- |

(iv)

zvýšenia alebo zníženia na základe precenení v zmysle odsekov 31, 39 a 40 a na základe strát zo zníženia hodnoty, ktoré boli vykázané alebo zrušené priamo vo vlastnom imaní v súlade s IAS 36;

| (v) | straty zo zníženia hodnoty vykázané v súlade s IAS 36 ako zisk alebo strata, |
| --- | --- |

(v)

straty zo zníženia hodnoty vykázané v súlade s IAS 36 ako zisk alebo strata,

| (vi) | straty zo zníženia hodnoty, ktoré boli v zmysle IAS 36 zrušené v zisku alebo strate; |
| --- | --- |

(vi)

straty zo zníženia hodnoty, ktoré boli v zmysle IAS 36 zrušené v zisku alebo strate;

| (vii) | odpisovanie; |
| --- | --- |

(vii)

odpisovanie;

| (viii) | výsledné výmenné rozdiely vyplývajúce z prevodu účtovnej závierky z funkčnej meny do inej meny prezentácie, vrátane prevodu zahraničnej prevádzky do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;



  a |
| --- | --- |

(viii)

výsledné výmenné rozdiely vyplývajúce z prevodu účtovnej závierky z funkčnej meny do inej meny prezentácie, vrátane prevodu zahraničnej prevádzky do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;

| (ix) | iné zmeny. |
| --- | --- |

(ix)

iné zmeny.

| 74. | V účtovnej závierke je tiež potrebné zverejniť:










  (a) | existenciu a sumy obmedzení vlastníckych práv, ako aj nehnuteľnosti, stroje a zariadenia založené ako ručenie za záväzky; |
| --- | --- | --- |

74.

V účtovnej závierke je tiež potrebné zverejniť:

(a)

existenciu a sumy obmedzení vlastníckych práv, ako aj nehnuteľnosti, stroje a zariadenia založené ako ručenie za záväzky;

| (b) | sumu výdavkov vykázaných v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení počas zhotovovania; |
| --- | --- |

(b)

sumu výdavkov vykázaných v účtovnej hodnote položky nehnuteľností, strojov a zariadení počas zhotovovania;

| (c) | sumu zmluvných záväzkov na akvizíciu nehnuteľností, strojov a zariadení;



  a |
| --- | --- |

(c)

sumu zmluvných záväzkov na akvizíciu nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (d) | ak to nie je osobitne zverejnené priamo vo výkaze ziskov a strát, sumu kompenzácie poskytnutej tretími osobami za položky nehnuteľností, strojov a zariadení zahrnuté v zisku alebo strate, u ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli poskytnuté. |
| --- | --- |

(d)

ak to nie je osobitne zverejnené priamo vo výkaze ziskov a strát, sumu kompenzácie poskytnutej tretími osobami za položky nehnuteľností, strojov a zariadení zahrnuté v zisku alebo strate, u ktorých došlo k zníženiu hodnoty, stratili sa alebo boli poskytnuté.

| 75. | Výber metódy odpisovania a odhad doby použiteľnosti majetku sú vecou posúdenia. Preto zverejnenie uplatňovaných metód a odhadovaných dôb použiteľnosti alebo odpisových sadzieb poskytuje používateľom účtovnej závierky informácie, ktoré im umožňujú posúdenie manažmentom uplatňovaných zásad a tiež ich porovnanie s inými jednotkami. V tejto súvislosti je ďalej potrebné zverejniť:






  (a) | odpisovanie za obdobie, či už vykazované v zisku alebo strate alebo ako súčasť obstarávacej ceny iného majetku;
  a |
| --- | --- | --- |

75.

Výber metódy odpisovania a odhad doby použiteľnosti majetku sú vecou posúdenia. Preto zverejnenie uplatňovaných metód a odhadovaných dôb použiteľnosti alebo odpisových sadzieb poskytuje používateľom účtovnej závierky informácie, ktoré im umožňujú posúdenie manažmentom uplatňovaných zásad a tiež ich porovnanie s inými jednotkami. V tejto súvislosti je ďalej potrebné zverejniť:

(a)

odpisovanie za obdobie, či už vykazované v zisku alebo strate alebo ako súčasť obstarávacej ceny iného majetku;

a

| (b) | sumu akumulovaných odpisov ku koncu obdobia. |
| --- | --- |

(b)

sumu akumulovaných odpisov ku koncu obdobia.

| 76. | V zmysle IAS 8 jednotka zverejní charakter a účinok zmeny v účtovnom odhade, ktorá má významný účinok v bežnom období, alebo pri ktorej sa očakáva, že bude mať účinok v nasledujúcich obdobiach. Pre nehnuteľnosti, stroje a zariadenia môže takéto zverejnenie vyplynúť zo zmien v odhadoch týkajúcich sa:






  (a) | reziduálnych hodnôt; |
| --- | --- | --- |

76.

V zmysle IAS 8 jednotka zverejní charakter a účinok zmeny v účtovnom odhade, ktorá má významný účinok v bežnom období, alebo pri ktorej sa očakáva, že bude mať účinok v nasledujúcich obdobiach. Pre nehnuteľnosti, stroje a zariadenia môže takéto zverejnenie vyplynúť zo zmien v odhadoch týkajúcich sa:

(a)

reziduálnych hodnôt;

| (b) | odhadovaných nákladov na demontáž, odstránenie alebo rekonštrukciu položiek nehnuteľností, strojov a zariadení; |
| --- | --- |

(b)

odhadovaných nákladov na demontáž, odstránenie alebo rekonštrukciu položiek nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (c) | doby použiteľnosti;
  a |
| --- | --- |

(c)

doby použiteľnosti;

a

| (d) | metód odpisovania. |
| --- | --- |

(d)

metód odpisovania.

| 77. | Ak sa položky nehnuteľností, strojov a zariadení vykazujú v precenených hodnotách, je potrebné zverejniť:










  (a) | dátum účinnosti precenenia; |
| --- | --- | --- |

77.

Ak sa položky nehnuteľností, strojov a zariadení vykazujú v precenených hodnotách, je potrebné zverejniť:

(a)

dátum účinnosti precenenia;

| (b) | či sa na precenení zúčastnil nezávislý odhadca; |
| --- | --- |

(b)

či sa na precenení zúčastnil nezávislý odhadca;

| (c) | použité metódy a významné predpoklady, z ktorých sa vychádzalo pri stanovení odhadov reálnych hodnôt položiek; |
| --- | --- |

(c)

použité metódy a významné predpoklady, z ktorých sa vychádzalo pri stanovení odhadov reálnych hodnôt položiek;

| (d) | do akej miery boli reálne hodnoty položiek určené priamo na základe zistiteľných cien na aktívnom trhu alebo na základe aktuálnych nezávislých trhových transakcií, alebo či boli odhadnuté s použitím iných techník oceňovania; |
| --- | --- |

(d)

do akej miery boli reálne hodnoty položiek určené priamo na základe zistiteľných cien na aktívnom trhu alebo na základe aktuálnych nezávislých trhových transakcií, alebo či boli odhadnuté s použitím iných techník oceňovania;

| (e) | účtovnú hodnota každej precenenej triedy nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorá by bola vykázaná, ak by sa majetok účtoval v súlade s nákladovým modelom;



  a |
| --- | --- |

(e)

účtovnú hodnota každej precenenej triedy nehnuteľností, strojov a zariadení, ktorá by bola vykázaná, ak by sa majetok účtoval v súlade s nákladovým modelom;

| (f) | prebytok z precenenia s uvedením zmeny za obdobie a všetky prípadné obmedzenia vzťahujúce sa na rozdelenie zostatku akcionárom. |
| --- | --- |

(f)

prebytok z precenenia s uvedením zmeny za obdobie a všetky prípadné obmedzenia vzťahujúce sa na rozdelenie zostatku akcionárom.

| 78. | Okrem informácií požadovaných v častiach (iv)-(vi) odseku 73, bod (e), zverejňuje jednotka informácie o znížení hodnoty nehnuteľností, strojov a zariadení v súlade s požiadavkami IAS 36. |
| --- | --- |

78.

Okrem informácií požadovaných v častiach (iv)-(vi) odseku 73, bod (e), zverejňuje jednotka informácie o znížení hodnoty nehnuteľností, strojov a zariadení v súlade s požiadavkami IAS 36.

| 79. | Pre používateľov účtovnej závierky môžu byť užitočné aj nasledujúce informácie:






  a) | účtovná hodnota dočasne nevyužitých nehnuteľností, strojov a zariadení; |
| --- | --- | --- |

79.

Pre používateľov účtovnej závierky môžu byť užitočné aj nasledujúce informácie:

a)

účtovná hodnota dočasne nevyužitých nehnuteľností, strojov a zariadení;

| (b) | hrubá účtovná hodnota všetkých plne odpísaných nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sa aj naďalej používajú; |
| --- | --- |

(b)

hrubá účtovná hodnota všetkých plne odpísaných nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sa aj naďalej používajú;

| (c) | účtovná hodnota nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sú vyňaté z aktívneho používania a sú držané na vyradenie;
  a |
| --- | --- |

(c)

účtovná hodnota nehnuteľností, strojov a zariadení, ktoré sú vyňaté z aktívneho používania a sú držané na vyradenie;

a

| (d) | pri použití nákladového modelu, reálna hodnota nehnuteľností, strojov a zariadení, ak sa významne líši od účtovnej hodnoty. |
| --- | --- |

(d)

pri použití nákladového modelu, reálna hodnota nehnuteľností, strojov a zariadení, ak sa významne líši od účtovnej hodnoty.

Jednotkám sa preto odporúča, aby zverejňovali aj tieto sumy.

PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 80. | Požiadavky odsekov 24-26 týkajúce sa prvotného ocenenia položky nehnuteľností, strojov a zariadení získanej výmennou transakciou majetku sa uplatňujú perspektívne len na budúce transakcie. |
| --- | --- |

80.

Požiadavky odsekov 24-26 týkajúce sa prvotného ocenenia položky nehnuteľností, strojov a zariadení získanej výmennou transakciou majetku sa uplatňujú perspektívne len na budúce transakcie.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 81. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnos. |
| --- | --- |

81.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnos.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

| 82. | Tento štandard nahrádza IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (revidovaný z roku 1998). |
| --- | --- |

82.

Tento štandard nahrádza IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia (revidovaný z roku 1998).

| 83. | Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:






  (a) | SIC-6: Náklady na modifikáciu existujúceho softvéru; |
| --- | --- | --- |

83.

Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:

(a)

SIC-6: Náklady na modifikáciu existujúceho softvéru;

| (b) | SIC-14: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – kompenzácia za zníženie hodnoty alebo stratu položiek;

  a |
| --- | --- |

(b)

SIC-14: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – kompenzácia za zníženie hodnoty alebo stratu položiek;

a

| (c) | SIC-23: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – náklady na rozsiahlu kontrolu alebo generálnu opravu. |
| --- | --- |

(c)

SIC-23: Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia – náklady na rozsiahlu kontrolu alebo generálnu opravu.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | Znenie IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného vykazovania a jeho sprievodné dokumenty sa mení nasledovne:
  Znenie odseku 24 v IFRS 1 sa mení nasledovne:






  24 | V prípade, ak sa dcérska spoločnosť stane prvouplatňovateľom neskôr ako jej materská spoločnosť, oceňuje dcérska spoločnosť vo svojej individuálnej účtovnej závierke svoj majetok a záväzky buď:
  ...






  (b) | v ich účtovnej hodnote v zmysle ostatných ustanovení tohto štandardu, pričom sa vychádza z dátumu, kedy dcérska spoločnosť začala uplatňovať štandardy medzinárodného finančného vykazovania. Tieto účtovné hodnoty sa môžu líšiť od hodnôt opísaných v bode (a):
  ...






  (ii) | ak sa uplatňované účtovné metódy v účtovnej závierke dcérskej spoločnosti líšia od účtovných metód uplatňovaných v konsolidovanej účtovnej závierke. Dcérska spoločnosť môže napríklad ako účtovnú metódu uplatňovať nákladový model uvedený v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, zatiaľ čo skupina používa preceňovací model. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A1.

Znenie IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného vykazovania a jeho sprievodné dokumenty sa mení nasledovne:

Znenie odseku 24 v IFRS 1 sa mení nasledovne:

24

V prípade, ak sa dcérska spoločnosť stane prvouplatňovateľom neskôr ako jej materská spoločnosť, oceňuje dcérska spoločnosť vo svojej individuálnej účtovnej závierke svoj majetok a záväzky buď:

...

(b)

v ich účtovnej hodnote v zmysle ostatných ustanovení tohto štandardu, pričom sa vychádza z dátumu, kedy dcérska spoločnosť začala uplatňovať štandardy medzinárodného finančného vykazovania. Tieto účtovné hodnoty sa môžu líšiť od hodnôt opísaných v bode (a):

...

(ii)

ak sa uplatňované účtovné metódy v účtovnej závierke dcérskej spoločnosti líšia od účtovných metód uplatňovaných v konsolidovanej účtovnej závierke. Dcérska spoločnosť môže napríklad ako účtovnú metódu uplatňovať nákladový model uvedený v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, zatiaľ čo skupina používa preceňovací model.

| A2. | Znenie odseku 21 v IAS 14 Vykazovanie segmentu sa mení nasledovne:






  21. | Oceňovanie majetku segmentu a záväzkov zahŕňa opravy predchádzajúcich účtovných hodnôt identifikovateľného majetku segmentu a záväzkov segmentu jednotky nadobudnutých v podnikovej kombinácii a zaúčtovaných ako nákup, a to aj vtedy, ak boli tieto opravy vykonané len za účelom zostavenia konsolidovanej účtovnej závierky a nie sú zaznamenané v individuálnej účtovnej závierke ani materskej ani dcérskej spoločnosti. Podobne ak boli nehnuteľnosti, stroje a zariadenia precenené následne po nadobudnutí v súlade s preceňovacím modelom podľa IAS 16, potom sú tieto precenenia zohľadnené v ocenení majetku segmentu. |
| --- | --- | --- |

A2.

Znenie odseku 21 v IAS 14 Vykazovanie segmentu sa mení nasledovne:

21.

Oceňovanie majetku segmentu a záväzkov zahŕňa opravy predchádzajúcich účtovných hodnôt identifikovateľného majetku segmentu a záväzkov segmentu jednotky nadobudnutých v podnikovej kombinácii a zaúčtovaných ako nákup, a to aj vtedy, ak boli tieto opravy vykonané len za účelom zostavenia konsolidovanej účtovnej závierky a nie sú zaznamenané v individuálnej účtovnej závierke ani materskej ani dcérskej spoločnosti. Podobne ak boli nehnuteľnosti, stroje a zariadenia precenené následne po nadobudnutí v súlade s preceňovacím modelom podľa IAS 16, potom sú tieto precenenia zohľadnené v ocenení majetku segmentu.

| A3. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A3.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A4. | Znenie IAS 36 Zníženie hodnoty majetku sa mení nasledovne:
  Znenie odsekov 4, 9, 37, 38, 41, 42, 59, 96 a 104 v tomto štandarde sa mení nasledovne:






  4. | Tento štandard platí pre majetok, ktorý sa v zmysle iných štandardov, napríklad v rámci preceňovacieho modelu v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, účtuje v sume precenenia (reálna hodnota). Pri určení toho, či mohlo dôjsť k zníženiu hodnoty preceneného majetku, sa však vychádza zo základu, ktorý bol použitý na stanovenie reálnej hodnoty:
  ... |
| --- | --- | --- |

A4.

Znenie IAS 36 Zníženie hodnoty majetku sa mení nasledovne:

Znenie odsekov 4, 9, 37, 38, 41, 42, 59, 96 a 104 v tomto štandarde sa mení nasledovne:

4.

Tento štandard platí pre majetok, ktorý sa v zmysle iných štandardov, napríklad v rámci preceňovacieho modelu v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia, účtuje v sume precenenia (reálna hodnota). Pri určení toho, či mohlo dôjsť k zníženiu hodnoty preceneného majetku, sa však vychádza zo základu, ktorý bol použitý na stanovenie reálnej hodnoty:

...

| 9. | Pri analýze, či jestvujú náznaky možného zníženia hodnoty majetku, berie jednotka do úvahy aspoň nasledujúce indície:



  ...


  Interné zdroje informácií


  ...









  (f) | či počas daného obdobia došlo k významným zmenám s nepriaznivým účinkom pre jednotku, alebo či sa takéto zmeny očakávajú v blízkej budúcnosti v rozsahu alebo spôsobe, akým sa majetok používa alebo podľa očakávania bude používať. Tieto zmeny zahŕňajú majetok, ktorý sa nevyužíva, plány na ukončenie alebo reštrukturalizáciu činnosti, ku ktorej majetok patrí a plány na vyradenie majetku v skoršom termíne, ako sa predtým očakávalo;



  a |
| --- | --- | --- |

9.

Pri analýze, či jestvujú náznaky možného zníženia hodnoty majetku, berie jednotka do úvahy aspoň nasledujúce indície:

(f)

či počas daného obdobia došlo k významným zmenám s nepriaznivým účinkom pre jednotku, alebo či sa takéto zmeny očakávajú v blízkej budúcnosti v rozsahu alebo spôsobe, akým sa majetok používa alebo podľa očakávania bude používať. Tieto zmeny zahŕňajú majetok, ktorý sa nevyužíva, plány na ukončenie alebo reštrukturalizáciu činnosti, ku ktorej majetok patrí a plány na vyradenie majetku v skoršom termíne, ako sa predtým očakávalo;

| 37. | Budúce peňažné toky v súvislosti s majetkom je potrebné odhadnúť na základe súčasného stavu tohto majetku. Odhady budúcich peňažných tokov by nemali zahŕňať odhadované budúce príjmy alebo výdaje peňažných prostriedkov, ktoré podľa očakávania vzniknú z:



  ...









  (b) | budúcich nákladov na rozšírenie, výmenu častí alebo opravu majetku. |
| --- | --- | --- |

37.

Budúce peňažné toky v súvislosti s majetkom je potrebné odhadnúť na základe súčasného stavu tohto majetku. Odhady budúcich peňažných tokov by nemali zahŕňať odhadované budúce príjmy alebo výdaje peňažných prostriedkov, ktoré podľa očakávania vzniknú z:

(b)

budúcich nákladov na rozšírenie, výmenu častí alebo opravu majetku.

| 38. | Keďže sa budúce peňažné toky odhadujú na základe súčasného stavu majetku, jeho použiteľná hodnota neodráža:
  ...






  (b) | budúce náklady na rozšírenie, výmenu častí alebo opravy majetku alebo príslušné budúce úžitky z týchto budúcich nákladov. |
| --- | --- | --- |

38.

Keďže sa budúce peňažné toky odhadujú na základe súčasného stavu majetku, jeho použiteľná hodnota neodráža:

...

(b)

budúce náklady na rozšírenie, výmenu častí alebo opravy majetku alebo príslušné budúce úžitky z týchto budúcich nákladov.

| 41. | Ak jednotke vznikajú náklady na rozšírenie, výmenu častí alebo opravy majetku, odhady budúcich peňažných tokov nezahŕňajú odhadované budúce príjmy peňažných prostriedkov, ktoré podľa očakávania vzniknú z týchto nákladov (pozri prílohu A príklad 6). |
| --- | --- |

41.

Ak jednotke vznikajú náklady na rozšírenie, výmenu častí alebo opravy majetku, odhady budúcich peňažných tokov nezahŕňajú odhadované budúce príjmy peňažných prostriedkov, ktoré podľa očakávania vzniknú z týchto nákladov (pozri prílohu A príklad 6).

| 42. | Odhady budúcich peňažných tokov zahŕňajú budúce náklady na bežnú údržbu majetku. |
| --- | --- |

42.

Odhady budúcich peňažných tokov zahŕňajú budúce náklady na bežnú údržbu majetku.

| 59. | Strata zo zníženia hodnoty sa okamžite vykazuje ako náklady vo výkaze ziskov a strát, s výnimkou prípadov, keď sa daný majetok na základe iného štandardu (napríklad v súlade s preceňovacím modelom v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia) účtuje v precenenej hodnote. Všetky straty zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa v súlade s ustanoveniami tohto iného štandardu posudzujú ako zníženie z precenenia. |
| --- | --- |

59.

Strata zo zníženia hodnoty sa okamžite vykazuje ako náklady vo výkaze ziskov a strát, s výnimkou prípadov, keď sa daný majetok na základe iného štandardu (napríklad v súlade s preceňovacím modelom v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia) účtuje v precenenej hodnote. Všetky straty zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa v súlade s ustanoveniami tohto iného štandardu posudzujú ako zníženie z precenenia.

| 96. | Pri analýze, či existujú náznaky, že vykázaná strata zo zníženia hodnoty majetku za predchádzajúce roky už neexistuje alebo mohlo dôjsť k jej zníženiu, zvažuje jednotka minimálne nasledujúce indície:



  ...


  Interné zdroje informácií









  (d) | či počas daného obdobia došlo k významným zmenám s priaznivým účinkom na jednotku, alebo či sa takéto zmeny očakávajú v blízkej budúcnosti v rozsahu alebo spôsobe, akým sa majetok používa alebo podľa očakávania bude používať. Tieto zmeny zahŕňajú vynaložené náklady v danom období na rozšírenie, výmenu častí alebo opravy majetku alebo záväzok ukončenia alebo reštrukturalizácie činnosti, ku ktorej tento majetok patrí;



  a |
| --- | --- | --- |

96.

Pri analýze, či existujú náznaky, že vykázaná strata zo zníženia hodnoty majetku za predchádzajúce roky už neexistuje alebo mohlo dôjsť k jej zníženiu, zvažuje jednotka minimálne nasledujúce indície:

(d)

či počas daného obdobia došlo k významným zmenám s priaznivým účinkom na jednotku, alebo či sa takéto zmeny očakávajú v blízkej budúcnosti v rozsahu alebo spôsobe, akým sa majetok používa alebo podľa očakávania bude používať. Tieto zmeny zahŕňajú vynaložené náklady v danom období na rozšírenie, výmenu častí alebo opravy majetku alebo záväzok ukončenia alebo reštrukturalizácie činnosti, ku ktorej tento majetok patrí;

| 9. | Zrušenie straty zo zníženia hodnoty majetku je okamžite vykazované ako výnos vo výkaze ziskov a strát, s výnimkou prípadov, keď sa daný majetok na základe iného štandardu (napríklad v súlade s preceňovacím modelom v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia) účtuje v precenenej hodnote. Akékoľvek zrušenie straty zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa posudzuje v súlade s ustanoveniami tohto iného štandardu ako zvýšenie z precenenia. |
| --- | --- |

9.

Zrušenie straty zo zníženia hodnoty majetku je okamžite vykazované ako výnos vo výkaze ziskov a strát, s výnimkou prípadov, keď sa daný majetok na základe iného štandardu (napríklad v súlade s preceňovacím modelom v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia) účtuje v precenenej hodnote. Akékoľvek zrušenie straty zo zníženia hodnoty preceneného majetku sa posudzuje v súlade s ustanoveniami tohto iného štandardu ako zvýšenie z precenenia.

| A5. | Ruší sa poznámka pod čiarou v bode (a) odseku 14 v IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok. |
| --- | --- |

A5.

Ruší sa poznámka pod čiarou v bode (a) odseku 14 v IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok.

| A6. | Znenie IAS 38 Nehmotný majetok sa mení nasledovne:
  Úvod
  Ruší sa odsek 7.
  Štandard
  Odsek 7 je doplnený o nasledujúcu definíciu:

  Špecifická hodnota jednotky je súčasná hodnota peňažných tokov, ktoré jednotka očakáva z ďalšieho používania majetku a z jeho vyradenia po skončení doby použiteľnosti alebo z úhrady záväzku.

  V odseku 7 sa menia nasledujúce definície:

  Odpisovateľná suma je obstarávacia cena majetku alebo iná suma, ktorá nahrádza obstarávaciu cenu, znížená o jeho reziduálnu hodnotu.


  Obstarávacia cena je zaplatená suma peňazí alebo peňažných ekvivalentov alebo reálna hodnota inej odmeny, ktorá je poskytnutá za účelom obstarania majetku v čase jeho obstarania alebo výroby.


  Reziduálna hodnota nehmotného majetku je odhadovaná suma, získanie ktorej jednotka v súčasnosti očakáva z vyradenia majetku po odpočítaní odhadovaných nákladov na jeho vyradenie, ak bol tento majetok dlhšie používaný a jeho stav zodpovedá očakávanému stavu ku koncu jeho doby použiteľnost,.


  Doba použiteľnosti je:









  a) | obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude jednotke k dispozícii na používanie; alebo |
| --- | --- | --- |

A6.

Znenie IAS 38 Nehmotný majetok sa mení nasledovne:

Ruší sa odsek 7.

Odsek 7 je doplnený o nasledujúcu definíciu:

V odseku 7 sa menia nasledujúce definície:

a)

obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude jednotke k dispozícii na používanie; alebo

| (b) | počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých tvorbu z daného majetku jednotka očakáva. |
| --- | --- |

(b)

počet výrobkov alebo podobných jednotiek, ktorých tvorbu z daného majetku jednotka očakáva.

Znenie odseku 18 a nadpis hneď pred týmto odsekom sa menia nasledovne:

| 18. | Aby bolo možné vykázať danú položku ako nehmotný majetok, musí jednotka preukázať, že táto položka spĺňa:






  a) | definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 7-17);
  a |
| --- | --- | --- |

18.

Aby bolo možné vykázať danú položku ako nehmotný majetok, musí jednotka preukázať, že táto položka spĺňa:

a)

definíciu nehmotného majetku (pozri odseky 7-17);

a

| (b) | kritériá vykazovania stanovené v tomto štandarde (pozri odseky 19-55). |
| --- | --- |

(b)

kritériá vykazovania stanovené v tomto štandarde (pozri odseky 19-55).

To zahŕňa počiatočné náklady, ktoré vznikli v súvislosti obstaraním alebo interným vytvorením nehmotného majetku a následné náklady na rozšírenie, výmenu častí alebo opravu tohto majetku.

Pridáva sa odsek 18A.

| 18A. | Vzhľadom na svoj charakter nie je nehmotný majetok často predmetom rozšírenia ani výmeny jeho častí. Väčšina následných výdavkov v súvislosti s nehmotným majetkom má preto skôr charakter zvyšovania budúcich ekonomických úžitkov z existujúceho nehmotného majetku a nespĺňa tak definíciu nehmotného majetku ani súvisiace kritériá vykazovania, ako ich stanovuje tento štandard. Okrem toho je často zložité priradiť takéto následné výdavky priamo konkrétnemu nehmotnému majetku, teda nie podniku ako celku. Preto sa následné výdavky, teda výdavky vynaložené po prvotnom vykázaní kúpeného nehmotného majetku alebo po dokončení interne vytvoreného nehmotného majetku, vykazujú v účtovnej hodnote nehmotného majetku. V súlade s odsekom 51 sa následné výdavky na obchodné značky, názvy novín, vydavateľské názvy, zoznamy zákazníkov a položky, ktoré sú vo svojej podstate podobné (či už obstarané externe alebo interne vytvorené) vždy vykazujú ako zisk alebo strata, aby sa tak predišlo vykazovaniu interne vytvoreného goodwillu. |
| --- | --- |

18A.

Vzhľadom na svoj charakter nie je nehmotný majetok často predmetom rozšírenia ani výmeny jeho častí. Väčšina následných výdavkov v súvislosti s nehmotným majetkom má preto skôr charakter zvyšovania budúcich ekonomických úžitkov z existujúceho nehmotného majetku a nespĺňa tak definíciu nehmotného majetku ani súvisiace kritériá vykazovania, ako ich stanovuje tento štandard. Okrem toho je často zložité priradiť takéto následné výdavky priamo konkrétnemu nehmotnému majetku, teda nie podniku ako celku. Preto sa následné výdavky, teda výdavky vynaložené po prvotnom vykázaní kúpeného nehmotného majetku alebo po dokončení interne vytvoreného nehmotného majetku, vykazujú v účtovnej hodnote nehmotného majetku. V súlade s odsekom 51 sa následné výdavky na obchodné značky, názvy novín, vydavateľské názvy, zoznamy zákazníkov a položky, ktoré sú vo svojej podstate podobné (či už obstarané externe alebo interne vytvorené) vždy vykazujú ako zisk alebo strata, aby sa tak predišlo vykazovaniu interne vytvoreného goodwillu.

Znenie odseku 24 sa mení nasledovne:

| 24. | Obstarávacia cena nehmotného majetku zahŕňa:






  a) | nákupnú cenu, vrátane dovozných ciel a neodpočítateľných daní po odpočítaní obchodných zliav a rabatov;
  a |
| --- | --- | --- |

24.

Obstarávacia cena nehmotného majetku zahŕňa:

a)

nákupnú cenu, vrátane dovozných ciel a neodpočítateľných daní po odpočítaní obchodných zliav a rabatov;

a

| (b) | všetky priamo priraditeľné náklady v súvislosti s prípravou nehmotného majetku na jeho zamýšľané použitie. |
| --- | --- |

(b)

všetky priamo priraditeľné náklady v súvislosti s prípravou nehmotného majetku na jeho zamýšľané použitie.

Pridávajú sa odseky 24A-24D.

| 24A. | Príklady priamo priraditeľných nákladov:






  a) | náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) v priamej súvislosti so sprevádzkovaním majetku;
  a |
| --- | --- | --- |

24A.

Príklady priamo priraditeľných nákladov:

a)

náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) v priamej súvislosti so sprevádzkovaním majetku;

a

| (b) | poplatky za súvisiace služby. |
| --- | --- |

(b)

poplatky za súvisiace služby.

| 24B. | Príklady nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny nehmotného majetku:






  a) | náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane nákladov na reklamu a podporu predaja); |
| --- | --- | --- |

24B.

Príklady nákladov, ktoré nie sú súčasťou obstarávacej ceny nehmotného majetku:

a)

náklady na zavedenie nového výrobku alebo služby (vrátane nákladov na reklamu a podporu predaja);

| (b) | náklady na bežnú činnosť v novej lokalite alebo s novou skupinou zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu);
  a |
| --- | --- |

(b)

náklady na bežnú činnosť v novej lokalite alebo s novou skupinou zákazníkov (vrátane nákladov na zaškolenie personálu);

a

| (c) | administratívne a iné režijné náklady všeobecného charakteru. |
| --- | --- |

(c)

administratívne a iné režijné náklady všeobecného charakteru.

| 24C. | Vykazovanie obstarávacej ceny v účtovnej hodnote nehmotného majetku končí s jeho premenou do stavu potrebného na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu. Preto sa do účtovnej hodnoty tohto majetku nezahŕňajú náklady na jeho využívanie alebo opakované sprevádzkovanie. Do účtovnej hodnoty nehmotného majetku sa napríklad nezahŕňajú nasledujúce náklady:






  (a) | náklady počas obdobia, kým sa už prevádzkyschopný majetok nezačne využívať v súlade so zámerom manažmentu;
  a |
| --- | --- | --- |

24C.

Vykazovanie obstarávacej ceny v účtovnej hodnote nehmotného majetku končí s jeho premenou do stavu potrebného na jeho prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu. Preto sa do účtovnej hodnoty tohto majetku nezahŕňajú náklady na jeho využívanie alebo opakované sprevádzkovanie. Do účtovnej hodnoty nehmotného majetku sa napríklad nezahŕňajú nasledujúce náklady:

(a)

náklady počas obdobia, kým sa už prevádzkyschopný majetok nezačne využívať v súlade so zámerom manažmentu;

a

| (b) | počiatočné prevádzkové straty majetku, napríklad dovtedy, kým sa nezvýši dopyt po majetku. |
| --- | --- |

(b)

počiatočné prevádzkové straty majetku, napríklad dovtedy, kým sa nezvýši dopyt po majetku.

| 24D. | V súvislosti s vývojom nehmotného majetku dochádza aj k určitým činnostiam, ktoré nesúvisia s premenou tohto majetku do stavu potrebného na jeho prevádzkovanie spôsobom, ktorý určil manažment. Tieto vedľajšie prevádzky sa môžu vyskytovať tak pred, ako aj počas činností súvisiacich s vývojom. Keďže príležitostné činnosti nie sú potrebné na premenu majetku do stavu potrebného na ich prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu, výnosy a príslušné náklady vedľajších prevádzok sa vykazujú ako zisk alebo strata a začlenia sa do príslušných klasifikácií nákladov a výnosov. |
| --- | --- |

24D.

V súvislosti s vývojom nehmotného majetku dochádza aj k určitým činnostiam, ktoré nesúvisia s premenou tohto majetku do stavu potrebného na jeho prevádzkovanie spôsobom, ktorý určil manažment. Tieto vedľajšie prevádzky sa môžu vyskytovať tak pred, ako aj počas činností súvisiacich s vývojom. Keďže príležitostné činnosti nie sú potrebné na premenu majetku do stavu potrebného na ich prevádzkovanie v súlade so zámerom manažmentu, výnosy a príslušné náklady vedľajších prevádzok sa vykazujú ako zisk alebo strata a začlenia sa do príslušných klasifikácií nákladov a výnosov.

Znenie odseku 34 sa mení nasledovne:

| 34. | Je možné obstarať jednu alebo viac položiek nehmotného majetku výmenou za nepeňažný majetok alebo za kombináciu peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca analýza sa jednoducho týka výmeny jednej položky nepeňažného majetku za inú, platí však pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takéhoto nehmotného majetku sa oceňuje v reálnej hodnote, s výnimkou prípadov, ak (a) má daná výmenná transakcia nekomerčný charakter, alebo (b) nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu získaného ani poskytnutého majetku. Získaný majetok sa týmto spôsobom oceňuje aj vtedy, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaný majetok neoceňuje v reálnej hodnote, dôjde k oceneniu jeho obstarávacej ceny na základe účtovnej hodnoty poskytnutého majetku. |
| --- | --- |

34.

Je možné obstarať jednu alebo viac položiek nehmotného majetku výmenou za nepeňažný majetok alebo za kombináciu peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca analýza sa jednoducho týka výmeny jednej položky nepeňažného majetku za inú, platí však pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takéhoto nehmotného majetku sa oceňuje v reálnej hodnote, s výnimkou prípadov, ak (a) má daná výmenná transakcia nekomerčný charakter, alebo (b) nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu získaného ani poskytnutého majetku. Získaný majetok sa týmto spôsobom oceňuje aj vtedy, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaný majetok neoceňuje v reálnej hodnote, dôjde k oceneniu jeho obstarávacej ceny na základe účtovnej hodnoty poskytnutého majetku.

Pridávajú sa odseky 34A a 34B:

| 34A. | Pri určení toho, či má výmenná transakcia komerčný charakter, vychádza jednotka z predpokladaného rozsahu zmeny budúcich peňažných tokov v dôsledku transakcie. Výmenná transakcia má komerčný charakter vtedy, ak:






  (a) | konfigurácia peňažných tokov (ich riziko, časový priebeh a sumy) získaného majetku sa líši od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku;
  alebo |
| --- | --- | --- |

34A.

Pri určení toho, či má výmenná transakcia komerčný charakter, vychádza jednotka z predpokladaného rozsahu zmeny budúcich peňažných tokov v dôsledku transakcie. Výmenná transakcia má komerčný charakter vtedy, ak:

(a)

konfigurácia peňažných tokov (ich riziko, časový priebeh a sumy) získaného majetku sa líši od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku;

alebo

| (b) | je dôsledkom transakcie zmena špecifickej hodnoty tej časti činností jednotky, ktorej sa transakcia týka;
  a |
| --- | --- |

(b)

je dôsledkom transakcie zmena špecifickej hodnoty tej časti činností jednotky, ktorej sa transakcia týka;

a

| (c) | rozdiel v zmysle bodu (a) alebo (b) je vo vzťahu k reálnej hodnote majetku významný. |
| --- | --- |

(c)

rozdiel v zmysle bodu (a) alebo (b) je vo vzťahu k reálnej hodnote majetku významný.

Za účelom stanovenia, či má daná výmenná transakcia komerčný charakter, musí špecifická hodnota tej časti činností jednotky, ktorých sa týka transakcia, zodpovedať peňažným tokom po zdanení. Výsledok týchto analýz je natoľko jednoznačný, že jednotka nemusí v tejto súvislosti vykonávať ďalšie podrobné výpočty.

| 34B. | Odsek 19 v bode (b) stanovuje pre vykazovanie nehmotného majetku podmienku, aby bola spoľahlivo oceniteľná obstarávacia cena majetku. Reálnu hodnotu nehmotného majetku, na ktoré nemožno vzťahovať žiadne porovnateľné trhové transakcie, možno spoľahlivo oceniť vtedy, ak (a) pre daný majetok neexistuje významný rozptyl v odhadoch jeho reálnej hodnoty, alebo (b) je možné pravdepodobnosť rôznych odhadov reálne vyhodnotiť a použiť pri odhade reálnej hodnoty. Ak môže jednotka spoľahlivo určiť reálnu hodnotu či už získaného alebo poskytnutého majetku, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny získaného majetku reálna hodnota poskytnutého majetku, pokiaľ je reálna hodnota získaného majetku oveľa evidentnejšia. |
| --- | --- |

34B.

Odsek 19 v bode (b) stanovuje pre vykazovanie nehmotného majetku podmienku, aby bola spoľahlivo oceniteľná obstarávacia cena majetku. Reálnu hodnotu nehmotného majetku, na ktoré nemožno vzťahovať žiadne porovnateľné trhové transakcie, možno spoľahlivo oceniť vtedy, ak (a) pre daný majetok neexistuje významný rozptyl v odhadoch jeho reálnej hodnoty, alebo (b) je možné pravdepodobnosť rôznych odhadov reálne vyhodnotiť a použiť pri odhade reálnej hodnoty. Ak môže jednotka spoľahlivo určiť reálnu hodnotu či už získaného alebo poskytnutého majetku, použije sa na ocenenie obstarávacej ceny získaného majetku reálna hodnota poskytnutého majetku, pokiaľ je reálna hodnota získaného majetku oveľa evidentnejšia.

Ruší sa odsek 35.

Znenie odseku 54 sa mení nasledovne:

| 54. | Obstarávacia cena interne vytvoreného nehmotného majetku zahŕňa všetky priamo priraditeľné náklady na vytvorenie, výrobu a prípravu majetku do stavu, kedy ho možno začať využívať v súlade so zámerom spôsobom, ktorý určil manažment. Príklady priamo priraditeľných nákladov:






  (a) | náklady na materiály a služby, ktoré sa použili alebo spotrebovali pri vytvorení nehmotného majetku; |
| --- | --- | --- |

54.

Obstarávacia cena interne vytvoreného nehmotného majetku zahŕňa všetky priamo priraditeľné náklady na vytvorenie, výrobu a prípravu majetku do stavu, kedy ho možno začať využívať v súlade so zámerom spôsobom, ktorý určil manažment. Príklady priamo priraditeľných nákladov:

(a)

náklady na materiály a služby, ktoré sa použili alebo spotrebovali pri vytvorení nehmotného majetku;

| (b) | náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) vyplývajúce z vytvorenia nehmotného majetku; |
| --- | --- |

(b)

náklady na zamestnanecké požitky (v zmysle IAS 19 Zamestnanecké požitky) vyplývajúce z vytvorenia nehmotného majetku;

| (c) | poplatky za registráciu zákonného práva;
  a |
| --- | --- |

(c)

poplatky za registráciu zákonného práva;

a

| (d) | amortizácia patentov a licencií, ktoré sa využili pri vytváraní nehmotného majetku. |
| --- | --- |

(d)

amortizácia patentov a licencií, ktoré sa využili pri vytváraní nehmotného majetku.

IAS 23 Náklady na prijaté pôžičky a úvery stanovuje kritériá na vykazovanie úrokov ako súčasti obstarávacej ceny interne vytvoreného nehmotného majetku.

Ruší sa nadpis pred odsekmi 60-62.

Rušia sa odseky 60 a 61.

Ruší sa odsek 62, pričom jeho obsah sa presúva do odseku 18A.

Znenie nadpisu pred odsekom 63 sa mení nasledovne:

Znenie odsekov 76 a 77 sa mení nasledovne:

| 76. | Ak sa zvýši účtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia, toto zvýšenie je účtované priamo vo vlastnom imaní ako prebytok z precenenia. Zvýšenie je vykazované v zisku alebo strate v rozsahu, v ktorom zrušuje zníženie z precenenia rovnakého majetku, ktorý bol predtým vykazovaný v zisku alebo strate. |
| --- | --- |

76.

Ak sa zvýši účtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia, toto zvýšenie je účtované priamo vo vlastnom imaní ako prebytok z precenenia. Zvýšenie je vykazované v zisku alebo strate v rozsahu, v ktorom zrušuje zníženie z precenenia rovnakého majetku, ktorý bol predtým vykazovaný v zisku alebo strate.

| 77. | Ak sa účtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia zníži, toto zníženie sa vykazuje ako zisk alebo strata. Toto zníženie je však zaúčtované priamo vo vlastnom imaní ako prebytok z precenenia vo výške akéhokoľvek existujúceho úverového zostatku prebytku z precenenia daného majetku. |
| --- | --- |

77.

Ak sa účtovná hodnota nehmotného majetku v dôsledku precenenia zníži, toto zníženie sa vykazuje ako zisk alebo strata. Toto zníženie je však zaúčtované priamo vo vlastnom imaní ako prebytok z precenenia vo výške akéhokoľvek existujúceho úverového zostatku prebytku z precenenia daného majetku.

Znenie odsekov 79 a 80 sa mení nasledovne:

| 79. | Odpisovateľná suma nehmotného majetku je systematicky rozvrhnutá na dobu jeho použiteľnosti. Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že doba použiteľnosti nehmotného majetku nepresiahne 20 rokov od dátumu, keď majetok začne byť k dispozícii na používanie. Amortizácia začína vtedy, keď majetok začne byť k dispozícii na používanie. Amortizácia končí ukončením vykazovania majetku. |
| --- | --- |

79.

Odpisovateľná suma nehmotného majetku je systematicky rozvrhnutá na dobu jeho použiteľnosti. Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že doba použiteľnosti nehmotného majetku nepresiahne 20 rokov od dátumu, keď majetok začne byť k dispozícii na používanie. Amortizácia začína vtedy, keď majetok začne byť k dispozícii na používanie. Amortizácia končí ukončením vykazovania majetku.

| 80. | Amortizácia sa vykazuje aj vtedy, ak sa zvýšila, napríklad, reálna hodnota alebo spätne získateľná suma daného majetku. Pri určovaní doby použiteľnosti nehmotného majetku sa berie do úvahy viacero faktorov, ako:






  (a) | očakávané využívanie daného majetku jednotkou, a či by tento majetok mohla efektívne riadiť iná manažérska skupina; |
| --- | --- | --- |

80.

Amortizácia sa vykazuje aj vtedy, ak sa zvýšila, napríklad, reálna hodnota alebo spätne získateľná suma daného majetku. Pri určovaní doby použiteľnosti nehmotného majetku sa berie do úvahy viacero faktorov, ako:

(a)

očakávané využívanie daného majetku jednotkou, a či by tento majetok mohla efektívne riadiť iná manažérska skupina;

| (b) | typický výrobný životný cyklus daného majetku a zverejnené informácie o odhadoch doby použiteľnosti podobných druhov majetku s podobným využitím; |
| --- | --- |

(b)

typický výrobný životný cyklus daného majetku a zverejnené informácie o odhadoch doby použiteľnosti podobných druhov majetku s podobným využitím;

| (c) | potenciál technického, technologického, komerčného a iných druhov zastarania; |
| --- | --- |

(c)

potenciál technického, technologického, komerčného a iných druhov zastarania;

| (d) | stabilita odvetvia, v ktorom sa daný majetok využíva a zmeny v trhovom dopyte po výrobkoch alebo službách, ktoré sa vyrábajú s použitím daného majetku; |
| --- | --- |

(d)

stabilita odvetvia, v ktorom sa daný majetok využíva a zmeny v trhovom dopyte po výrobkoch alebo službách, ktoré sa vyrábajú s použitím daného majetku;

| (e) | očakávané opatrenia konkurentov alebo možných konkurentov; |
| --- | --- |

(e)

očakávané opatrenia konkurentov alebo možných konkurentov;

| (f) | výška potrebných výdavkov na údržbu, aby bolo možné dosiahnuť očakávané budúce ekonomické úžitky z daného majetku, a schopnosti a zámer jednotky dosiahnuť túto úroveň; |
| --- | --- |

(f)

výška potrebných výdavkov na údržbu, aby bolo možné dosiahnuť očakávané budúce ekonomické úžitky z daného majetku, a schopnosti a zámer jednotky dosiahnuť túto úroveň;

| (g) | dĺžka riadenia majetku a zo zákona vyplývajúce alebo podobné obmedzenia vzťahujúce sa na jeho používanie, napríklad dátumy splatnosti súvisiacich lízingov;
  a |
| --- | --- |

(g)

dĺžka riadenia majetku a zo zákona vyplývajúce alebo podobné obmedzenia vzťahujúce sa na jeho používanie, napríklad dátumy splatnosti súvisiacich lízingov;

a

| (h) | či je doba použiteľnosti daného majetku závislá od doby použiteľnosti iného majetku jednotky. |
| --- | --- |

(h)

či je doba použiteľnosti daného majetku závislá od doby použiteľnosti iného majetku jednotky.

Znenie odsekov 88-90 sa mení nasledovne:

| 88. | Použitá metóda odpisovania odráža spôsob, akým jednotka spotrebuje budúce ekonomické úžitky z majetku. Ak tento spôsob nemožno spoľahlivo určiť, je potrebné používať lineárnu metódu. Odpisové zaťaženie za každé obdobie sa vykazuje v zisku alebo strate s výnimkou prípadov, keď iný štandard povoľuje alebo vyžaduje, aby bolo zahrnuté do účtovnej hodnoty iného majetku. |
| --- | --- |

88.

Použitá metóda odpisovania odráža spôsob, akým jednotka spotrebuje budúce ekonomické úžitky z majetku. Ak tento spôsob nemožno spoľahlivo určiť, je potrebné používať lineárnu metódu. Odpisové zaťaženie za každé obdobie sa vykazuje v zisku alebo strate s výnimkou prípadov, keď iný štandard povoľuje alebo vyžaduje, aby bolo zahrnuté do účtovnej hodnoty iného majetku.

| 89. | Na rozvrhnutie odpisovateľnej hodnoty majetku na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe existujú rôzne metódy odpisovania. Tieto metódy zahŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchleného odpisovania a metódu výrobných jednotiek. Výber metódy odpisovania závisí od očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z daného majetku a zvolenú metódu je potrebné uplatňovať konzistentne od obdobia k obdobiu, s výnimkou prípadov, ak sa zmení očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov. Len výnimočne však jestvujú presvedčivé argumenty v prospech inej metódy odpisovania nehmotného majetku, ktorá by viedla k nižšej sume akumulovanej amortizácie ako pri použití lineárnej metódy. |
| --- | --- |

89.

Na rozvrhnutie odpisovateľnej hodnoty majetku na dobu jeho použiteľnosti na systematickom základe existujú rôzne metódy odpisovania. Tieto metódy zahŕňajú lineárnu metódu, metódu zrýchleného odpisovania a metódu výrobných jednotiek. Výber metódy odpisovania závisí od očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z daného majetku a zvolenú metódu je potrebné uplatňovať konzistentne od obdobia k obdobiu, s výnimkou prípadov, ak sa zmení očakávaný režim spotreby budúcich ekonomických úžitkov. Len výnimočne však jestvujú presvedčivé argumenty v prospech inej metódy odpisovania nehmotného majetku, ktorá by viedla k nižšej sume akumulovanej amortizácie ako pri použití lineárnej metódy.

| 90. | Amortizácia sa zvyčajne vykazuje v zisku alebo strate. Niekedy sa však budúce ekonomické úžitky, ktoré sa spájajú s majetkom, spotrebujú na tvorbu iného majetku. V takom prípade predstavujú náklady na odpisy súčasť obstarávacej ceny tohto iného majetku a sú zahrnuté do jeho účtovnej hodnoty. Napríklad amortizácia nehmotného majetku, ktorý sa využíva vo výrobnom procese, je zahrnutá do účtovnej hodnoty zásob (pozri IAS 2 Zásoby). |
| --- | --- |

90.

Amortizácia sa zvyčajne vykazuje v zisku alebo strate. Niekedy sa však budúce ekonomické úžitky, ktoré sa spájajú s majetkom, spotrebujú na tvorbu iného majetku. V takom prípade predstavujú náklady na odpisy súčasť obstarávacej ceny tohto iného majetku a sú zahrnuté do jeho účtovnej hodnoty. Napríklad amortizácia nehmotného majetku, ktorý sa využíva vo výrobnom procese, je zahrnutá do účtovnej hodnoty zásob (pozri IAS 2 Zásoby).

Znenie odseku 93 sa mení nasledovne:

| 93. | Pri odhadoch reziduálnej hodnoty majetku sa vychádza zo spätne získateľnej sumy pri vyradení na základe cien prevládajúcich k dátumu odhadu pri predaji podobného majetku, ktorý dospel ku koncu svojej doby použiteľnosti, a ktorý sa využíval podobným spôsobom. Reziduálna hodnota sa prehodnocuje najmenej ku koncu každého finančného roka. Zmena reziduálnej hodnoty majetku sa účtuje ako zmena v účtovnom odhade v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. |
| --- | --- |

93.

Pri odhadoch reziduálnej hodnoty majetku sa vychádza zo spätne získateľnej sumy pri vyradení na základe cien prevládajúcich k dátumu odhadu pri predaji podobného majetku, ktorý dospel ku koncu svojej doby použiteľnosti, a ktorý sa využíval podobným spôsobom. Reziduálna hodnota sa prehodnocuje najmenej ku koncu každého finančného roka. Zmena reziduálnej hodnoty majetku sa účtuje ako zmena v účtovnom odhade v súlade s IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby.

Pridáva sa odsek 93A.

| 93A. | Reziduálna hodnota nehmotného majetku sa môže zvýšiť na sumu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako účtovná hodnota majetku. V takom prípade sa účtujú náklady na odpisy majetku v nulovej hodnote dovtedy, kým sa jeho reziduálna hodnota nezníži na sumu nižšiu ako jeho účtovná hodnota. |
| --- | --- |

93A.

Reziduálna hodnota nehmotného majetku sa môže zvýšiť na sumu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako účtovná hodnota majetku. V takom prípade sa účtujú náklady na odpisy majetku v nulovej hodnote dovtedy, kým sa jeho reziduálna hodnota nezníži na sumu nižšiu ako jeho účtovná hodnota.

Znenie odsekov 94 a 95 sa mení nasledovne:

| 94. | Doba odpisovania a metóda odpisovania sa prehodnocuje najmenej ku koncu každého fiannčného roka. Ak sa očakávaná doba použiteľnosti majetku významne líši od predchádzajúcich odhadov, je potrebné primerane upraviť dobu odpisovania. Ak došlo k zmene očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku, je potrebné zmeniť metódu odpisovania tak, aby čo najlepšie odrážala túto zmenu režimu spotreby. Takéto zmeny sa účtujú ako zmeny v účtovných odhadoch v zmysle IAS 8. |
| --- | --- |

94.

Doba odpisovania a metóda odpisovania sa prehodnocuje najmenej ku koncu každého fiannčného roka. Ak sa očakávaná doba použiteľnosti majetku významne líši od predchádzajúcich odhadov, je potrebné primerane upraviť dobu odpisovania. Ak došlo k zmene očakávaného režimu spotreby budúcich ekonomických úžitkov z majetku, je potrebné zmeniť metódu odpisovania tak, aby čo najlepšie odrážala túto zmenu režimu spotreby. Takéto zmeny sa účtujú ako zmeny v účtovných odhadoch v zmysle IAS 8.

| 95. | Počas doby životnosti nehmotného majetku môže byť zistené, že odhad jeho doby použiteľnosti je nevhodný. Napríklad vykázanie straty zo zníženia hodnoty môže naznačovať, že je potrebné zmeniť dobu odpisovania. |
| --- | --- |

95.

Počas doby životnosti nehmotného majetku môže byť zistené, že odhad jeho doby použiteľnosti je nevhodný. Napríklad vykázanie straty zo zníženia hodnoty môže naznačovať, že je potrebné zmeniť dobu odpisovania.

Znenie odsekov 103 a 104 sa mení nasledovne:

| 103. | K ukončeniu vykazovania nehmotného majetku dochádza:










  (a) | pri vyradení;



  alebo |
| --- | --- | --- |

103.

K ukončeniu vykazovania nehmotného majetku dochádza:

(a)

pri vyradení;

| (b) | ak sa s používaním ani vyradením majetku nespájajú žiadne budúce ekonomické úžitky. |
| --- | --- |

(b)

ak sa s používaním ani vyradením majetku nespájajú žiadne budúce ekonomické úžitky.

| 104. | Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania nehmotného majetku sa určuje ako rozdiel medzi prípadným výsledným výnosom z vyradenia a účtovnou hodnotou daného majetku. Je zahrnutý do zisku alebo straty k dátumu ukončenia vykazovania majetku (ak IAS 17, v súvislosti s predajom a spätným lízingom, nevyžaduje inak). Zisky v tejto súvislosti sa nevykazujú ako výnos. |
| --- | --- |

104.

Zisk alebo strata z ukončenia vykazovania nehmotného majetku sa určuje ako rozdiel medzi prípadným výsledným výnosom z vyradenia a účtovnou hodnotou daného majetku. Je zahrnutý do zisku alebo straty k dátumu ukončenia vykazovania majetku (ak IAS 17, v súvislosti s predajom a spätným lízingom, nevyžaduje inak). Zisky v tejto súvislosti sa nevykazujú ako výnos.

Pridávajú sa odseky 104A-104C.

| 104A. | K vyradeniu nehmotného majetku môže dôjsť rôznymi spôsobmi (napr. predajom, dohodou o finančnom lízingu alebo darovaním). Na určenie dátumu vyradenia takéhoto majetku sa vzťahujú kritériá vykazovania zisku z predaja tovaru v IAS 18 Výnos. Na vyradenie predajom a spätný lízing sa vzťahujú ustanovenia IAS 17. |
| --- | --- |

104A.

K vyradeniu nehmotného majetku môže dôjsť rôznymi spôsobmi (napr. predajom, dohodou o finančnom lízingu alebo darovaním). Na určenie dátumu vyradenia takéhoto majetku sa vzťahujú kritériá vykazovania zisku z predaja tovaru v IAS 18 Výnos. Na vyradenie predajom a spätný lízing sa vzťahujú ustanovenia IAS 17.

| 104B. | Ak jednotka v zmysle zásady vykazovania v odseku 19 vykazuje náklady na obnovu častí nehmotného majetku v rámci účtovnej hodnoty tohto majetku, potom ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenenej časti. Ak jednotka nemôže určiť účtovnú hodnotu vymenenej časti, možno použiť ako indíciu obstarávacej ceny vymenenej časti v čase jej obstarania alebo interného vytvorenia náklady na obnovu majetku. |
| --- | --- |

104B.

Ak jednotka v zmysle zásady vykazovania v odseku 19 vykazuje náklady na obnovu častí nehmotného majetku v rámci účtovnej hodnoty tohto majetku, potom ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenenej časti. Ak jednotka nemôže určiť účtovnú hodnotu vymenenej časti, možno použiť ako indíciu obstarávacej ceny vymenenej časti v čase jej obstarania alebo interného vytvorenia náklady na obnovu majetku.

| 104C. | Pohľadávka na odmenu pri vyradení nehmotného majetku sa prvotne vykáže v jeho reálnej hodnote. Pri odloženej platbe za nehmotný majetok sa prijatá odmena prvotne vykáže v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi menovitou sumou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa vykazuje v zmysle IAS 18 ako výnos z úrokov, ktorý tak predstavuje efektívny výnos z pohľadávky. |
| --- | --- |

104C.

Pohľadávka na odmenu pri vyradení nehmotného majetku sa prvotne vykáže v jeho reálnej hodnote. Pri odloženej platbe za nehmotný majetok sa prijatá odmena prvotne vykáže v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi menovitou sumou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa vykazuje v zmysle IAS 18 ako výnos z úrokov, ktorý tak predstavuje efektívny výnos z pohľadávky.

Ruší sa odsek 105.

Znenie odseku 106 sa mení nasledovne:

| 106. | Amortizácia nehmotného majetku sa nekončí, ak sa nevyužíva alebo je držaný na vyradenie, a to až dovtedy, kým nie je v plnej výške odpísaný. |
| --- | --- |

106.

Amortizácia nehmotného majetku sa nekončí, ak sa nevyužíva alebo je držaný na vyradenie, a to až dovtedy, kým nie je v plnej výške odpísaný.

V odseku 107 sa ruší veta „
  Porovnateľné informácie sa nepožadujú
  “.

Znenie bodu (e) odseku 111 sa mení nasledovne:

| e) | suma zmluvných záväzkov na nadobudnutie nehmotného majetku. |
| --- | --- |

e)

suma zmluvných záväzkov na nadobudnutie nehmotného majetku.

Znenie bodu (a)(iii) odseku 113 sa mení nasledovne:

| (iii) | účtovná hodnota, ktorá by bola vykázaná, ak by bola precenená trieda nehmotného majetku vykazovaná v účtovníctve s použitím základného riešenia podľa odseku 63;



  a |
| --- | --- |

(iii)

účtovná hodnota, ktorá by bola vykázaná, ak by bola precenená trieda nehmotného majetku vykazovaná v účtovníctve s použitím základného riešenia podľa odseku 63;

Znenie bodu (b) odseku 113 sa mení nasledovne, a ďalej sa v tomto odseku pridáva bod (c):

| (b) | suma prebytku z precenenia nehmotného majetku k začiatku a ku koncu daného obdobia, s uvedením zmien počas tohto obdobia a všetky prípadné obmedzenia vzťahujúce sa na rozdelenie zostatku akcionárom. |
| --- | --- |

(b)

suma prebytku z precenenia nehmotného majetku k začiatku a ku koncu daného obdobia, s uvedením zmien počas tohto obdobia a všetky prípadné obmedzenia vzťahujúce sa na rozdelenie zostatku akcionárom.

| (c) | použité metódy a významné predpoklady, z ktorých sa vychádzalo pri spracovaní odhadov reálnych hodnôt majetku. |
| --- | --- |

(c)

použité metódy a významné predpoklady, z ktorých sa vychádzalo pri spracovaní odhadov reálnych hodnôt majetku.

Pridáva sa odsek 121A.

| 121A. | Požiadavky odsekov 34-34B týkajúce sa prvotného ocenenia nehmotného majetku získaného v rámci výmennej transakcie za iný majetok sa uplatňujú perspektívne len na budúce transakcie. |
| --- | --- |

121A.

Požiadavky odsekov 34-34B týkajúce sa prvotného ocenenia nehmotného majetku získaného v rámci výmennej transakcie za iný majetok sa uplatňujú perspektívne len na budúce transakcie.

| A7. | Znenie SIC-13 Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné vklady spoločníkov, sa mení nasledovne:
  Znenie odsekov 5 a 6 sa mení nasledovne:






  5. | Pri uplatnení IAS 31.48 na nepeňažné vklady do SKJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SKJ je spoločník povinný vykázať v zisku alebo strate za dané obdobie časť zisku alebo straty priraditeľnej podielom ostatných spoločníkov na vlastnom imaní, s výnimkou prípadov, ak:






  a) | sa na SKJ nepreviedli významné riziká a odmeny vlastníctva vloženého nepeňažného majetku(majetkov);
  alebo |
| --- | --- | --- | --- |

A7.

Znenie SIC-13 Spoločne kontrolované jednotky – nepeňažné vklady spoločníkov, sa mení nasledovne:

Znenie odsekov 5 a 6 sa mení nasledovne:

5.

Pri uplatnení IAS 31.48 na nepeňažné vklady do SKJ výmenou za podiel na vlastnom imaní SKJ je spoločník povinný vykázať v zisku alebo strate za dané obdobie časť zisku alebo straty priraditeľnej podielom ostatných spoločníkov na vlastnom imaní, s výnimkou prípadov, ak:

a)

sa na SKJ nepreviedli významné riziká a odmeny vlastníctva vloženého nepeňažného majetku(majetkov);

alebo

| (b) | nemožno spoľahlivo oceniť zisk alebo stratu z nepeňažného vkladu;
  alebo |
| --- | --- |

(b)

nemožno spoľahlivo oceniť zisk alebo stratu z nepeňažného vkladu;

alebo

| (c) | transakcia vkladu nemá komerčný charakter v zmysle definície v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. |
| --- | --- |

(c)

transakcia vkladu nemá komerčný charakter v zmysle definície v IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.

Ak sa uplatňuje niektorá z výnimiek (a), (b) alebo (c), zisk alebo strata sa považuje za nerealizovanú a preto sa nevykazuje v zisku alebo strate s výnimkou prípadov, keď sa zároveň uplatňuje aj odsek 6.

| 6. | Ak navyše k získaniu podielu na vlastnom imaní SKJ spoločník príjme peňažný alebo nepeňažný majetok, primeraná časť zisku alebo straty z tejto transakcie sa vykáže v zisku alebo strate u spoločníka. |
| --- | --- |

6.

Ak navyše k získaniu podielu na vlastnom imaní SKJ spoločník príjme peňažný alebo nepeňažný majetok, primeraná časť zisku alebo straty z tejto transakcie sa vykáže v zisku alebo strate u spoločníka.

Za odsek s Dátumom účinnosti sa vkladajú odseky 14 a 15 v nasledujúcom znení:

| 14. | Úpravy účtovania transakcií s nepeňažnými vkladmi v zmysle odseku 5 sa uplatňujú perspektívne na budúce transakcie. |
| --- | --- |

14.

Úpravy účtovania transakcií s nepeňažnými vkladmi v zmysle odseku 5 sa uplatňujú perspektívne na budúce transakcie.

| 15. | Jednotka uplatní zmeny k tejto interpretácii v zmysle IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje uvedený štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie. |
| --- | --- |

15.

Jednotka uplatní zmeny k tejto interpretácii v zmysle IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje uvedený štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A8. | Znenie odsekov 3 až 5 v SIC-21 Dane z príjmu – úhrada preceneného neodpisovateľného majetku sa mení nasledovne:






  3. | Otázkou je, ako interpretovať výraz „úhrada“ v súvislosti s majetkom, ktorý sa neodpisuje (neodpisovateľný majetok), a na ktoré sa vzťahuje preceňovanie v zmysle odseku 31 IAS 16. |
| --- | --- | --- |

A8.

Znenie odsekov 3 až 5 v SIC-21 Dane z príjmu – úhrada preceneného neodpisovateľného majetku sa mení nasledovne:

3.

Otázkou je, ako interpretovať výraz „úhrada“ v súvislosti s majetkom, ktorý sa neodpisuje (neodpisovateľný majetok), a na ktoré sa vzťahuje preceňovanie v zmysle odseku 31 IAS 16.

| 4. | Táto interpretácia sa uplatňuje aj na investičný majetok, ktorý sa vykazuje v precenenej hodnote podľa IAS 40, odsek 33, avšak považoval by sa za neodpisovateľný, ak by sa uplatňoval IAS 16. |
| --- | --- |

4.

Táto interpretácia sa uplatňuje aj na investičný majetok, ktorý sa vykazuje v precenenej hodnote podľa IAS 40, odsek 33, avšak považoval by sa za neodpisovateľný, ak by sa uplatňoval IAS 16.

| 5. | Odložené daňové záväzky alebo pohľadávky, ktoré vzniknú z preceňovania neodpisovateľného majetku podľa IAS 16.31, sa oceňujú na základe daňových následkov, ktoré by vyplývali zo spätného získania účtovnej hodnoty daného majetku jeho predajom, nezávisle od oceňovacieho základu na stanovenie účtovnej hodnoty tejto položky. Podobne ak daňový zákon určuje daňovú sadzbu uplatniteľnú na zdaniteľnú sumu z predaja majetku, ktorá je odlišná od sadzby uplatniteľnej na zdaniteľné -sumy na základe využívania daného majetku, je potrebné uplatňovať pri oceňovaní odložených daňových záväzkov alebo pohľadávok neodpisovateľného majetku prvú z týchto dvoch sadzieb. |
| --- | --- |

5.

Odložené daňové záväzky alebo pohľadávky, ktoré vzniknú z preceňovania neodpisovateľného majetku podľa IAS 16.31, sa oceňujú na základe daňových následkov, ktoré by vyplývali zo spätného získania účtovnej hodnoty daného majetku jeho predajom, nezávisle od oceňovacieho základu na stanovenie účtovnej hodnoty tejto položky. Podobne ak daňový zákon určuje daňovú sadzbu uplatniteľnú na zdaniteľnú sumu z predaja majetku, ktorá je odlišná od sadzby uplatniteľnej na zdaniteľné -sumy na základe využívania daného majetku, je potrebné uplatňovať pri oceňovaní odložených daňových záväzkov alebo pohľadávok neodpisovateľného majetku prvú z týchto dvoch sadzieb.

| A9. | [Zmena sa netýka samotných štandardov] |
| --- | --- |

A9.

[Zmena sa netýka samotných štandardov]

| A10. | Znenie bodu (d) odseku 9 v SIC-32 Nehmotný majetok — náklady na webovú stránku sa mení nasledovne:






  (d) | štádium prevádzky začína až po dokončení webovej stránky. Výdavky, ktoré vzniknú v tomto štádiu, sa vykazujú ako náklady ku dňu ich vzniku, pokiaľ nespĺňajú kritériá vykazovania v IAS 38.19. |
| --- | --- | --- |

A10.

Znenie bodu (d) odseku 9 v SIC-32 Nehmotný majetok — náklady na webovú stránku sa mení nasledovne:

(d)

štádium prevádzky začína až po dokončení webovej stránky. Výdavky, ktoré vzniknú v tomto štádiu, sa vykazujú ako náklady ku dňu ich vzniku, pokiaľ nespĺňajú kritériá vykazovania v IAS 38.19.

| A11. | V decembri 2002 zverejnila Rada verejnú predlohu navrhovaných dodatkov k IAS 36 Zníženie hodnoty majetku a k IAS 38 Nehmotný majetok. Navrhované doplnky k IAS 36 a IAS 38 zohľadňujú zmeny rozhodnutí IASB, ktoré prijala v rámci projektu podnikových kombinácií. Pretože uvedený projekt je stále v štádiu rozpracovania, tieto navrhované zmeny nie sú súčasťou znenia doplnkov k IAS 36 a IAS 38 v tejto prílohe. |
| --- | --- |

A11.

V decembri 2002 zverejnila Rada verejnú predlohu navrhovaných dodatkov k IAS 36 Zníženie hodnoty majetku a k IAS 38 Nehmotný majetok. Navrhované doplnky k IAS 36 a IAS 38 zohľadňujú zmeny rozhodnutí IASB, ktoré prijala v rámci projektu podnikových kombinácií. Pretože uvedený projekt je stále v štádiu rozpracovania, tieto navrhované zmeny nie sú súčasťou znenia doplnkov k IAS 36 a IAS 38 v tejto prílohe.

| A12. | V júli 2003 zverejnila IASB ED 4 Vyradenie neobežného majetku a prezentácia ukončovaných výrob, v ktorom navrhla dodatky k IAS 38 a k IAS 40, Investičný majetok. Tieto navrhované úpravy nie sú súčasťou znenia doplnkov k IAS 38 a IAS 40 v tejto prílohe. |
| --- | --- |

A12.

V júli 2003 zverejnila IASB ED 4 Vyradenie neobežného majetku a prezentácia ukončovaných výrob, v ktorom navrhla dodatky k IAS 38 a k IAS 40, Investičný majetok. Tieto navrhované úpravy nie sú súčasťou znenia doplnkov k IAS 38 a IAS 40 v tejto prílohe.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 17

Lízingy

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Klasifikácia lízingov

Lízingy v účtovných závierkach nájomcov

Finančné lízingy

Prvotné vykazovanie

Následné ocenenie

Operatívne lízingy

Lízingy v účtovných závierkach poskytovateľov lízingu

Finančné lízingy

Prvotné vykazovanie

Následné ocenenie

Operatívne lízingy

Transakcie predaja a spätného lízingu

Prechodné ustanovenia

Dátum účinnosti

Stiahnutie IAS 17 (revidovaný z roku 1997)

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 17 (revidovaný z roku 1997) Lízingy a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohoto štandardu je opísať pre nájomcov a poskytovateľov lízingu vhodné účtovné metódy a zverejnenie používané vo vzťahu k lízingom. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohoto štandardu je opísať pre nájomcov a poskytovateľov lízingu vhodné účtovné metódy a zverejnenie používané vo vzťahu k lízingom.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard sa uplatňuje pri účtovaní všetkých lízingov iných než:










  (a) | lízingov týkajúcich sa objavenia a spracovania nerastov, ropy, zemného plynu a podobných neobnoviteľných zdrojov;



  a |
| --- | --- | --- |

2.

Tento štandard sa uplatňuje pri účtovaní všetkých lízingov iných než:

(a)

lízingov týkajúcich sa objavenia a spracovania nerastov, ropy, zemného plynu a podobných neobnoviteľných zdrojov;

| (b) | licenčných zmlúv na také položky ako sú hrané filmy, video záznamy, divadelné hry, rukopisy, patenty a autorské práva. |
| --- | --- |

(b)

licenčných zmlúv na také položky ako sú hrané filmy, video záznamy, divadelné hry, rukopisy, patenty a autorské práva.

| (a) | majetok držaný nájomcami, ktorý je účtovaný ako investície v nehnuteľnostiach (pozri IAS 40 Investície v nehnuteľnostiach); |
| --- | --- |

(a)

majetok držaný nájomcami, ktorý je účtovaný ako investície v nehnuteľnostiach (pozri IAS 40 Investície v nehnuteľnostiach);

| (b) | investície v nehnuteľnostiach poskytovaný poskytovateľmi lízingu v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 40); |
| --- | --- |

(b)

investície v nehnuteľnostiach poskytovaný poskytovateľmi lízingu v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 40);

| (c) | biologický majetok držaný nájomcami v rámci finančných lízingov (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo);



  alebo |
| --- | --- |

(c)

biologický majetok držaný nájomcami v rámci finančných lízingov (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo);

| (d) | biologický majetok poskytovaný poskytovateľmi lízingu v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 41). |
| --- | --- |

(d)

biologický majetok poskytovaný poskytovateľmi lízingu v rámci operatívnych lízingov (pozri IAS 41).

| 3. | Tento štandard platí pre zmluvy, ktoré prenášajú právo používať majetok, aj keď sa môžu od poskytovateľa lízingu vyžadovať podstatné služby týkajúce sa prevádzky alebo údržby takéhoto majetku. Tento štandard neplatí pre zmluvy, ktoré sú zmluvami o službách, ktoré neprenášajú právo používať majetok z jednej zmluvnej strany na druhú. |
| --- | --- |

3.

Tento štandard platí pre zmluvy, ktoré prenášajú právo používať majetok, aj keď sa môžu od poskytovateľa lízingu vyžadovať podstatné služby týkajúce sa prevádzky alebo údržby takéhoto majetku. Tento štandard neplatí pre zmluvy, ktoré sú zmluvami o službách, ktoré neprenášajú právo používať majetok z jednej zmluvnej strany na druhú.

DEFINÍCIE

| 4. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Lízing je zmluva, pomocou ktorej poskytovateľ lízingu prevádza na nájomcu právo používať majetok na dohodnuté časové obdobie výmenou za platbu alebo sériu platieb.


  Finančný lízing je lízing, ktorý prevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva majetku. Vlastnícke právo môže, ale nemusí byť nakoniec prevedené.


  Operatívny lízing je lízing iný ako finančný lízing.


  Nevypovedateľný lízing je lízing, ktorý je vypovedateľný len:









  (a) | pri výskyte nejakej vzdialenej podmienenej skutočnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

(a)

pri výskyte nejakej vzdialenej podmienenej skutočnosti;

| (b) | so súhlasom poskytovateľa lízingu; |
| --- | --- |

(b)

so súhlasom poskytovateľa lízingu;

| (c) | ak nájomca uzavrie novú lízingovú zmluvu na rovnaký alebo rovnocenný majetok s rovnakým poskytovateľom lízingu;



  alebo |
| --- | --- |

(c)

ak nájomca uzavrie novú lízingovú zmluvu na rovnaký alebo rovnocenný majetok s rovnakým poskytovateľom lízingu;

| (d) | pri platbe takej dodatočnej sumy nájomcom, že na začiatku lízingu je pokračovanie lízingu primerane isté. |
| --- | --- |

(d)

pri platbe takej dodatočnej sumy nájomcom, že na začiatku lízingu je pokračovanie lízingu primerane isté.

| (a) | je lízing klasifikovaný ako operatívny alebo finančný lízing;



  a |
| --- | --- |

(a)

je lízing klasifikovaný ako operatívny alebo finančný lízing;

| (b) | v prípade finančného lízingu sú stanovené sumy, ktoré by mali byť vykázané na začiatku doby lízingu. |
| --- | --- |

(b)

v prípade finančného lízingu sú stanovené sumy, ktoré by mali byť vykázané na začiatku doby lízingu.

| (a) | pre nájomcu, všetkými sumami zaručenými nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom;



  alebo |
| --- | --- |

(a)

pre nájomcu, všetkými sumami zaručenými nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom;

| (b) | pre poskytovateľa lízingu, akoukoľvek zostatkovou hodnotou garantovanou poskytovateľovi lízingu:










  (i) | nájomcom; |
| --- | --- | --- |

(b)

pre poskytovateľa lízingu, akoukoľvek zostatkovou hodnotou garantovanou poskytovateľovi lízingu:

(i)

nájomcom;

| (ii) | osobou spriaznenou s nájomcom;



  alebo |
| --- | --- |

(ii)

osobou spriaznenou s nájomcom;

| (iii) | treťou osobou, ktorá nie je spriaznená s poskytovateľom lízingu, a ktorá je finančne schopná vyrovnať záväzky podľa záruky. |
| --- | --- |

(iii)

treťou osobou, ktorá nie je spriaznená s poskytovateľom lízingu, a ktorá je finančne schopná vyrovnať záväzky podľa záruky.

| (a) | obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude ekonomicky použiteľný jedným alebo viacerými používateľmi;



  alebo |
| --- | --- |

(a)

obdobie, počas ktorého sa očakáva, že majetok bude ekonomicky použiteľný jedným alebo viacerými používateľmi;

| (b) | počet výrobkov alebo podobných jednotiek, u ktorých sa očakáva, že budú získané z majetku jedným alebo viacerými používateľmi. |
| --- | --- |

(b)

počet výrobkov alebo podobných jednotiek, u ktorých sa očakáva, že budú získané z majetku jedným alebo viacerými používateľmi.

| (a) | pre nájomcu, tá časť zostatkovej hodnoty, ktorá je zaručená nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom (suma záruky je maximálnou sumou, ktorá by sa mohla stať, v každom prípade, splatnou);



  a |
| --- | --- |

(a)

pre nájomcu, tá časť zostatkovej hodnoty, ktorá je zaručená nájomcom alebo osobou spriaznenou s nájomcom (suma záruky je maximálnou sumou, ktorá by sa mohla stať, v každom prípade, splatnou);

| (b) | pre poskytovateľa lízingu, tá časť zostatkovej hodnoty, ktorá je zaručená nájomcom alebo treťou osobou, ktorá nie je spriaznená s poskytovateľom lízingu, a ktorá je finančne schopná vyrovnať záväzky podľa záruky. |
| --- | --- |

(b)

pre poskytovateľa lízingu, tá časť zostatkovej hodnoty, ktorá je zaručená nájomcom alebo treťou osobou, ktorá nie je spriaznená s poskytovateľom lízingu, a ktorá je finančne schopná vyrovnať záväzky podľa záruky.

| (a) | minimálnych lízingových splátok platených poskytovateľovi lízingu v rámci finančného lízingu,



  a |
| --- | --- |

(a)

minimálnych lízingových splátok platených poskytovateľovi lízingu v rámci finančného lízingu,

| (b) | nezaručenej zostatkovej hodnoty vzniknutej poskytovateľovi lízingu. |
| --- | --- |

(b)

nezaručenej zostatkovej hodnoty vzniknutej poskytovateľovi lízingu.

| (a) | hrubou investíciou do lízingu,



  a |
| --- | --- |

(a)

hrubou investíciou do lízingu,

| (b) | investíciou do lízingu. |
| --- | --- |

(b)

investíciou do lízingu.

| 5. | Lízingová zmluva alebo záväzok môže obsahovať ustanovenie o úprave lízingových splátok podľa zmien výrobných alebo obstarávacích nákladov prenajatého majetku alebo podľa zmien ocenenia nákladov alebo hodnoty, akými sú všeobecné cenové hladiny, alebo nákladov poskytovateľa lízingu na financovanie lízingu počas obdobia medzi začiatkom lízingu a začiatkom doby lízingu. V takom prípade sa takéto zmeny na účely tohto štandardu považujú za účinné od začiatku lízingu. |
| --- | --- |

5.

Lízingová zmluva alebo záväzok môže obsahovať ustanovenie o úprave lízingových splátok podľa zmien výrobných alebo obstarávacích nákladov prenajatého majetku alebo podľa zmien ocenenia nákladov alebo hodnoty, akými sú všeobecné cenové hladiny, alebo nákladov poskytovateľa lízingu na financovanie lízingu počas obdobia medzi začiatkom lízingu a začiatkom doby lízingu. V takom prípade sa takéto zmeny na účely tohto štandardu považujú za účinné od začiatku lízingu.

| 6. | Definícia lízingu zahŕňa zmluvy na nájom majetku, ktoré obsahujú ustanovenie dávajúce nájomcovi opciu na získanie vlastníckeho práva na majetok, na základe splnenia dohodnutých podmienok. Tieto zmluvy sú niekedy známe ako nájomné kúpne zmluvy. |
| --- | --- |

6.

Definícia lízingu zahŕňa zmluvy na nájom majetku, ktoré obsahujú ustanovenie dávajúce nájomcovi opciu na získanie vlastníckeho práva na majetok, na základe splnenia dohodnutých podmienok. Tieto zmluvy sú niekedy známe ako nájomné kúpne zmluvy.

KLASIFIKÁCIA LÍZINGOV

| 7. | Klasifikácia lízingov prijatá v tomto štandarde je založená na rozsahu, v ktorom riziká a odmeny plynúce z vlastníctva prenajatého majetku spočívajú na nájomcovi alebo poskytovateľovi lízingu. Riziká zahrňujú možnosti strát z nevyužitej kapacity alebo technologického zastarávania a z kolísania v návratnosti spôsobeného meniacimi sa ekonomickými podmienkami. Odmeny môžu byť reprezentované očakávaním ziskovej činnosti počas ekonomickej životnosti majetku a prírastkom zo zhodnotenia alebo z realizácie zostatkovej hodnoty. |
| --- | --- |

7.

Klasifikácia lízingov prijatá v tomto štandarde je založená na rozsahu, v ktorom riziká a odmeny plynúce z vlastníctva prenajatého majetku spočívajú na nájomcovi alebo poskytovateľovi lízingu. Riziká zahrňujú možnosti strát z nevyužitej kapacity alebo technologického zastarávania a z kolísania v návratnosti spôsobeného meniacimi sa ekonomickými podmienkami. Odmeny môžu byť reprezentované očakávaním ziskovej činnosti počas ekonomickej životnosti majetku a prírastkom zo zhodnotenia alebo z realizácie zostatkovej hodnoty.

| 8. | Lízing je klasifikovaný ako finančný lízing, ak prevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. Lízing je klasifikovaný ako operatívny lízing, ak neprevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. |
| --- | --- |

8.

Lízing je klasifikovaný ako finančný lízing, ak prevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva. Lízing je klasifikovaný ako operatívny lízing, ak neprevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva.

| 9. | Pretože transakcia medzi poskytovateľom lízingu a nájomcom je založená na lízingovej zmluve medzi nimi, je vhodné použiť zhodné definície. Použitie týchto definícií na rozdielne okolnosti poskytovateľa lízingu a nájomcu môže mať niekedy za následok, že rovnaký lízing je nimi klasifikovaný odlišne. Napríklad k tomu môže dôjsť, ak má poskytovateľ lízingu úžitky zo zostatkovej hodnoty zaručenej osobou, ktorá nie je spriaznená s nájomcom. |
| --- | --- |

9.

Pretože transakcia medzi poskytovateľom lízingu a nájomcom je založená na lízingovej zmluve medzi nimi, je vhodné použiť zhodné definície. Použitie týchto definícií na rozdielne okolnosti poskytovateľa lízingu a nájomcu môže mať niekedy za následok, že rovnaký lízing je nimi klasifikovaný odlišne. Napríklad k tomu môže dôjsť, ak má poskytovateľ lízingu úžitky zo zostatkovej hodnoty zaručenej osobou, ktorá nie je spriaznená s nájomcom.

| 10. | Či je lízing finančným lízingom alebo operatívnym lízingom, to závisí skôr od obsahu transakcie než od formy zmluvy. (1) Príklady situácií, ktoré by za normálnych okolností individuálne alebo v kombinácii viedli k lízingu klasifikovanému ako finančný lízing, sú:






  (a) | lízing prevádza vlastníctvo majetku na nájomcu koncom doby lízingu; |
| --- | --- | --- |

10.

Či je lízing finančným lízingom alebo operatívnym lízingom, to závisí skôr od obsahu transakcie než od formy zmluvy. (1) Príklady situácií, ktoré by za normálnych okolností individuálne alebo v kombinácii viedli k lízingu klasifikovanému ako finančný lízing, sú:

(a)

lízing prevádza vlastníctvo majetku na nájomcu koncom doby lízingu;

| (b) | nájomca má opciu na kúpu majetku za cenu, u ktorej sa očakáva, že bude podstatne nižšia ako reálna hodnota k dátumu, kedy sa opcia stáva uplatniteľnou, takže na začiatku lízingu je primerane isté, že opcia bude využitá; |
| --- | --- |

(b)

nájomca má opciu na kúpu majetku za cenu, u ktorej sa očakáva, že bude podstatne nižšia ako reálna hodnota k dátumu, kedy sa opcia stáva uplatniteľnou, takže na začiatku lízingu je primerane isté, že opcia bude využitá;

| (c) | doba lízingu je na podstatnú časť ekonomickej životnosti majetku, aj keď nedôjde k prevodu vlastníckeho práva; |
| --- | --- |

(c)

doba lízingu je na podstatnú časť ekonomickej životnosti majetku, aj keď nedôjde k prevodu vlastníckeho práva;

| (d) | na začiatku lízingu je súčasná hodnota minimálnych lízingových splátok prinajmenšom v podstate celou reálnou hodnotou prenajatého majetku; |
| --- | --- |

(d)

na začiatku lízingu je súčasná hodnota minimálnych lízingových splátok prinajmenšom v podstate celou reálnou hodnotou prenajatého majetku;

| (e) | prenajatý majetok má takú zvláštnu podstatu, že bez väčších úprav ho môže použiť len nájomca. |
| --- | --- |

(e)

prenajatý majetok má takú zvláštnu podstatu, že bez väčších úprav ho môže použiť len nájomca.

| 11. | Ukazovatele situácií, ktoré by mohli individuálne alebo v kombinácii tiež viesť k lízingu klasifikovanému ako finančný lízing, sú:






  (a) | ak nájomca môže zrušiť lízing, straty poskytovateľa lízingu spojené s jeho zrušením znáša nájomca; |
| --- | --- | --- |

11.

Ukazovatele situácií, ktoré by mohli individuálne alebo v kombinácii tiež viesť k lízingu klasifikovanému ako finančný lízing, sú:

(a)

ak nájomca môže zrušiť lízing, straty poskytovateľa lízingu spojené s jeho zrušením znáša nájomca;

| (b) | prírastky alebo straty z kolísania v reálnej hodnote zostatku pripadnú nájomcovi (napríklad vo forme nájomného rabatu rovnajúcemu sa výťažku z predaja ku koncu lízingu);
  a |
| --- | --- |

(b)

prírastky alebo straty z kolísania v reálnej hodnote zostatku pripadnú nájomcovi (napríklad vo forme nájomného rabatu rovnajúcemu sa výťažku z predaja ku koncu lízingu);

a

| (c) | nájomca má schopnosť pokračovať v lízingu v sekundárnom období za nájomné, ktoré je podstatne nižšie ako trhové nájomné. |
| --- | --- |

(c)

nájomca má schopnosť pokračovať v lízingu v sekundárnom období za nájomné, ktoré je podstatne nižšie ako trhové nájomné.

| 12. | Príklady a ukazovatele v odsekoch 10 a 11 nie sú vždy jednoznačné. Ak je z iných funkcií zrejmé, že lízing neprevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, je lízing klasifikovaný ako operatívny lízing. To môže nastať napríklad vtedy, ak sa vlastníctvo majetku prevádza na konci lízingu za variabilnú platbu rovnajúcu sa jej aktuálnej reálnej hodnote, alebo ak v dôsledku podmieneného nájomného nájomca nemá v podstate všetky také riziká a odmeny. |
| --- | --- |

12.

Príklady a ukazovatele v odsekoch 10 a 11 nie sú vždy jednoznačné. Ak je z iných funkcií zrejmé, že lízing neprevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, je lízing klasifikovaný ako operatívny lízing. To môže nastať napríklad vtedy, ak sa vlastníctvo majetku prevádza na konci lízingu za variabilnú platbu rovnajúcu sa jej aktuálnej reálnej hodnote, alebo ak v dôsledku podmieneného nájomného nájomca nemá v podstate všetky také riziká a odmeny.

| 13. | Klasifikácia lízingu je uskutočnená na začiatku lízingu. Ak v akomkoľvek čase nájomca a poskytovateľ lízingu súhlasia so zmenou podmienok lízingu inak ako obnovením lízingu spôsobom, ktorý by mohol mať za následok odlišnú klasifikáciu lízingu podľa kritérií v odsekoch 7-12, hoci zmenené podmienky boli v skutočnosti už na začiatku lízingu, revidovaná zmluva je považovaná za novú zmluvu počas doby jej platnosti. Zmeny v odhadoch (napríklad zmeny pri odhadoch ekonomickej životnosti alebo zostatkovej hodnoty prenajatého majetku) alebo zmeny v okolnostiach (napríklad nedodržanie záväzkov nájomcom), nedávajú však dôvod pre vznik novej klasifikácie lízingu na účtovné účely. |
| --- | --- |

13.

Klasifikácia lízingu je uskutočnená na začiatku lízingu. Ak v akomkoľvek čase nájomca a poskytovateľ lízingu súhlasia so zmenou podmienok lízingu inak ako obnovením lízingu spôsobom, ktorý by mohol mať za následok odlišnú klasifikáciu lízingu podľa kritérií v odsekoch 7-12, hoci zmenené podmienky boli v skutočnosti už na začiatku lízingu, revidovaná zmluva je považovaná za novú zmluvu počas doby jej platnosti. Zmeny v odhadoch (napríklad zmeny pri odhadoch ekonomickej životnosti alebo zostatkovej hodnoty prenajatého majetku) alebo zmeny v okolnostiach (napríklad nedodržanie záväzkov nájomcom), nedávajú však dôvod pre vznik novej klasifikácie lízingu na účtovné účely.

| 14. | Lízingy pozemkov a budov sú klasifikované ako operatívne alebo finančné lízingy rovnakým spôsobom ako lízingy iného majetku. Charakteristikou pozemkov však je, že pozemok má bežne neobmedzenú ekonomickú životnosť, a ak sa neočakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby lízingu, nájomca bežne nezíska v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, pričom v tom prípade bude lízing pozemkov operatívnym lízingom. Platba vykonaná pri dojednaní alebo získaní lízingovej držby, ktorá je zaúčtovaná ako operatívny lízing predstavuje predplatené lízingové splátky, ktoré sa odpisujú počas doby lízingu v súlade s modelom poskytovaných úžitkov. |
| --- | --- |

14.

Lízingy pozemkov a budov sú klasifikované ako operatívne alebo finančné lízingy rovnakým spôsobom ako lízingy iného majetku. Charakteristikou pozemkov však je, že pozemok má bežne neobmedzenú ekonomickú životnosť, a ak sa neočakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby lízingu, nájomca bežne nezíska v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva, pričom v tom prípade bude lízing pozemkov operatívnym lízingom. Platba vykonaná pri dojednaní alebo získaní lízingovej držby, ktorá je zaúčtovaná ako operatívny lízing predstavuje predplatené lízingové splátky, ktoré sa odpisujú počas doby lízingu v súlade s modelom poskytovaných úžitkov.

| 15. | Prvky pozemkov a budov v lízingu pozemkov a budov sú na účely klasifikácie lízingu posudzované oddelene. Ak sa očakáva, že vlastnícke právo k obom prvkom prejde na nájomcu koncom doby lízingu, obidva prvky sú klasifikované ako finančný lízing, bez ohľadu na to, či sú analyzované ako jeden lízing alebo dva lízingy, pokiaľ však nie je z iných funkcií zrejmé, že lízing neprevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva jedného alebo obidvoch prvkov. Keď má pozemok neobmedzenú ekonomickú životnosť, je prvok pozemku klasifikovaný ako operatívny lízing, pokiaľ sa však neočakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby lízingu v súlade s odsekom 14. Prvok budov je klasifikovaný ako finančný alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7-13. |
| --- | --- |

15.

Prvky pozemkov a budov v lízingu pozemkov a budov sú na účely klasifikácie lízingu posudzované oddelene. Ak sa očakáva, že vlastnícke právo k obom prvkom prejde na nájomcu koncom doby lízingu, obidva prvky sú klasifikované ako finančný lízing, bez ohľadu na to, či sú analyzované ako jeden lízing alebo dva lízingy, pokiaľ však nie je z iných funkcií zrejmé, že lízing neprevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva jedného alebo obidvoch prvkov. Keď má pozemok neobmedzenú ekonomickú životnosť, je prvok pozemku klasifikovaný ako operatívny lízing, pokiaľ sa však neočakáva, že vlastníctvo prejde na nájomcu koncom doby lízingu v súlade s odsekom 14. Prvok budov je klasifikovaný ako finančný alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7-13.

| 16. | Keď je to potrebné pre klasifikáciu a účtovanie lízingu pozemkov a budov, minimálne lízingové splátky (vrátane jednorázových platieb vopred) sú alokované medzi prvky pozemkov a budov v pomere podľa relatívnych reálnych hodnôt nárokov nájomcu na prvok pozemkov a prvok budov v lízingu na začiatku lízingu. Ak lízingové splátky nemôžu byť spoľahlivo alokované medzi tieto dva prvky, celý lízing je klasifikovaný ako finančný lízing, pokiaľ nie je isté, že obidva prvky sú operatívnym lízingom, a v tom prípade je celý lízing klasifikovaný ako operatívny lízing. |
| --- | --- |

16.

Keď je to potrebné pre klasifikáciu a účtovanie lízingu pozemkov a budov, minimálne lízingové splátky (vrátane jednorázových platieb vopred) sú alokované medzi prvky pozemkov a budov v pomere podľa relatívnych reálnych hodnôt nárokov nájomcu na prvok pozemkov a prvok budov v lízingu na začiatku lízingu. Ak lízingové splátky nemôžu byť spoľahlivo alokované medzi tieto dva prvky, celý lízing je klasifikovaný ako finančný lízing, pokiaľ nie je isté, že obidva prvky sú operatívnym lízingom, a v tom prípade je celý lízing klasifikovaný ako operatívny lízing.

| 17. | Pri lízingu pozemkov a budov, pri ktorom je hodnota, ktorá by bola pre prvok pozemkov prvotne vykázaná v súlade s odsekom 20, nevýznamná, pozemky a budovy môžu byť na účely klasifikácie lízingu považované za jeden celok a klasifikované ako finančný alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7-13. V takom prípade sa ekonomická životnosť budov považuje za ekonomickú životnosť celého prenajatého majetku. |
| --- | --- |

17.

Pri lízingu pozemkov a budov, pri ktorom je hodnota, ktorá by bola pre prvok pozemkov prvotne vykázaná v súlade s odsekom 20, nevýznamná, pozemky a budovy môžu byť na účely klasifikácie lízingu považované za jeden celok a klasifikované ako finančný alebo operatívny lízing v súlade s odsekmi 7-13. V takom prípade sa ekonomická životnosť budov považuje za ekonomickú životnosť celého prenajatého majetku.

| 18. | Samostatné oceňovanie prvkov pozemkov a budov sa nevyžaduje, ak je nárok nájomcu na pozemky aj budovy klasifikovaný ako investície v nehnuteľnostiach v súlade s IAS 40 a používa sa model reálnej hodnoty. Detailné kalkulácie sa pre toto ohodnotenie vyžadujú iba vtedy, ak je klasifikácia jedného alebo oboch prvkov inak neistá. |
| --- | --- |

18.

Samostatné oceňovanie prvkov pozemkov a budov sa nevyžaduje, ak je nárok nájomcu na pozemky aj budovy klasifikovaný ako investície v nehnuteľnostiach v súlade s IAS 40 a používa sa model reálnej hodnoty. Detailné kalkulácie sa pre toto ohodnotenie vyžadujú iba vtedy, ak je klasifikácia jedného alebo oboch prvkov inak neistá.

| 19. | V súlade s IAS 40 je možné, aby nájomca klasifikoval majetkový nárok v rámci operatívneho lízingu ako investície v nehnuteľnostiach. V takom prípade je majetkový nárok účtovaný ako keby išlo o finančný lízing a okrem toho sa na vykázaný majetok použije model reálnej hodnoty. Nájomca pokračuje v účtovaní lízingu ako finančnom lízingu, aj keď následná udalosť zmení podstatu majetkového nároku nájomcu tak, že už nie je klasifikovaný ako investície v nehnuteľnostiach. Toto nastane, ak nájomca napríklad:






  (a) | používa nehnuteľnosť, ktorá je potom prevedená medzi nehnuteľnosti používané vlastníkom v nákladoch vo výške jej reálnej hodnoty v deň zmeny užívania;
  alebo |
| --- | --- | --- |

19.

V súlade s IAS 40 je možné, aby nájomca klasifikoval majetkový nárok v rámci operatívneho lízingu ako investície v nehnuteľnostiach. V takom prípade je majetkový nárok účtovaný ako keby išlo o finančný lízing a okrem toho sa na vykázaný majetok použije model reálnej hodnoty. Nájomca pokračuje v účtovaní lízingu ako finančnom lízingu, aj keď následná udalosť zmení podstatu majetkového nároku nájomcu tak, že už nie je klasifikovaný ako investície v nehnuteľnostiach. Toto nastane, ak nájomca napríklad:

(a)

používa nehnuteľnosť, ktorá je potom prevedená medzi nehnuteľnosti používané vlastníkom v nákladoch vo výške jej reálnej hodnoty v deň zmeny užívania;

alebo

| (b) | poskytne sublízing, ktorý prevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva na nespriaznenú tretiu osobu. Takýto sublízing účtuje nájomca ako finančný lízing poskytnutý tretej osobe, hoci môže byť účtovaný ako operatívny lízing treťou osobou. |
| --- | --- |

(b)

poskytne sublízing, ktorý prevádza v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z vlastníctva na nespriaznenú tretiu osobu. Takýto sublízing účtuje nájomca ako finančný lízing poskytnutý tretej osobe, hoci môže byť účtovaný ako operatívny lízing treťou osobou.

LÍZINGY V ÚČTOVNÝCH ZÁVIERKACH NÁJOMCOV

Finančné lízingy

Prvotné vykazovanie

| 20. | Na začiatku doby lízingu, nájomcovia vykážu finančné lízingy ako majetok a záväzky vo svojich súvahách v sumách rovnajúcich sa reálnej hodnote prenajatého majetku alebo, ak je nižšia, súčasnej hodnote minimálnych lízingových splátok stanovenej na začiatku lízingu. Diskontným faktorom pri výpočte súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok je implicitná úroková miera lízingu, ak je možné ju určiť, a ak nie, použije sa zvýšená úroková sadzba pôžičky nájomcu. Akékoľvek počiatočné priame náklady nájomcu sa pripočítajú k sume vykázanej ako majetok. |
| --- | --- |

20.

Na začiatku doby lízingu, nájomcovia vykážu finančné lízingy ako majetok a záväzky vo svojich súvahách v sumách rovnajúcich sa reálnej hodnote prenajatého majetku alebo, ak je nižšia, súčasnej hodnote minimálnych lízingových splátok stanovenej na začiatku lízingu. Diskontným faktorom pri výpočte súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok je implicitná úroková miera lízingu, ak je možné ju určiť, a ak nie, použije sa zvýšená úroková sadzba pôžičky nájomcu. Akékoľvek počiatočné priame náklady nájomcu sa pripočítajú k sume vykázanej ako majetok.

| 21. | Transakcie a iné udalosti sú účtované a prezentované v súlade s ich podstatou a finančnou realitou a nie výlučne s ich právnou formou. Aj keď je právna forma lízingovej zmluvy taká, že nájomca nemôže získať právny nárok na prenajatý majetok, v prípade finančných lízingov sú podstata a finančná skutočnosť také, že nájomca získava ekonomické úžitky z používania prenajatého majetku počas hlavnej časti jeho ekonomickej životnosti výmenou za vstúpenie do záväzku zaplatiť za toto právo sumu približujúcu sa na začiatku lízingu k reálnej hodnote majetku a súvisiacemu finančnému poplatku. |
| --- | --- |

21.

Transakcie a iné udalosti sú účtované a prezentované v súlade s ich podstatou a finančnou realitou a nie výlučne s ich právnou formou. Aj keď je právna forma lízingovej zmluvy taká, že nájomca nemôže získať právny nárok na prenajatý majetok, v prípade finančných lízingov sú podstata a finančná skutočnosť také, že nájomca získava ekonomické úžitky z používania prenajatého majetku počas hlavnej časti jeho ekonomickej životnosti výmenou za vstúpenie do záväzku zaplatiť za toto právo sumu približujúcu sa na začiatku lízingu k reálnej hodnote majetku a súvisiacemu finančnému poplatku.

| 22. | Ak takéto lízingové transakcie nie sú odzrkadlené v súvahe nájomcu, sú ekonomické zdroje a úroveň záväzkov jednotky podhodnotené, čo skresľuje finančné ukazovatele. Je preto vhodné, aby bol finančný lízing vykázaný v súvahe nájomcu ako majetok, aj ako záväzok zaplatiť budúce lízingové splátky. Na začiatku doby lízingu sú majetok a záväzky z budúcich lízingových splátok vykázané v súvahe v rovnakých sumách okrem počiatočných priamych nákladov nájomcu, ktoré sa pripočítajú k sume vykázanej ako majetok. |
| --- | --- |

22.

Ak takéto lízingové transakcie nie sú odzrkadlené v súvahe nájomcu, sú ekonomické zdroje a úroveň záväzkov jednotky podhodnotené, čo skresľuje finančné ukazovatele. Je preto vhodné, aby bol finančný lízing vykázaný v súvahe nájomcu ako majetok, aj ako záväzok zaplatiť budúce lízingové splátky. Na začiatku doby lízingu sú majetok a záväzky z budúcich lízingových splátok vykázané v súvahe v rovnakých sumách okrem počiatočných priamych nákladov nájomcu, ktoré sa pripočítajú k sume vykázanej ako majetok.

| 23. | Nie je vhodné, aby boli záväzky za prenajatý majetok prezentované v účtovnej závierke ako odpočet z prenajatého majetku. Ak sa pri prezentácii záväzkov v súvahe rozlišuje medzi obežnými a neobežnými záväzkami, rovnaké rozlíšenie sa urobí pre lízingové záväzky. |
| --- | --- |

23.

Nie je vhodné, aby boli záväzky za prenajatý majetok prezentované v účtovnej závierke ako odpočet z prenajatého majetku. Ak sa pri prezentácii záväzkov v súvahe rozlišuje medzi obežnými a neobežnými záväzkami, rovnaké rozlíšenie sa urobí pre lízingové záväzky.

| 24. | Počiatočné priame náklady často vznikajú v súvislosti so zvláštnymi činnosťami, akými sú rokovanie a zabezpečovanie lízingových dohôd. Náklady identifikované ako náklady priamo priraditeľné činnostiam vykonávaným nájomcom pre finančný lízing sa pripočítajú k sume vykázanej ako majetok. |
| --- | --- |

24.

Počiatočné priame náklady často vznikajú v súvislosti so zvláštnymi činnosťami, akými sú rokovanie a zabezpečovanie lízingových dohôd. Náklady identifikované ako náklady priamo priraditeľné činnostiam vykonávaným nájomcom pre finančný lízing sa pripočítajú k sume vykázanej ako majetok.

Následné ocenenie

| 25. | Minimálne lízingové splátky sa rozdelia medzi finančný poplatok a zníženie nesplateného záväzku. Finančný poplatok sa rozloží do každého obdobia počas doby lízingu tak, aby sa vytvorila stála periodická úroková miera na zostávajúci zostatok záväzku. Podmienené nájomné sa účtuje na ťarchu nákladov v obdobiach, v ktorých vznikne. |
| --- | --- |

25.

Minimálne lízingové splátky sa rozdelia medzi finančný poplatok a zníženie nesplateného záväzku. Finančný poplatok sa rozloží do každého obdobia počas doby lízingu tak, aby sa vytvorila stála periodická úroková miera na zostávajúci zostatok záväzku. Podmienené nájomné sa účtuje na ťarchu nákladov v obdobiach, v ktorých vznikne.

| 26. | V praxi pri rozvrhnutí finančného poplatku do období počas doby lízingu môže nájomca použiť na zjednodušenie výpočtu niektoré formy odhadov. |
| --- | --- |

26.

V praxi pri rozvrhnutí finančného poplatku do období počas doby lízingu môže nájomca použiť na zjednodušenie výpočtu niektoré formy odhadov.

| 27. | Finančný lízing vedie v každom období k odpisovým nákladom z odpisovateľného majetku, ako aj finančnému nákladu za každé účtovné obdobie. Zásada odpisovania pri odpisovateľnom prenajatom majetku sa zhoduje so zásadou pre odpisovateľný majetok, ktorý je vo vlastníctve, a vykázané odpisovanie sa vypočíta v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, strojea zariadenia a IAS 38, Nehmotný majetok. Ak nie je primeraná istota, že nájomca získa vlastníctvo na konci doby lízingu, majetok sa plne odpíše počas doby lízingu alebo jeho doby použiteľnosti podľa toho, ktorá je kratšia. |
| --- | --- |

27.

Finančný lízing vedie v každom období k odpisovým nákladom z odpisovateľného majetku, ako aj finančnému nákladu za každé účtovné obdobie. Zásada odpisovania pri odpisovateľnom prenajatom majetku sa zhoduje so zásadou pre odpisovateľný majetok, ktorý je vo vlastníctve, a vykázané odpisovanie sa vypočíta v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, strojea zariadenia a IAS 38, Nehmotný majetok. Ak nie je primeraná istota, že nájomca získa vlastníctvo na konci doby lízingu, majetok sa plne odpíše počas doby lízingu alebo jeho doby použiteľnosti podľa toho, ktorá je kratšia.

| 28. | Suma odpisov prenajatého majetku je rozdelená na každé účtovné obdobie počas očakávanej doby použitia na systematickom základe zhodne so zásadou odpisovania prijatou nájomcom pre odpisovateľný majetok, ktorý je vo vlastníctve. Ak je primeraná istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, očakávané obdobie použitia je doba použiteľnosti majetku, inak sa majetok odpisuje za dobu lízingu alebo jeho dobu použiteľnosti podľa toho, ktorá je kratšia. |
| --- | --- |

28.

Suma odpisov prenajatého majetku je rozdelená na každé účtovné obdobie počas očakávanej doby použitia na systematickom základe zhodne so zásadou odpisovania prijatou nájomcom pre odpisovateľný majetok, ktorý je vo vlastníctve. Ak je primeraná istota, že nájomca získa vlastníctvo koncom doby lízingu, očakávané obdobie použitia je doba použiteľnosti majetku, inak sa majetok odpisuje za dobu lízingu alebo jeho dobu použiteľnosti podľa toho, ktorá je kratšia.

| 29. | Suma nákladov odpisov za majetok a finančného nákladu za obdobie je zriedkavo rovnaká ako lízingové splátky splatné za obdobie, a preto je nevhodné vykázať len splatné lízingové splátky ako náklad. Podľa toho je nepravdepodobné, že majetok a súvisiaci záväzok budú po začiatku doby lízingu v rovnakých sumách. |
| --- | --- |

29.

Suma nákladov odpisov za majetok a finančného nákladu za obdobie je zriedkavo rovnaká ako lízingové splátky splatné za obdobie, a preto je nevhodné vykázať len splatné lízingové splátky ako náklad. Podľa toho je nepravdepodobné, že majetok a súvisiaci záväzok budú po začiatku doby lízingu v rovnakých sumách.

| 30. | Pri stanovení, či bola hodnota prenajatého majetku znížená, jednotka uplatňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. |
| --- | --- |

30.

Pri stanovení, či bola hodnota prenajatého majetku znížená, jednotka uplatňuje IAS 36 Zníženie hodnoty majetku.

| 31. | Nájomcovia vykonajú, okrem splnenia požiadaviek IAS 32 Finančné nástroje: Zverejnenie a prezentácia, pri finančných lízingoch nasledujúce zverejnenia:










  (a) | za každú skupinu majetku, čistú účtovnú hodnotu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- | --- |

31.

Nájomcovia vykonajú, okrem splnenia požiadaviek IAS 32 Finančné nástroje: Zverejnenie a prezentácia, pri finančných lízingoch nasledujúce zverejnenia:

(a)

za každú skupinu majetku, čistú účtovnú hodnotu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (b) | porovnanie medzi celkovou sumou budúcich minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a ich súčasnou hodnotou. Okrem toho, jednotka zverejní celkovú hodnotu budúcich minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a ich súčasnú hodnotu pre každé z nasledujúcich období:










  (i) | do jedného roka; |
| --- | --- | --- |

(b)

porovnanie medzi celkovou sumou budúcich minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a ich súčasnou hodnotou. Okrem toho, jednotka zverejní celkovú hodnotu budúcich minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a ich súčasnú hodnotu pre každé z nasledujúcich období:

(i)

do jedného roka;

| (ii) | viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov; |
| --- | --- |

(ii)

viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;

| (iii) | viac ako päť rokov. |
| --- | --- |

(iii)

viac ako päť rokov.

| (c) | podmienené nájomné vykázané ako náklad za obdobie; |
| --- | --- |

(c)

podmienené nájomné vykázané ako náklad za obdobie;

| (d) | celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, u ktorých sa očakáva, že budú prijaté podľa nevypovedateľných sublízingov k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- |

(d)

celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, u ktorých sa očakáva, že budú prijaté podľa nevypovedateľných sublízingov k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (e) | všeobecný popis nájomcových podstatných lízingových dohôd vrátane, ale nie s obmedzením na nasledujúce:










  (i) | základ, na ktorom je určené splatné podmienené nájomné; |
| --- | --- | --- |

(e)

všeobecný popis nájomcových podstatných lízingových dohôd vrátane, ale nie s obmedzením na nasledujúce:

(i)

základ, na ktorom je určené splatné podmienené nájomné;

| (ii) | existencia a podmienky obnovy alebo kúpnych opcií a podmienky automatického zvyšovania;



  a |
| --- | --- |

(ii)

existencia a podmienky obnovy alebo kúpnych opcií a podmienky automatického zvyšovania;

| (iii) | obmedzenia uložené lízingovými dohodami, ako sú obmedzenia týkajúce sa dividend, dodatočného dlhu a ďalšieho lízingu. |
| --- | --- |

(iii)

obmedzenia uložené lízingovými dohodami, ako sú obmedzenia týkajúce sa dividend, dodatočného dlhu a ďalšieho lízingu.

| 32. | Okrem toho, pre nájomcov majetku prenajatého v rámci finančných lízingov platia požiadavky na zverejnenie v súlade s IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41. |
| --- | --- |

32.

Okrem toho, pre nájomcov majetku prenajatého v rámci finančných lízingov platia požiadavky na zverejnenie v súlade s IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41.

Operatívne lízingy

| 33. | Lízingové splátky podľa operatívneho lízingu sa vykážu ako náklad na rovnomernom základe počas doby lízingu, ak iný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu používateľovho úžitku

   (2)

  . |
| --- | --- |

33.

Lízingové splátky podľa operatívneho lízingu sa vykážu ako náklad na rovnomernom základe počas doby lízingu, ak iný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu používateľovho úžitku

   (2)

  .

| 34. | Pre operatívne lízingy, sú lízingové splátky (okrem nákladov za služby ako je poistenie a údržba) vykázané ako náklad na rovnomernom základe, ak iný systematický základ viac nezodpovedá časovému modelu používateľovho úžitku, aj keď splátky nie sú na takomto základe. |
| --- | --- |

34.

Pre operatívne lízingy, sú lízingové splátky (okrem nákladov za služby ako je poistenie a údržba) vykázané ako náklad na rovnomernom základe, ak iný systematický základ viac nezodpovedá časovému modelu používateľovho úžitku, aj keď splátky nie sú na takomto základe.

| 35. | Nájomcovia, okrem splnenia požiadaviek IAS 32, vykonajú pri operatívnych lízingoch nasledujúce zverejnenia:










  (a) | celková suma budúcich minimálnych lízingových splátok podľa nevypovedateľných operatívnych lízingov za každé z nasledujúcich období:










  (i) | do jedného roka; |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Nájomcovia, okrem splnenia požiadaviek IAS 32, vykonajú pri operatívnych lízingoch nasledujúce zverejnenia:

(a)

celková suma budúcich minimálnych lízingových splátok podľa nevypovedateľných operatívnych lízingov za každé z nasledujúcich období:

(i)

do jedného roka;

| (ii) | viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov; |
| --- | --- |

(ii)

viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;

| (iii) | viac ako päť rokov. |
| --- | --- |

(iii)

viac ako päť rokov.

| (b) | celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, u ktorých sa očakáva, že budú prijaté podľa nevypovedateľných sublízingov k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- |

(b)

celková suma budúcich minimálnych sublízingových splátok, u ktorých sa očakáva, že budú prijaté podľa nevypovedateľných sublízingov k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (c) | lízingové a sublízingové splátky vykázané ako náklad za obdobie, s oddelenými sumami pre minimálne lízingové splátky, podmienené nájomné a sublízingové splátky. |
| --- | --- |

(c)

lízingové a sublízingové splátky vykázané ako náklad za obdobie, s oddelenými sumami pre minimálne lízingové splátky, podmienené nájomné a sublízingové splátky.

| (d) | všeobecný popis nájomcových podstatných lízingových dohôd, vrátane, ale nie s obmedzením na nasledujúce:










  (i) | základ, na ktorom je určené splatné podmienené nájomné; |
| --- | --- | --- |

(d)

všeobecný popis nájomcových podstatných lízingových dohôd, vrátane, ale nie s obmedzením na nasledujúce:

(i)

základ, na ktorom je určené splatné podmienené nájomné;

| (ii) | existencia a podmienky obnovy alebo kúpnych opcií a podmienky automatického zvyšovania;



  a |
| --- | --- |

(ii)

existencia a podmienky obnovy alebo kúpnych opcií a podmienky automatického zvyšovania;

| (iii) | obmedzenia uložené lízingovými dohodami, ako sú obmedzenia týkajúce sa dividend, dodatočného dlhu a ďalšieho lízingu. |
| --- | --- |

(iii)

obmedzenia uložené lízingovými dohodami, ako sú obmedzenia týkajúce sa dividend, dodatočného dlhu a ďalšieho lízingu.

LÍZINGY V ÚČTOVNÝCH ZÁVIERKACH POSKYTOVATEĽOV LÍZINGU

Finančné lízingy

Prvotné vykazovanie

| 36. | Poskytovatelia lízingu vykazujú vo svojich súvahách majetok držaný vo forme finančného lízingu a prezentujú ho ako pohľadávku v sume rovnajúcej sa investícii do lízingu. |
| --- | --- |

36.

Poskytovatelia lízingu vykazujú vo svojich súvahách majetok držaný vo forme finančného lízingu a prezentujú ho ako pohľadávku v sume rovnajúcej sa investícii do lízingu.

| 37. | Podľa finančného lízingu sú v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z právneho vlastníctva prevedené poskytovateľom lízingu, a teda pohľadávky z lízingových splátok sa chápu u poskytovateľa lízingu ako zaplatenie istiny a finančný výnos, na vykonanie náhrady výdavkov poskytovateľa lízingu a odmeny poskytovateľovi lízingu za jeho investíciu a služby. |
| --- | --- |

37.

Podľa finančného lízingu sú v podstate všetky riziká a odmeny plynúce z právneho vlastníctva prevedené poskytovateľom lízingu, a teda pohľadávky z lízingových splátok sa chápu u poskytovateľa lízingu ako zaplatenie istiny a finančný výnos, na vykonanie náhrady výdavkov poskytovateľa lízingu a odmeny poskytovateľovi lízingu za jeho investíciu a služby.

| 38. | Poskytovateľom lízingu často vzniknú počiatočné priame náklady a zahŕňajú sumy ako sú provízie, právne poplatky a interné náklady, ktoré sú zvýšené a priamo priraditeľné rokovaniu a dojednávaniu lízingu. Z nich sú vylúčené všeobecné prevádzkové náklady, ako sú tie, ktoré vytvárajú tímy predaja a marketingu. Pri finančných lízingoch, okrem tých ktoré zahŕňajú výrobcov alebo obchodníkov ako poskytovateľov lízingu, sú počiatočné priame náklady zahrnuté v prvotnom ocenení pohľadávky z finančného lízingu a znižujú sumu výnosu vykázaného počas doby lízingu. Implicitná úroková miera lízingu je definovaná takým spôsobom, že počiatočné priame náklady sú automaticky zahrnuté do pohľadávky z finančného lízingu a nie je potrebné pripočítať ich samostatne. Náklady vynaložené výrobcom alebo obchodníkmi ako poskytovateľmi lízingu v súvislosti s rokovaním a dojednávaním lízingu sú vylúčené z definície počiatočných priamych nákladov. Z toho dôvodu sú vylúčené z investície do lízingu a vykážu sa ako náklad pri vykazovaní zisku z predaja, čo je pri finančnom lízingu zvyčajne na začiatku doby lízingu. |
| --- | --- |

38.

Poskytovateľom lízingu často vzniknú počiatočné priame náklady a zahŕňajú sumy ako sú provízie, právne poplatky a interné náklady, ktoré sú zvýšené a priamo priraditeľné rokovaniu a dojednávaniu lízingu. Z nich sú vylúčené všeobecné prevádzkové náklady, ako sú tie, ktoré vytvárajú tímy predaja a marketingu. Pri finančných lízingoch, okrem tých ktoré zahŕňajú výrobcov alebo obchodníkov ako poskytovateľov lízingu, sú počiatočné priame náklady zahrnuté v prvotnom ocenení pohľadávky z finančného lízingu a znižujú sumu výnosu vykázaného počas doby lízingu. Implicitná úroková miera lízingu je definovaná takým spôsobom, že počiatočné priame náklady sú automaticky zahrnuté do pohľadávky z finančného lízingu a nie je potrebné pripočítať ich samostatne. Náklady vynaložené výrobcom alebo obchodníkmi ako poskytovateľmi lízingu v súvislosti s rokovaním a dojednávaním lízingu sú vylúčené z definície počiatočných priamych nákladov. Z toho dôvodu sú vylúčené z investície do lízingu a vykážu sa ako náklad pri vykazovaní zisku z predaja, čo je pri finančnom lízingu zvyčajne na začiatku doby lízingu.

Následné ocenenie

| 39. | Vykázanie finančného výnosu je založené na modeli odrážajúcom stálu periodickú mieru návratnosti investície poskytovateľa lízingu do finančného lízingu. |
| --- | --- |

39.

Vykázanie finančného výnosu je založené na modeli odrážajúcom stálu periodickú mieru návratnosti investície poskytovateľa lízingu do finančného lízingu.

| 40. | Cieľom poskytovateľa lízingu je rozdeliť finančný výnos za dobu lízingu na systematickom a racionálnom základe. Toto rozvrhnutie výnosu je založené na modeli odrážajúcom stálu periodickú mieru návratnosti investície poskytovateľa lízingu do finančného lízingu. Lízingové splátky súvisiace s obdobím, okrem nákladov za služby, sú uplatňované oproti hrubej investícii do lízingu tak, aby znížili tak istinu, ako aj nerealizovaný finančný výnos. |
| --- | --- |

40.

Cieľom poskytovateľa lízingu je rozdeliť finančný výnos za dobu lízingu na systematickom a racionálnom základe. Toto rozvrhnutie výnosu je založené na modeli odrážajúcom stálu periodickú mieru návratnosti investície poskytovateľa lízingu do finančného lízingu. Lízingové splátky súvisiace s obdobím, okrem nákladov za služby, sú uplatňované oproti hrubej investícii do lízingu tak, aby znížili tak istinu, ako aj nerealizovaný finančný výnos.

| 41. | Odhadnuté nezaručené zostatkové hodnoty použité pri počítaní hrubej investície poskytovateľa lízingu do lízingu sú pravidelne prehodnocované. Ak sa vykonalo zníženie v odhadovanej nezaručenej zostatkovej hodnote, rozvrhnutie výnosu za dobu lízingu je revidované a okamžite sa vykáže prípadná redukcia vzhľadom na časovo rozlíšené sumy. |
| --- | --- |

41.

Odhadnuté nezaručené zostatkové hodnoty použité pri počítaní hrubej investície poskytovateľa lízingu do lízingu sú pravidelne prehodnocované. Ak sa vykonalo zníženie v odhadovanej nezaručenej zostatkovej hodnote, rozvrhnutie výnosu za dobu lízingu je revidované a okamžite sa vykáže prípadná redukcia vzhľadom na časovo rozlíšené sumy.

| 42. | Výrobca alebo obchodníci ako poskytovatelia lízingu vykážu zisk alebo stratu za obdobie v súlade so zásadou, ktorú sleduje jednotka pri priamych predajoch. Ak sú určené umelo nízke úrokové miery, zisk z predaja sa obmedzí na výšku, ktorá by sa použila, ak by sa účtovala trhová úroková miera. Náklady vynaložené výrobcom alebo obchodníkmi ako poskytovateľmi lízingu v súvislosti s rokovaním a dojednávaním lízingu sa vykážu ako náklad pri vykazovaní zisku z predaja. |
| --- | --- |

42.

Výrobca alebo obchodníci ako poskytovatelia lízingu vykážu zisk alebo stratu za obdobie v súlade so zásadou, ktorú sleduje jednotka pri priamych predajoch. Ak sú určené umelo nízke úrokové miery, zisk z predaja sa obmedzí na výšku, ktorá by sa použila, ak by sa účtovala trhová úroková miera. Náklady vynaložené výrobcom alebo obchodníkmi ako poskytovateľmi lízingu v súvislosti s rokovaním a dojednávaním lízingu sa vykážu ako náklad pri vykazovaní zisku z predaja.

| 43. | Výrobcovia alebo obchodníci často ponúkajú zákazníkom voľbu kúpy alebo lízingu majetku. Finančný lízing majetku výrobcom alebo obchodníkom ako poskytovateľom lízingu spôsobuje vznik dvoch typov výnosu:






  (a) | zisk alebo strata zodpovedajúca zisku alebo strate vyplývajúcej z priameho predaja prenajatého majetku za bežné predajné ceny, odrážajúce akýkoľvek uplatniteľný objemový alebo obchodný rabat;
  a |
| --- | --- | --- |

43.

Výrobcovia alebo obchodníci často ponúkajú zákazníkom voľbu kúpy alebo lízingu majetku. Finančný lízing majetku výrobcom alebo obchodníkom ako poskytovateľom lízingu spôsobuje vznik dvoch typov výnosu:

(a)

zisk alebo strata zodpovedajúca zisku alebo strate vyplývajúcej z priameho predaja prenajatého majetku za bežné predajné ceny, odrážajúce akýkoľvek uplatniteľný objemový alebo obchodný rabat;

a

| (b) | finančný výnos za dobu lízingu. |
| --- | --- |

(b)

finančný výnos za dobu lízingu.

| 44. | Výnos z predaja vykázaný na začiatku doby lízingu výrobcom alebo obchodníkom ako poskytovateľom lízingu je reálna hodnota majetku alebo, ak je nižšia, tak súčasná hodnota minimálnych lízingových splátok zostávajúcich z časového rozlišovania poskytovateľovi lízingu, vypočítaná pri trhovej úrokovej miere. Náklad na predaj vykazovaný na začiatku doby lízingu je nákladová alebo účtovná hodnota, ak sú odlišné, prenajatého majetku mínus súčasná hodnota nezaručenej zostatkovej hodnoty. Rozdiel medzi tržbou z predaja a nákladom na predaj je zisk z predaja, ktorý je vykazovaný v súlade so zásadou jednotky pre priame predaje. |
| --- | --- |

44.

Výnos z predaja vykázaný na začiatku doby lízingu výrobcom alebo obchodníkom ako poskytovateľom lízingu je reálna hodnota majetku alebo, ak je nižšia, tak súčasná hodnota minimálnych lízingových splátok zostávajúcich z časového rozlišovania poskytovateľovi lízingu, vypočítaná pri trhovej úrokovej miere. Náklad na predaj vykazovaný na začiatku doby lízingu je nákladová alebo účtovná hodnota, ak sú odlišné, prenajatého majetku mínus súčasná hodnota nezaručenej zostatkovej hodnoty. Rozdiel medzi tržbou z predaja a nákladom na predaj je zisk z predaja, ktorý je vykazovaný v súlade so zásadou jednotky pre priame predaje.

| 45. | Výrobca alebo obchodníci ako poskytovatelia lízingu niekedy stanovia umelo nízke úrokové miery, aby prilákali zákazníkov. Použitie takýchto mier by mohlo mať za následok nadmerný podiel výnosu z transakcie, ktorá je vykázaná v čase predaja, na celkovej sume výnosu. Ak sú určené umelo nízke úrokové miery, zisk z predaja sa obmedzí na výšku, ktorá by sa použila, ak by sa účtovala trhová úroková miera. |
| --- | --- |

45.

Výrobca alebo obchodníci ako poskytovatelia lízingu niekedy stanovia umelo nízke úrokové miery, aby prilákali zákazníkov. Použitie takýchto mier by mohlo mať za následok nadmerný podiel výnosu z transakcie, ktorá je vykázaná v čase predaja, na celkovej sume výnosu. Ak sú určené umelo nízke úrokové miery, zisk z predaja sa obmedzí na výšku, ktorá by sa použila, ak by sa účtovala trhová úroková miera.

| 46. | Náklady vynaložené výrobcom alebo obchodníkom ako poskytovateľom lízingu v súvislosti s rokovaním a dojednávaním finančného lízingu sa vykážu ako náklad na začiatku doby lízingu, pretože súvisia najmä so ziskom z predaja výrobcu alebo obchodníka. |
| --- | --- |

46.

Náklady vynaložené výrobcom alebo obchodníkom ako poskytovateľom lízingu v súvislosti s rokovaním a dojednávaním finančného lízingu sa vykážu ako náklad na začiatku doby lízingu, pretože súvisia najmä so ziskom z predaja výrobcu alebo obchodníka.

| 47. | Poskytovatelia lízingu okrem splnenia požiadaviek IAS 32, zverejnia pri finančných lízingoch nasledovné:










  (a) | vzájomné porovnanie medzi hrubou investíciou do lízingu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a súčasnou hodnotou minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Okrem toho jednotka zverejní hrubú investíciu do lízingu a súčasnú hodnotu splatných minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, za každé z nasledujúcich období:










  (i) | do jedného roka; |
| --- | --- | --- | --- |

47.

Poskytovatelia lízingu okrem splnenia požiadaviek IAS 32, zverejnia pri finančných lízingoch nasledovné:

(a)

vzájomné porovnanie medzi hrubou investíciou do lízingu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, a súčasnou hodnotou minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Okrem toho jednotka zverejní hrubú investíciu do lízingu a súčasnú hodnotu splatných minimálnych lízingových splátok k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, za každé z nasledujúcich období:

(i)

do jedného roka;

| (ii) | viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov; |
| --- | --- |

(ii)

viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;

| (iii) | viac ako päť rokov. |
| --- | --- |

(iii)

viac ako päť rokov.

| (b) | nerealizovaný finančný výnos. |
| --- | --- |

(b)

nerealizovaný finančný výnos.

| (c) | nezaručené zostatkové sumy zostávajúce z časového rozlišovania poskytovateľovi lízingu. |
| --- | --- |

(c)

nezaručené zostatkové sumy zostávajúce z časového rozlišovania poskytovateľovi lízingu.

| (d) | akumulované príspevky pre nevymožiteľné pohľadávky minimálnych lízingových splátok. |
| --- | --- |

(d)

akumulované príspevky pre nevymožiteľné pohľadávky minimálnych lízingových splátok.

| (e) | podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie. |
| --- | --- |

(e)

podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie.

| (f) | všeobecný opis podstatných lízingových dohôd poskytovateľa lízingu. |
| --- | --- |

(f)

všeobecný opis podstatných lízingových dohôd poskytovateľa lízingu.

| 48. | Ako ukazovateľ rastu je často tiež užitočné zverejniť hrubú investíciu mínus nerealizovaný výnos v novom obchode pridanom počas obdobia po odpočítaní príslušných súm zrušených lízingov. |
| --- | --- |

48.

Ako ukazovateľ rastu je často tiež užitočné zverejniť hrubú investíciu mínus nerealizovaný výnos v novom obchode pridanom počas obdobia po odpočítaní príslušných súm zrušených lízingov.

Operatívne lízingy

| 49. | Poskytovatelia lízingu prezentujú majetok, ktorý je predmetom operatívnych lízingov v súlade s charakterom majetku. |
| --- | --- |

49.

Poskytovatelia lízingu prezentujú majetok, ktorý je predmetom operatívnych lízingov v súlade s charakterom majetku.

| 50. | Lízingový výnos z operatívnych lízingov je vykazovaný vo výnosoch na rovnomernom základe za dobu lízingu, ak iný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu, v ktorom je použitie úžitku odvodeného z prenajatého majetku zmenšené

   (3)

  . |
| --- | --- |

50.

Lízingový výnos z operatívnych lízingov je vykazovaný vo výnosoch na rovnomernom základe za dobu lízingu, ak iný systematický základ nezodpovedá viac časovému modelu, v ktorom je použitie úžitku odvodeného z prenajatého majetku zmenšené

   (3)

  .

| 51. | Náklady, vrátane odpisov, ktoré vzniknú v súvislosti s lízingovými výnosmi, sa vykážu ako náklad. Lízingový výnos (okrem príjmov za poskytnuté služby, ako sú poistenie a údržba) je vykázaný vo výnosoch na rovnomernom základe za dobu lízingu, aj keď príjmy nie sú na takomto základe, ak iný systematický základ nereprezentuje viac časový model, v ktorom je použitie úžitku odvodeného z prenajatého majetku zmenšené. |
| --- | --- |

51.

Náklady, vrátane odpisov, ktoré vzniknú v súvislosti s lízingovými výnosmi, sa vykážu ako náklad. Lízingový výnos (okrem príjmov za poskytnuté služby, ako sú poistenie a údržba) je vykázaný vo výnosoch na rovnomernom základe za dobu lízingu, aj keď príjmy nie sú na takomto základe, ak iný systematický základ nereprezentuje viac časový model, v ktorom je použitie úžitku odvodeného z prenajatého majetku zmenšené.

| 52. | Počiatočné priame náklady vynaložené poskytovateľmi lízingu pri rokovaní a dojednávaní operatívneho lízingu sa pripočítajú k účtovnej hodnote prenajatého majetku a vykážu sa ako náklad počas doby lízingu na rovnakom základe ako lízingový výnos. |
| --- | --- |

52.

Počiatočné priame náklady vynaložené poskytovateľmi lízingu pri rokovaní a dojednávaní operatívneho lízingu sa pripočítajú k účtovnej hodnote prenajatého majetku a vykážu sa ako náklad počas doby lízingu na rovnakom základe ako lízingový výnos.

| 53. | Zásada odpisovania sa pri odpisovateľnom prenajatom majetku zhoduje s bežnými zásadami poskytovateľa lízingu pre podobný majetok a odpisovanie sa vypočíta v súlade s IAS 16 a IAS 38. |
| --- | --- |

53.

Zásada odpisovania sa pri odpisovateľnom prenajatom majetku zhoduje s bežnými zásadami poskytovateľa lízingu pre podobný majetok a odpisovanie sa vypočíta v súlade s IAS 16 a IAS 38.

| 54. | Pri stanovení, či bola hodnota prenajatého majetku znížená, uplatňuje jednotka IAS 36. |
| --- | --- |

54.

Pri stanovení, či bola hodnota prenajatého majetku znížená, uplatňuje jednotka IAS 36.

| 55. | Výrobca alebo obchodník ako poskytovateľ lízingu nevykazuje pri uzavretí operatívneho lízingu žiadny zisk z predaja, pretože nejde o to isté, čím je predaj. |
| --- | --- |

55.

Výrobca alebo obchodník ako poskytovateľ lízingu nevykazuje pri uzavretí operatívneho lízingu žiadny zisk z predaja, pretože nejde o to isté, čím je predaj.

| 56. | Poskytovatelia lízingu okrem splnenia požiadaviek IAS 32, zverejnia pri operatívnych lízingoch nasledovné:










  (a) | budúce minimálne lízingové splátky z nevypovedateľných operačných lízingov v celkovej hodnote a za každé z nasledujúcich období:










  (i) | do jedného roka; |
| --- | --- | --- | --- |

56.

Poskytovatelia lízingu okrem splnenia požiadaviek IAS 32, zverejnia pri operatívnych lízingoch nasledovné:

(a)

budúce minimálne lízingové splátky z nevypovedateľných operačných lízingov v celkovej hodnote a za každé z nasledujúcich období:

(i)

do jedného roka;

| (ii) | viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov; |
| --- | --- |

(ii)

viac ako jeden rok, ale najviac päť rokov;

| (iii) | viac ako päť rokov. |
| --- | --- |

(iii)

viac ako päť rokov.

| (b) | celkové podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie. |
| --- | --- |

(b)

celkové podmienené nájomné vykázané ako výnos za obdobie.

| (c) | všeobecný opis podstatných lízingových dohôd poskytovateľa lízingu. |
| --- | --- |

(c)

všeobecný opis podstatných lízingových dohôd poskytovateľa lízingu.

| 57. | Okrem toho, pre poskytovateľov lízingu ohľadom majetku prenajatého v rámci operatívnych lízingov platia požiadavky na zverejnenie v IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41. |
| --- | --- |

57.

Okrem toho, pre poskytovateľov lízingu ohľadom majetku prenajatého v rámci operatívnych lízingov platia požiadavky na zverejnenie v IAS 16, IAS 36, IAS 38, IAS 40 a IAS 41.

TRANSAKCIE PREDAJA A SPÄTNÉHO LÍZINGU

| 58. | Transakcia predaja a spätného lízingu zahŕňa predaj majetku a spätný lízing toho istého majetku. Lízingová splátka a predajná cena sú zvyčajne vzájomne závislé, pretože sú dohodnuté naraz. Účtovné spracovanie transakcie predaja a spätného lízingu závisí od typu príslušného lízingu. |
| --- | --- |

58.

Transakcia predaja a spätného lízingu zahŕňa predaj majetku a spätný lízing toho istého majetku. Lízingová splátka a predajná cena sú zvyčajne vzájomne závislé, pretože sú dohodnuté naraz. Účtovné spracovanie transakcie predaja a spätného lízingu závisí od typu príslušného lízingu.

| 59. | Ak transakcia predaja a spätného lízingu má za následok finančný lízing, akýkoľvek prebytok tržieb z predaja nad účtovnú hodnotu predajca - nájomca nevykáže okamžite ako výnos. Namiesto toho by mal byť časovo rozlíšený a odpisovaný počas doby lízingu. |
| --- | --- |

59.

Ak transakcia predaja a spätného lízingu má za následok finančný lízing, akýkoľvek prebytok tržieb z predaja nad účtovnú hodnotu predajca - nájomca nevykáže okamžite ako výnos. Namiesto toho by mal byť časovo rozlíšený a odpisovaný počas doby lízingu.

| 60. | Ak je spätný lízing finančným lízingom, je transakcia prostriedkom, pomocou ktorého poskytovateľ lízingu poskytuje nájomcovi financie s majetkom ako zárukou. Z tohto dôvodu nie je vhodné považovať prebytok tržieb z predaja nad účtovnou hodnotou za výnos. Takýto prebytok je odložený a odpisovaný počas doby lízingu. |
| --- | --- |

60.

Ak je spätný lízing finančným lízingom, je transakcia prostriedkom, pomocou ktorého poskytovateľ lízingu poskytuje nájomcovi financie s majetkom ako zárukou. Z tohto dôvodu nie je vhodné považovať prebytok tržieb z predaja nad účtovnou hodnotou za výnos. Takýto prebytok je odložený a odpisovaný počas doby lízingu.

| 61. | Ak transakcia predaja a spätného lízingu má za následok operatívny lízing a je zrejmé, že transakcia je stanovená v reálnej hodnote, vykáže sa každý zisk alebo strata okamžite. Ak je predajná cena pod reálnou hodnotou, vykáže sa každý zisk alebo strata okamžite, okrem prípadu, ak je strata kompenzovaná budúcimi lízingovými splátkami pod trhovú cenu, mala by byť odložená a odpisovaná v pomere k lízingovým splátkam za obdobie, v ktorom sa očakáva, že sa majetok bude používať. Ak je predajná cena nad reálnou hodnotou, prebytok nad reálnou hodnotou sa odloží a odpisuje počas obdobia, v ktorom sa očakáva, že sa majetok bude používať. |
| --- | --- |

61.

Ak transakcia predaja a spätného lízingu má za následok operatívny lízing a je zrejmé, že transakcia je stanovená v reálnej hodnote, vykáže sa každý zisk alebo strata okamžite. Ak je predajná cena pod reálnou hodnotou, vykáže sa každý zisk alebo strata okamžite, okrem prípadu, ak je strata kompenzovaná budúcimi lízingovými splátkami pod trhovú cenu, mala by byť odložená a odpisovaná v pomere k lízingovým splátkam za obdobie, v ktorom sa očakáva, že sa majetok bude používať. Ak je predajná cena nad reálnou hodnotou, prebytok nad reálnou hodnotou sa odloží a odpisuje počas obdobia, v ktorom sa očakáva, že sa majetok bude používať.

| 62. | Ak je spätný lízing operatívnym lízingom a lízingové splátky a predajná cena sú stanovené v reálnej hodnote, v skutočnosti došlo k bežnej predajnej transakcii a akýkoľvek zisk alebo strata sa vykáže okamžite. |
| --- | --- |

62.

Ak je spätný lízing operatívnym lízingom a lízingové splátky a predajná cena sú stanovené v reálnej hodnote, v skutočnosti došlo k bežnej predajnej transakcii a akýkoľvek zisk alebo strata sa vykáže okamžite.

| 63. | Pre operatívne lízingy, ak je reálna hodnota v čase transakcie predaja a spätného lízingu menšia ako účtovná hodnota majetku, vykáže sa strata rovnajúca sa sume rozdielu medzi účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou okamžite. |
| --- | --- |

63.

Pre operatívne lízingy, ak je reálna hodnota v čase transakcie predaja a spätného lízingu menšia ako účtovná hodnota majetku, vykáže sa strata rovnajúca sa sume rozdielu medzi účtovnou hodnotou a reálnou hodnotou okamžite.

| 64. | Pre finančné lízingy nie sú žiadne takéto úpravy potrebné, ak nedošlo k zníženiu hodnoty, pričom v takom prípade sa účtovná hodnota zníži na návratnú sumu v súlade s IAS 36. |
| --- | --- |

64.

Pre finančné lízingy nie sú žiadne takéto úpravy potrebné, ak nedošlo k zníženiu hodnoty, pričom v takom prípade sa účtovná hodnota zníži na návratnú sumu v súlade s IAS 36.

| 65. | Požiadavky na zverejnenia pre nájomcov a poskytovateľov lízingu sa používajú rovnako na transakcie predaja a spätného lízingu. Požadovaný popis podstatných lízingových dohôd vedie k zverejneniu jedinečných alebo nezvyčajných podmienok zmluvy alebo podmienok transakcií predaja a spätného lízingu. |
| --- | --- |

65.

Požiadavky na zverejnenia pre nájomcov a poskytovateľov lízingu sa používajú rovnako na transakcie predaja a spätného lízingu. Požadovaný popis podstatných lízingových dohôd vedie k zverejneniu jedinečných alebo nezvyčajných podmienok zmluvy alebo podmienok transakcií predaja a spätného lízingu.

| 66. | Transakcie predaja a spätného lízingu môžu spĺňať kritériá oddeleného zverejnenia v IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky. |
| --- | --- |

66.

Transakcie predaja a spätného lízingu môžu spĺňať kritériá oddeleného zverejnenia v IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky.

PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 67. | Podľa odseku 68, spätná aplikácia tohto štandardu je odporúčaná, ale nie požadovaná. Ak štandard nie je uplatňovaný spätne, zostatok akéhokoľvek trvajúceho finančného lízingu sa považuje za správne určený poskytovateľom lízingu, a preto sa účtuje podľa toho, v súlade s podmienkami tohto štandardu. |
| --- | --- |

67.

Podľa odseku 68, spätná aplikácia tohto štandardu je odporúčaná, ale nie požadovaná. Ak štandard nie je uplatňovaný spätne, zostatok akéhokoľvek trvajúceho finančného lízingu sa považuje za správne určený poskytovateľom lízingu, a preto sa účtuje podľa toho, v súlade s podmienkami tohto štandardu.

| 68. | Jednotka, ktorá predtým uplatňovala IAS 17 (revidovaný z roku 1997) uplatní zmeny a doplnky vykonané týmto štandardom spätne pre všetky lízingy, alebo ak IAS 17 (revidovaný z roku 1997) nebol uplatňovaný spätne, pre všetky lízingy uzatvorené od začiatku uplatňovania tohto štandardu. |
| --- | --- |

68.

Jednotka, ktorá predtým uplatňovala IAS 17 (revidovaný z roku 1997) uplatní zmeny a doplnky vykonané týmto štandardom spätne pre všetky lízingy, alebo ak IAS 17 (revidovaný z roku 1997) nebol uplatňovaný spätne, pre všetky lízingy uzatvorené od začiatku uplatňovania tohto štandardu.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 69. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

69.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 17 (REVIDOVANÝ Z ROKU 1997)

| 70. | Tento štandard nahrádza IAS 17 Lízingy (revidovaný z roku 1997). |
| --- | --- |

70.

Tento štandard nahrádza IAS 17 Lízingy (revidovaný z roku 1997).

---

(1)  Pozri tiež SIC-27 Ohodnotenie podstaty transakcií zahŕňajúcich právnu formu lízingu.

(2)  Pozri tiež SIC- 15 Operatívny lízing – stimuly.

(3)  Pozri tiež SIC- 15 Operatívny lízing – stimuly.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | [Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy] |
| --- | --- |

A1.

[Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy]

| A2. | [Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy] |
| --- | --- |

A2.

[Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy]

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 21

Vplyvy zmien kurzov cudzích mien

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Spracovanie definícií

Funkčná mena

Investícia do zahraničnej prevádzky

Peňažné položky

Zhrnutie prístupu vyžadovaného týmto štandardom

Vykazovanie transakcií v cudzích menách vo funkčnej mene

Prvotné vykazovanie

Vykazovanie k nasledujúcim dátumom, ku ktorým je zostavená súvaha

Vykazovanie kurzových rozdielov

Zmena funkčnej meny

Použitie inej meny prezentácie, ako je funkčná mena

Prepočet do meny prezentácie

Prepočet prevádzky v zahraničí

Vyradenie prevádzky v zahraničí

Daňové vplyvy všetkých kurzových rozdielov

Zverejňovanie

Dátum účinnosti a prechodu

Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 21 (revidovaný z roku 1993) Vplyvy zmien kurzov cudzích mien a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Jednotka môže uskutočňovať zahraničnú činnosť dvoma spôsobmi. Môže uskutočňovať transakcie v cudzích menách alebo môže mať prevádzky v zahraničí. Okrem toho, jednotka môže prezentovať svoju účtovnú závierku v cudzej mene. Cieľom tohto štandardu je predpísať, ako zahrnúť transakcie v cudzích menách a prevádzky v zahraničí do účtovnej závierky jednotky a ako prepočítať účtovnú závierku do meny prezentácie. |
| --- | --- |

1.

Jednotka môže uskutočňovať zahraničnú činnosť dvoma spôsobmi. Môže uskutočňovať transakcie v cudzích menách alebo môže mať prevádzky v zahraničí. Okrem toho, jednotka môže prezentovať svoju účtovnú závierku v cudzej mene. Cieľom tohto štandardu je predpísať, ako zahrnúť transakcie v cudzích menách a prevádzky v zahraničí do účtovnej závierky jednotky a ako prepočítať účtovnú závierku do meny prezentácie.

| 2. | Hlavnými otázkami sú, ktorý výmenný kurz(y) používať a ako vykazovať vplyvy zmien vo výmenných kurzoch v účtovnej závierke. |
| --- | --- |

2.

Hlavnými otázkami sú, ktorý výmenný kurz(y) používať a ako vykazovať vplyvy zmien vo výmenných kurzoch v účtovnej závierke.

ROZSAH

| 3. | Tento štandard sa uplatňuje

   (1):








  (a) | pri účtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, okrem tých derivátnych transakcií a zostatkov, ktoré sú v rozsahu IAS 39 Finančné nástroje; vykazovanie a oceňovanie; |
| --- | --- | --- |

3.

Tento štandard sa uplatňuje

   (1):

(a)

pri účtovaní transakcií a zostatkov v cudzích menách, okrem tých derivátnych transakcií a zostatkov, ktoré sú v rozsahu IAS 39 Finančné nástroje; vykazovanie a oceňovanie;

| (b) | pri prepočte výsledkov a finančnej pozície prevádzok v zahraničí, ktoré sú zahrnuté v účtovnej závierke jednotky úplnou konsolidáciou, podielovou konsolidáciou alebo metódou vlastného imania;



  a |
| --- | --- |

(b)

pri prepočte výsledkov a finančnej pozície prevádzok v zahraničí, ktoré sú zahrnuté v účtovnej závierke jednotky úplnou konsolidáciou, podielovou konsolidáciou alebo metódou vlastného imania;

| (c) | pri prepočte výsledkov a finančnej pozície jednotky do meny prezentácie. |
| --- | --- |

(c)

pri prepočte výsledkov a finančnej pozície jednotky do meny prezentácie.

| 4. | IAS 39 sa uplatňuje na mnohé deriváty v cudzej mene a tieto sú potom následne vyňaté z rozsahu tohto štandardu. Avšak tie deriváty v cudzej mene, ktoré nie sú v rozsahu IAS 39 (napríklad niektoré deriváty v cudzej mene, ktoré sú uvedené v iných zmluvách), patria do rozsahu tohto štandardu. Okrem toho, tento sa štandard uplatňuje vtedy, keď jednotka prepočítava sumy týkajúce sa derivátov z ich funkčnej meny do ich meny prezentácie. |
| --- | --- |

4.

IAS 39 sa uplatňuje na mnohé deriváty v cudzej mene a tieto sú potom následne vyňaté z rozsahu tohto štandardu. Avšak tie deriváty v cudzej mene, ktoré nie sú v rozsahu IAS 39 (napríklad niektoré deriváty v cudzej mene, ktoré sú uvedené v iných zmluvách), patria do rozsahu tohto štandardu. Okrem toho, tento sa štandard uplatňuje vtedy, keď jednotka prepočítava sumy týkajúce sa derivátov z ich funkčnej meny do ich meny prezentácie.

| 5. | Tento štandard sa neuplatňuje na účtovanie hedgingu pre položky cudzej meny, vrátane hedgingu investície do zahraničnej prevádzky. IAS 39 sa uplatňuje na účtovanie hedgingu. |
| --- | --- |

5.

Tento štandard sa neuplatňuje na účtovanie hedgingu pre položky cudzej meny, vrátane hedgingu investície do zahraničnej prevádzky. IAS 39 sa uplatňuje na účtovanie hedgingu.

| 6. | Tento štandard sa uplatňuje na prezentáciu účtovnej závierky jednotky v cudzej mene a ustanovuje požiadavky pre výsledné účtovné závierky, o ktorých má byť uvedené, že sú v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. Pre prepočty finančných informácií do cudzej meny, ktoré nespĺňajú tieto požiadavky, špecifikuje tento štandard informácie, ktoré majú byť zverejnené. |
| --- | --- |

6.

Tento štandard sa uplatňuje na prezentáciu účtovnej závierky jednotky v cudzej mene a ustanovuje požiadavky pre výsledné účtovné závierky, o ktorých má byť uvedené, že sú v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. Pre prepočty finančných informácií do cudzej meny, ktoré nespĺňajú tieto požiadavky, špecifikuje tento štandard informácie, ktoré majú byť zverejnené.

| 7. | Tento štandard sa neuplatňuje na prezentáciu peňažných tokov vznikajúcich z transakcií v cudzej mene vo výkaze o peňažných tokoch, ani na prepočet peňažných tokov prevádzky v zahraničí (pozri IAS 7 Výkaz o peňažných tokoch). |
| --- | --- |

7.

Tento štandard sa neuplatňuje na prezentáciu peňažných tokov vznikajúcich z transakcií v cudzej mene vo výkaze o peňažných tokoch, ani na prepočet peňažných tokov prevádzky v zahraničí (pozri IAS 7 Výkaz o peňažných tokoch).

DEFINÍCIE

| 8. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Zatvárací kurz je aktuálny výmenný kurz k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.


  Kurzový rozdiel je rozdiel vyplývajúci z prepočtu daného počtu jednotiek jednej cudzej meny do inej cudzej meny pri rozdielnych výmenných kurzoch.


  Výmenný kurz je pomer pre výmenu dvoch mien.


  Reálna hodnota je suma, za ktorú môže byť majetok vymenený, alebo záväzok vyrovnaný v nezávislej transakcii medzi informovanými dobrovoľne súhlasiacimi stranami.


  Cudzia mena je iná mena ako je funkčná mena jednotky.


  Prevádzka v zahraničí je jednotka, ktorá je dcérskou spoločnosťou, pridruženým podnikom, spoločným podnikom alebo pobočkou vykazujúcej jednotky, a ktorej činnosti sú umiestnené alebo uskutočňované v inej krajine alebo mene, ako je krajina alebo mena vykazujúcej jednotky.


  Funkčná mena je mena primárneho ekonomického prostredia, v ktorom jednotka pôsobí.


  Skupina je materská spoločnosť a všetky jej dcérske spoločnosti.


  Peňažné položky sú menové jednotky v držbe, majetok a záväzky, ktoré sa majú prijať alebo vyplatiť v pevnom alebo stanoviteľnom počte menových jednotiek.


  Investícia do zahraničnej prevádzky je suma podielu vykazujúcej jednotky na majetku v zostatkovej hodnote danej prevádzky.


  Mena prezentácie je mena, v ktorej sa prezentuje účtovná závierka.


  Aktuálny výmenný kurz je výmenný kurz pre okamžitú dodávku. |
| --- | --- |

8.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

Spracovanie definícií

Funkčná mena

| 9. | Primárne ekonomické prostredie, v ktorom jednotka pôsobí, je zvyčajne to, v ktorom primárne vytvára a vynakladá peniaze. Pri stanovení svojej funkčnej meny zvažuje jednotka nasledujúce faktory:






  (a) | mena:






  (i) | ktorá najviac ovplyvňuje predajné ceny tovarov a služieb (to bude často tá mena, v ktorej sú predajné ceny za jej tovary a služby vyjadrené a vyrovnané);
  a |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Primárne ekonomické prostredie, v ktorom jednotka pôsobí, je zvyčajne to, v ktorom primárne vytvára a vynakladá peniaze. Pri stanovení svojej funkčnej meny zvažuje jednotka nasledujúce faktory:

(a)

mena:

(i)

ktorá najviac ovplyvňuje predajné ceny tovarov a služieb (to bude často tá mena, v ktorej sú predajné ceny za jej tovary a služby vyjadrené a vyrovnané);

a

| (ii) | krajiny, ktorej konkurenčné sily a predpisy najviac ovplyvňujú predajné ceny jej tovarov a služieb. |
| --- | --- |

(ii)

krajiny, ktorej konkurenčné sily a predpisy najviac ovplyvňujú predajné ceny jej tovarov a služieb.

| (b) | mena, ktorá najviac ovplyvňuje náklady na prácu, materiál a ostatné náklady na poskytovanie tovarov a služieb (to bude často tá mena, v ktorej sú náklady vyjadrené a vyrovnané). |
| --- | --- |

(b)

mena, ktorá najviac ovplyvňuje náklady na prácu, materiál a ostatné náklady na poskytovanie tovarov a služieb (to bude často tá mena, v ktorej sú náklady vyjadrené a vyrovnané).

| 10. | Nasledujúce faktory môžu tiež poskytnúť dôkaz o funkčnej mene jednotky:






  (a) | mena, v ktorej sú získavané prostriedky z finančnej činnosti (t. j. vydávanie úverových a majetkových nástrojov) |
| --- | --- | --- |

10.

Nasledujúce faktory môžu tiež poskytnúť dôkaz o funkčnej mene jednotky:

(a)

mena, v ktorej sú získavané prostriedky z finančnej činnosti (t. j. vydávanie úverových a majetkových nástrojov)

| (b) | mena, v ktorej sú zvyčajne udržiavané príjmy z prevádzkovej činnosti. |
| --- | --- |

(b)

mena, v ktorej sú zvyčajne udržiavané príjmy z prevádzkovej činnosti.

| 11. | Nasledujúce dodatočné faktory sú zvažované pri stanovení funkčnej meny prevádzky v zahraničí a či jej funkčná mená je rovnaká ako funkčná mena vykazujúcej jednotky (vykazujúca jednotka je v tomto kontexte tá jednotka, ktorá má prevádzku v zahraničí ako svoju dcérsku spoločnosť, pobočku, pridružený alebo spoločný podnik):






  (a) | či je činnosť prevádzky v zahraničí vykonávaná ako rozšírenie činnosti vykazujúcej jednotky, alebo je skôr vykonávaná s významným stupňom autonómie. Príkladom prvej možnosti je, keď prevádzka v zahraničí iba predáva tovary dovezené z vykazujúcej jednotky a odvádza jej výnosy. Príkladom druhej možnosti je, keď prevádzka akumuluje peniaze a iné peňažné položky, vytvára náklady, získava príjmy a zabezpečuje pôžičky, všetko v podstate vo svojej miestnej mene. |
| --- | --- | --- |

11.

Nasledujúce dodatočné faktory sú zvažované pri stanovení funkčnej meny prevádzky v zahraničí a či jej funkčná mená je rovnaká ako funkčná mena vykazujúcej jednotky (vykazujúca jednotka je v tomto kontexte tá jednotka, ktorá má prevádzku v zahraničí ako svoju dcérsku spoločnosť, pobočku, pridružený alebo spoločný podnik):

(a)

či je činnosť prevádzky v zahraničí vykonávaná ako rozšírenie činnosti vykazujúcej jednotky, alebo je skôr vykonávaná s významným stupňom autonómie. Príkladom prvej možnosti je, keď prevádzka v zahraničí iba predáva tovary dovezené z vykazujúcej jednotky a odvádza jej výnosy. Príkladom druhej možnosti je, keď prevádzka akumuluje peniaze a iné peňažné položky, vytvára náklady, získava príjmy a zabezpečuje pôžičky, všetko v podstate vo svojej miestnej mene.

| (b) | či transakcie s vykazujúcou jednotkou tvoria veľký alebo malý podiel činností prevádzky v zahraničí; |
| --- | --- |

(b)

či transakcie s vykazujúcou jednotkou tvoria veľký alebo malý podiel činností prevádzky v zahraničí;

| (c) | či peňažné toky z činností prevádzky v zahraničí priamo ovplyvňujú peňažné toky vykazujúcej jednotky a sú pohotovo k dispozícii, aby jej boli odvedené. |
| --- | --- |

(c)

či peňažné toky z činností prevádzky v zahraničí priamo ovplyvňujú peňažné toky vykazujúcej jednotky a sú pohotovo k dispozícii, aby jej boli odvedené.

| (d) | či sú peňažné toky z činností prevádzky v zahraničí dostatočné na to, aby pokryli existujúce a bežne očakávané dlhové záväzky bez toho, aby vykazujúca jednotka poskytla prostriedky. |
| --- | --- |

(d)

či sú peňažné toky z činností prevádzky v zahraničí dostatočné na to, aby pokryli existujúce a bežne očakávané dlhové záväzky bez toho, aby vykazujúca jednotka poskytla prostriedky.

| 12. | Ak sa skombinujú uvedené indikátory a funkčná mena nie je zjavná, manažment použije svoj úsudok na určenie tej funkčnej meny, ktorá najvernejšie zobrazuje ekonomické účinky základných transakcií, udalostí a podmienok. V rámci tohto prístupu manažment uprednostní primárne indikátory v odseku 9 pred zvažovaním indikátorov v odsekoch 10 a 11, ktoré sú určené na to, aby poskytovali dodatočné podporné dôkazy pre stanovenie funkčnej meny jednotky. |
| --- | --- |

12.

Ak sa skombinujú uvedené indikátory a funkčná mena nie je zjavná, manažment použije svoj úsudok na určenie tej funkčnej meny, ktorá najvernejšie zobrazuje ekonomické účinky základných transakcií, udalostí a podmienok. V rámci tohto prístupu manažment uprednostní primárne indikátory v odseku 9 pred zvažovaním indikátorov v odsekoch 10 a 11, ktoré sú určené na to, aby poskytovali dodatočné podporné dôkazy pre stanovenie funkčnej meny jednotky.

| 13. | Funkčná mena jednotky odráža základné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre ňu relevantné. Následne, keď je funkčná mena už stanovená, nemení sa, pokiaľ nenastane zmena v týchto základných transakciách, udalostiach a podmienkach. |
| --- | --- |

13.

Funkčná mena jednotky odráža základné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre ňu relevantné. Následne, keď je funkčná mena už stanovená, nemení sa, pokiaľ nenastane zmena v týchto základných transakciách, udalostiach a podmienkach.

| 14. | Ak je funkčná mena menou hyperinflačného hospodárstva, účtovná závierka jednotky sa prepočíta v súlade s IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách. Jednotka nemôže predísť prepočtu v súlade s IAS 29 napríklad tým, že si ako svoju funkčnú menu stanoví inú menu, ako je funkčná mena stanovená v súlade s týmto štandardom (ako je funkčná mena materskej spoločnosti). |
| --- | --- |

14.

Ak je funkčná mena menou hyperinflačného hospodárstva, účtovná závierka jednotky sa prepočíta v súlade s IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách. Jednotka nemôže predísť prepočtu v súlade s IAS 29 napríklad tým, že si ako svoju funkčnú menu stanoví inú menu, ako je funkčná mena stanovená v súlade s týmto štandardom (ako je funkčná mena materskej spoločnosti).

Investícia do zahraničnej prevádzky

| 15. | Jednotka môže mať peňažnú položku, ktorá je pohľadávkou alebo záväzkom voči prevádzke v zahraničí. Položka, pre ktorú nie je vyrovnanie ani plánované, a pri ktorej nie je ani pravdepodobné, že vyrovnanie nastane v blízkej budúcnosti, je v podstate súčasťou investície jednotky do danej zahraničnej prevádzky a účtuje sa v súlade s odsekmi 32 a 33. Takéto peňažné položky môžu zahŕňať dlhodobé pohľadávky alebo úvery. Nezahŕňajú obchodné pohľadávky alebo obchodné záväzky. |
| --- | --- |

15.

Jednotka môže mať peňažnú položku, ktorá je pohľadávkou alebo záväzkom voči prevádzke v zahraničí. Položka, pre ktorú nie je vyrovnanie ani plánované, a pri ktorej nie je ani pravdepodobné, že vyrovnanie nastane v blízkej budúcnosti, je v podstate súčasťou investície jednotky do danej zahraničnej prevádzky a účtuje sa v súlade s odsekmi 32 a 33. Takéto peňažné položky môžu zahŕňať dlhodobé pohľadávky alebo úvery. Nezahŕňajú obchodné pohľadávky alebo obchodné záväzky.

Peňažné položky

| 16. | Základnou črtou peňažnej položky je právo prijať (alebo povinnosť dodať) pevný alebo stanoviteľný počet menových jednotiek. Príkladmi sú: penzie a iné zamestnanecké požitky vyplácané peniazmi v hotovosti; rezervy vyplácané peniazmi v hotovosti a peňažné dividendy vykázané ako záväzok. Podobne, zmluva o získaní (alebo dodaní) variabilného množstva vlastných majetkových nástrojov jednotky alebo variabilného množstva majetku, ktorého reálna hodnota, ktorá má byť získaná (alebo dodaná), sa rovná pevnému alebo stanoviteľnému množstvu menových jednotiek, je peňažná položka. Naopak, základnou črtou nepeňažnej položky je absencia práva prijať (alebo povinnosti dodať) pevný alebo stanoviteľný počet menových jednotiek. Príkladmi sú: sumy predplatené za tovary a služby (napríklad predplatené nájomné); goodwill; nehmotný majetok; zásoby; nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a rezervy, ktoré majú byť vyrovnané dodaním nepeňažného majetku. |
| --- | --- |

16.

Základnou črtou peňažnej položky je právo prijať (alebo povinnosť dodať) pevný alebo stanoviteľný počet menových jednotiek. Príkladmi sú: penzie a iné zamestnanecké požitky vyplácané peniazmi v hotovosti; rezervy vyplácané peniazmi v hotovosti a peňažné dividendy vykázané ako záväzok. Podobne, zmluva o získaní (alebo dodaní) variabilného množstva vlastných majetkových nástrojov jednotky alebo variabilného množstva majetku, ktorého reálna hodnota, ktorá má byť získaná (alebo dodaná), sa rovná pevnému alebo stanoviteľnému množstvu menových jednotiek, je peňažná položka. Naopak, základnou črtou nepeňažnej položky je absencia práva prijať (alebo povinnosti dodať) pevný alebo stanoviteľný počet menových jednotiek. Príkladmi sú: sumy predplatené za tovary a služby (napríklad predplatené nájomné); goodwill; nehmotný majetok; zásoby; nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a rezervy, ktoré majú byť vyrovnané dodaním nepeňažného majetku.

ZHRNUTIE PRÍSTUPU VYŽADOVANÉHO TÝMTO ŠTANDARDOM

| 17. | Pri príprave účtovnej závierky si každá jednotka, či už samostatná jednotka, jednotka s prevádzkami v zahraničí (akou je materská spoločnosť) alebo prevádzka v zahraničí (akou je dcérska spoločnosť alebo pobočka), určí svoju funkčnú menu v súlade s odsekmi 9-14. Jednotka prepočíta položky cudzej meny do svojej funkčnej meny a vykáže účinok takejto transakcie v súlade s odsekmi 20-37 a 50. |
| --- | --- |

17.

Pri príprave účtovnej závierky si každá jednotka, či už samostatná jednotka, jednotka s prevádzkami v zahraničí (akou je materská spoločnosť) alebo prevádzka v zahraničí (akou je dcérska spoločnosť alebo pobočka), určí svoju funkčnú menu v súlade s odsekmi 9-14. Jednotka prepočíta položky cudzej meny do svojej funkčnej meny a vykáže účinok takejto transakcie v súlade s odsekmi 20-37 a 50.

| 18. | Mnohé vykazujúce jednotky sú zložené z viacerých samostatných jednotiek (napríklad skupinu tvorí materská spoločnosť a jedna alebo viaceré dcérske spoločnosti). Rôzne typy jednotiek, či už sú členovia skupiny alebo nie, môžu mať investície do pridružených alebo spoločných podnikov. Môžu mať aj pobočky. Pre výsledky a finančnú pozíciu každej jednotlivej jednotky zahrnutej do vykazujúcej jednotky je nevyhnutné, aby bola prepočítaná do meny, v ktorej vykazujúca jednotka prezentuje svoju účtovnú závierku. Tento štandard umožňuje, aby menou prezentácie vykazujúcej jednotky bola akákoľvek mena (alebo meny). Výsledky a finančná pozícia ktorejkoľvek jednotlivej jednotky v rámci vykazujúcej jednotky, ktorej funkčná mena sa líši od meny prezentácie, sú prepočítavané v súlade s odsekmi 38-50. |
| --- | --- |

18.

Mnohé vykazujúce jednotky sú zložené z viacerých samostatných jednotiek (napríklad skupinu tvorí materská spoločnosť a jedna alebo viaceré dcérske spoločnosti). Rôzne typy jednotiek, či už sú členovia skupiny alebo nie, môžu mať investície do pridružených alebo spoločných podnikov. Môžu mať aj pobočky. Pre výsledky a finančnú pozíciu každej jednotlivej jednotky zahrnutej do vykazujúcej jednotky je nevyhnutné, aby bola prepočítaná do meny, v ktorej vykazujúca jednotka prezentuje svoju účtovnú závierku. Tento štandard umožňuje, aby menou prezentácie vykazujúcej jednotky bola akákoľvek mena (alebo meny). Výsledky a finančná pozícia ktorejkoľvek jednotlivej jednotky v rámci vykazujúcej jednotky, ktorej funkčná mena sa líši od meny prezentácie, sú prepočítavané v súlade s odsekmi 38-50.

| 19. | Tento štandard tiež umožňuje samostatnej jednotke pripravujúcej účtovnú závierku alebo jednotke pripravujúcej individuálnu účtovnú závierku v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, aby prezentovali svoju účtovnú závierku v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak sa mena prezentácie jednotky líši od jej funkčnej meny, jej výsledky a finančná pozícia sa tiež prepočítajú do meny prezentácie v súlade s odsekmi 38-50. |
| --- | --- |

19.

Tento štandard tiež umožňuje samostatnej jednotke pripravujúcej účtovnú závierku alebo jednotke pripravujúcej individuálnu účtovnú závierku v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, aby prezentovali svoju účtovnú závierku v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak sa mena prezentácie jednotky líši od jej funkčnej meny, jej výsledky a finančná pozícia sa tiež prepočítajú do meny prezentácie v súlade s odsekmi 38-50.

VYKAZOVANIE TRANSAKCIÍ V CUDZÍCH MENÁCH VO FUNKČNEJ MENE

Prvotné vykazovanie

| 20. | Transakcia v cudzej mene je transakcia, ktorá je uvedená v cudzej mene alebo si vyžaduje vyrovnanie v cudzej mene, vrátane transakcií, ktoré vznikajú, keď jednotka:






  (a) | kúpi alebo predá tovary alebo služby, ktorých cena je uvedená v cudzej mene; |
| --- | --- | --- |

20.

Transakcia v cudzej mene je transakcia, ktorá je uvedená v cudzej mene alebo si vyžaduje vyrovnanie v cudzej mene, vrátane transakcií, ktoré vznikajú, keď jednotka:

(a)

kúpi alebo predá tovary alebo služby, ktorých cena je uvedená v cudzej mene;

| (b) | požičia si alebo požičia peňažné prostriedky, ak sú splatné sumy alebo pohľadávky uvedené v cudzej mene;
  alebo |
| --- | --- |

(b)

požičia si alebo požičia peňažné prostriedky, ak sú splatné sumy alebo pohľadávky uvedené v cudzej mene;

alebo

| (c) | inak nadobudne alebo vyradí majetok alebo vyvolá alebo vyrovná záväzky uvedené v cudzej mene. |
| --- | --- |

(c)

inak nadobudne alebo vyradí majetok alebo vyvolá alebo vyrovná záväzky uvedené v cudzej mene.

| 21. | Transakcia v cudzej mene sa pri prvotnom vykázaní zaznamená vo funkčnej mene, pričom sa pre sumu cudzej meny použije aktuálny výmenný kurz medzi funkčnou menou a cudzou menou k dátumu transakcie. |
| --- | --- |

21.

Transakcia v cudzej mene sa pri prvotnom vykázaní zaznamená vo funkčnej mene, pričom sa pre sumu cudzej meny použije aktuálny výmenný kurz medzi funkčnou menou a cudzou menou k dátumu transakcie.

| 22. | Dátum transakcie je dátum, kedy sa transakcia prvý krát kvalifikuje, aby bola vykázaná v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. Z praktických dôvodov sa často používa kurz, ktorý sa približuje aktuálnemu kurzu dátumu transakcie. Napr. priemerný kurz za týždeň alebo mesiac by sa mohol použiť pre všetky transakcie v každej cudzej mene vyskytujúcej sa počas obdobia. Ak však kurz podstatne kolíše, je použitie priemerného kurzu za obdobie nevhodné. |
| --- | --- |

22.

Dátum transakcie je dátum, kedy sa transakcia prvý krát kvalifikuje, aby bola vykázaná v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. Z praktických dôvodov sa často používa kurz, ktorý sa približuje aktuálnemu kurzu dátumu transakcie. Napr. priemerný kurz za týždeň alebo mesiac by sa mohol použiť pre všetky transakcie v každej cudzej mene vyskytujúcej sa počas obdobia. Ak však kurz podstatne kolíše, je použitie priemerného kurzu za obdobie nevhodné.

Vykazovanie k nasledujúcim dátumom, ku ktorým je zostavená súvaha

| 23. | Ku každému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha:










  (a) | sa peňažné položky v cudzej mene prepočítajú použitím zatváracieho kurzu; |
| --- | --- | --- |

23.

Ku každému dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha:

(a)

sa peňažné položky v cudzej mene prepočítajú použitím zatváracieho kurzu;

| (b) | sa nepeňažné položky, ktoré sa oceňujú s ohľadom na historické náklady v cudzej mene, prepočítajú použitím výmenného kurzu k dátumu transakcie;



  a |
| --- | --- |

(b)

sa nepeňažné položky, ktoré sa oceňujú s ohľadom na historické náklady v cudzej mene, prepočítajú použitím výmenného kurzu k dátumu transakcie;

| (c) | sa nepeňažné položky, ktoré sa oceňujú v reálnej hodnote v cudzej mene, prepočítajú použitím výmenných kurzov k dátumu, kedy bola stanovená reálna hodnota. |
| --- | --- |

(c)

sa nepeňažné položky, ktoré sa oceňujú v reálnej hodnote v cudzej mene, prepočítajú použitím výmenných kurzov k dátumu, kedy bola stanovená reálna hodnota.

| 24. | Účtovná hodnota položky je určená v spojení s ostatnými príslušnými štandardmi. Napríklad nehnuteľnosti, stroje a zariadenia môžu byť ocenené v reálnej hodnote alebo v historických nákladoch v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. Či už je účtovná hodnota určená na základe historických nákladov alebo na základe reálnej hodnoty, ak je suma určená v cudzej mene, prepočíta sa potom do funkčnej meny v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

24.

Účtovná hodnota položky je určená v spojení s ostatnými príslušnými štandardmi. Napríklad nehnuteľnosti, stroje a zariadenia môžu byť ocenené v reálnej hodnote alebo v historických nákladoch v súlade s IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. Či už je účtovná hodnota určená na základe historických nákladov alebo na základe reálnej hodnoty, ak je suma určená v cudzej mene, prepočíta sa potom do funkčnej meny v súlade s týmto štandardom.

| 25. | Účtovná hodnota niektorých položiek sa určí porovnaním dvoch alebo viacerých hodnôt. Napríklad účtovná hodnota zásob je nižšia z hodnoty nákladov a realizačnej hodnoty v súlade s IAS 2 Zásoby. Podobne, v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku je účtovná hodnota majetku, pri ktorom je náznak znehodnotenia, nižšia z účtovnej hodnoty pred zvažovaním možných strát zo zníženej hodnoty a z jeho spätne získateľnej sumy. Keď je takýto majetok nepeňažný a je ocenený v cudzej mene, účtovná hodnota sa určí porovnaním:






  (a) | nákladov alebo účtovnej hodnoty, ako je vhodné, prepočítanej výmenným kurzom k dátumu, kedy bola táto hodnota stanovená (t. j. kurz k dátumu transakcie pre položku ocenenú s ohľadom na historické náklady);
  a |
| --- | --- | --- |

25.

Účtovná hodnota niektorých položiek sa určí porovnaním dvoch alebo viacerých hodnôt. Napríklad účtovná hodnota zásob je nižšia z hodnoty nákladov a realizačnej hodnoty v súlade s IAS 2 Zásoby. Podobne, v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku je účtovná hodnota majetku, pri ktorom je náznak znehodnotenia, nižšia z účtovnej hodnoty pred zvažovaním možných strát zo zníženej hodnoty a z jeho spätne získateľnej sumy. Keď je takýto majetok nepeňažný a je ocenený v cudzej mene, účtovná hodnota sa určí porovnaním:

(a)

nákladov alebo účtovnej hodnoty, ako je vhodné, prepočítanej výmenným kurzom k dátumu, kedy bola táto hodnota stanovená (t. j. kurz k dátumu transakcie pre položku ocenenú s ohľadom na historické náklady);

a

| (b) | realizačnej hodnoty alebo spätne získateľnej sumy, ako je vhodné, prepočítanej výmenným kurzom k dátumu, kedy bola táto hodnota stanovená (t. j. zatvárací kurz k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha). |
| --- | --- |

(b)

realizačnej hodnoty alebo spätne získateľnej sumy, ako je vhodné, prepočítanej výmenným kurzom k dátumu, kedy bola táto hodnota stanovená (t. j. zatvárací kurz k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha).

Účinkom tohto porovnania môže byť, že strata zo zníženej hodnoty je vykázaná vo funkčnej mene, ale nebola by vykázaná v cudzej mene, alebo naopak.

| 26. | Keď je k dispozícii niekoľko výmenných kurzov, použije sa ten, pri ktorom by boli budúce peňažné toky reprezentované transakciou alebo zostatok by mohol byť vyrovnaný, ak by tieto peňažné toky nastali k dátumu ocenenia. Ak dve meny nie sú dočasne medzi sebou vymeniteľné, použije sa prvý nasledujúci kurz, pri ktorom by mohli výmeny byť uskutočnené. |
| --- | --- |

26.

Keď je k dispozícii niekoľko výmenných kurzov, použije sa ten, pri ktorom by boli budúce peňažné toky reprezentované transakciou alebo zostatok by mohol byť vyrovnaný, ak by tieto peňažné toky nastali k dátumu ocenenia. Ak dve meny nie sú dočasne medzi sebou vymeniteľné, použije sa prvý nasledujúci kurz, pri ktorom by mohli výmeny byť uskutočnené.

Vykazovanie kurzových rozdielov

| 27. | Ako je uvedené v odseku 3, IAS 39 sa uplatňuje na účtovanie hedgingu pre položky cudzích mien. Uplatňovanie účtovania hedgingu vyžaduje, aby jednotka účtovala niektoré kurzové rozdiely odlišne od spracovania kurzových rozdielov vyžadovaného týmto štandardom. Napríklad IAS 39 vyžaduje, aby kurzové rozdiely pri peňažných položkách, ktoré sa kvalifikujú ako nástroje hedgingu pri hedgingu peňažných tokov, boli prvotne vykázané vo vlastnom imaní v rozsahu, v akom je hedging účinný. |
| --- | --- |

27.

Ako je uvedené v odseku 3, IAS 39 sa uplatňuje na účtovanie hedgingu pre položky cudzích mien. Uplatňovanie účtovania hedgingu vyžaduje, aby jednotka účtovala niektoré kurzové rozdiely odlišne od spracovania kurzových rozdielov vyžadovaného týmto štandardom. Napríklad IAS 39 vyžaduje, aby kurzové rozdiely pri peňažných položkách, ktoré sa kvalifikujú ako nástroje hedgingu pri hedgingu peňažných tokov, boli prvotne vykázané vo vlastnom imaní v rozsahu, v akom je hedging účinný.

| 28. | Kurzové rozdiely vznikajúce pri vyrovnaní peňažných položiek alebo pri prepočte peňažných položiek v kurzoch odlišných ako sú tie, v ktorých boli prepočítané pri prvotnom vykázaní počas obdobia alebo v predchádzajúcich účtovných závierkach, sa vykážu v zisku alebo strate v období, v ktorom vzniknú, s výnimkou ustanovenia odseku 32. |
| --- | --- |

28.

Kurzové rozdiely vznikajúce pri vyrovnaní peňažných položiek alebo pri prepočte peňažných položiek v kurzoch odlišných ako sú tie, v ktorých boli prepočítané pri prvotnom vykázaní počas obdobia alebo v predchádzajúcich účtovných závierkach, sa vykážu v zisku alebo strate v období, v ktorom vzniknú, s výnimkou ustanovenia odseku 32.

| 29. | Keď vznikne peňažná položka z transakcie v cudzej mene a nastane zmena vo výmennom kurze medzi dátumom transakcie a dátumom vyrovnania, vzniká kurzový rozdiel. V prípade, že je transakcia vyrovnaná počas rovnakého účtovného obdobia ako je obdobie, v ktorom sa uskutočnila, je celý kurzový rozdiel vykázaný v tomto období. Avšak v prípade, že je transakcia vyrovnaná v nasledujúcom účtovnom období, je kurzový rozdiel vykázaný v každom období až do dátumu vyrovnania určený zmenou vo výmenných kurzoch počas každého obdobia. |
| --- | --- |

29.

Keď vznikne peňažná položka z transakcie v cudzej mene a nastane zmena vo výmennom kurze medzi dátumom transakcie a dátumom vyrovnania, vzniká kurzový rozdiel. V prípade, že je transakcia vyrovnaná počas rovnakého účtovného obdobia ako je obdobie, v ktorom sa uskutočnila, je celý kurzový rozdiel vykázaný v tomto období. Avšak v prípade, že je transakcia vyrovnaná v nasledujúcom účtovnom období, je kurzový rozdiel vykázaný v každom období až do dátumu vyrovnania určený zmenou vo výmenných kurzoch počas každého obdobia.

| 30. | Keď sa zisk alebo strata pri nepeňažnej položke vykazuje priamo vo vlastnom imaní, je každá zložka výmenných kurzov tohto zisku alebo straty vykázaná priamo vo vlastnom imaní. Naopak, keď sa zisk alebo strata pri nepeňažnej položke vykazuje v zisku alebo strate, je každá zložka výmenných kurzov tohto zisku alebo straty vykázaná v zisku alebo strate. |
| --- | --- |

30.

Keď sa zisk alebo strata pri nepeňažnej položke vykazuje priamo vo vlastnom imaní, je každá zložka výmenných kurzov tohto zisku alebo straty vykázaná priamo vo vlastnom imaní. Naopak, keď sa zisk alebo strata pri nepeňažnej položke vykazuje v zisku alebo strate, je každá zložka výmenných kurzov tohto zisku alebo straty vykázaná v zisku alebo strate.

| 31. | Iné štandardy vyžadujú, aby boli niektoré zisky a straty vykázané priamo vo vlastnom imaní. Napríklad IAS 16 vyžaduje, aby boli niektoré zisky a straty vznikajúce z precenenia nehnuteľností, strojov a zariadení vykázané priamo vo vlastnom imaní. Keď je takýto majetok ocenený v cudzej mene, odsek 23(c) tohto štandardu vyžaduje, aby bola precenená hodnota prepočítaná použitím kurzu ku dňu stanovenia hodnoty, výsledkom čoho bude kurzový rozdiel, ktorý sa vykáže tiež vo vlastnom imaní. |
| --- | --- |

31.

Iné štandardy vyžadujú, aby boli niektoré zisky a straty vykázané priamo vo vlastnom imaní. Napríklad IAS 16 vyžaduje, aby boli niektoré zisky a straty vznikajúce z precenenia nehnuteľností, strojov a zariadení vykázané priamo vo vlastnom imaní. Keď je takýto majetok ocenený v cudzej mene, odsek 23(c) tohto štandardu vyžaduje, aby bola precenená hodnota prepočítaná použitím kurzu ku dňu stanovenia hodnoty, výsledkom čoho bude kurzový rozdiel, ktorý sa vykáže tiež vo vlastnom imaní.

| 32. | Kurzové rozdiely vznikajúce pri peňažnej položke, ktorá tvorí časť investície vykazujúcej jednotky do zahraničnej prevádzky (pozri odsek 15) sa vykážu v zisku alebo strate v samostatnej účtovnej závierke vykazujúcej jednotky alebo v individuálnej účtovnej závierke prevádzky v zahraničí, ako je to vhodné. V účtovnej závierke, ktorá zahŕňa prevádzku v zahraničí a vykazujúcu jednotku (t. j. konsolidovaná účtovná závierka, keď je prevádzka v zahraničí dcérskou spoločnosťou) sa takéto kurzové rozdiely vykážu prvotne v samostatnej zložke vlastného imania a vykážu sa v zisku alebo strate pri vyradení investície v súlade s odsekom 48. |
| --- | --- |

32.

Kurzové rozdiely vznikajúce pri peňažnej položke, ktorá tvorí časť investície vykazujúcej jednotky do zahraničnej prevádzky (pozri odsek 15) sa vykážu v zisku alebo strate v samostatnej účtovnej závierke vykazujúcej jednotky alebo v individuálnej účtovnej závierke prevádzky v zahraničí, ako je to vhodné. V účtovnej závierke, ktorá zahŕňa prevádzku v zahraničí a vykazujúcu jednotku (t. j. konsolidovaná účtovná závierka, keď je prevádzka v zahraničí dcérskou spoločnosťou) sa takéto kurzové rozdiely vykážu prvotne v samostatnej zložke vlastného imania a vykážu sa v zisku alebo strate pri vyradení investície v súlade s odsekom 48.

| 33. | Keď tvorí peňažná položka časť investície vykazujúcej jednotky do zahraničnej prevádzky a je vyjadrená vo funkčnej mene vykazujúcej jednotky, vznikne v individuálnej účtovnej závierke prevádzky v zahraničí kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Podobne, ak je takáto položka vyjadrená vo funkčnej mene prevádzky v zahraničí, vznikne v samostatnej účtovnej závierke vykazujúcej jednotky kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Takéto kurzové rozdiely sa preklasifikujú do samostatnej zložky vlastného imania v účtovnej závierke, ktorá zahŕňa prevádzku v zahraničí a vykazujúcu jednotku (t. j. účtovná závierka, v ktorej je prevádzka v zahraničí konsolidovaná, podielovo konsolidovaná alebo zaúčtovaná využitím metódy vlastného imania). Avšak peňažná položka ktorá tvorí časť investície vykazujúcej jednotky do zahraničnej prevádzky môže byť vyjadrená v inej mene ako je funkčná mena vykazujúcej jednotky alebo prevádzky v zahraničí. Kurzové rozdiely, ktoré vzniknú pri prepočte peňažnej položky do funkčných mien vykazujúcej jednotky a prevádzky v zahraničí sa nepreklasifikujú do samostatnej zložky vlastného imania v účtovnej závierke, ktorá zahŕňa prevádzku v zahraničí a vykazujúcu jednotku (t. j. naďalej sa vykazujú v strate alebo zisku) |
| --- | --- |

33.

Keď tvorí peňažná položka časť investície vykazujúcej jednotky do zahraničnej prevádzky a je vyjadrená vo funkčnej mene vykazujúcej jednotky, vznikne v individuálnej účtovnej závierke prevádzky v zahraničí kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Podobne, ak je takáto položka vyjadrená vo funkčnej mene prevádzky v zahraničí, vznikne v samostatnej účtovnej závierke vykazujúcej jednotky kurzový rozdiel v súlade s odsekom 28. Takéto kurzové rozdiely sa preklasifikujú do samostatnej zložky vlastného imania v účtovnej závierke, ktorá zahŕňa prevádzku v zahraničí a vykazujúcu jednotku (t. j. účtovná závierka, v ktorej je prevádzka v zahraničí konsolidovaná, podielovo konsolidovaná alebo zaúčtovaná využitím metódy vlastného imania). Avšak peňažná položka ktorá tvorí časť investície vykazujúcej jednotky do zahraničnej prevádzky môže byť vyjadrená v inej mene ako je funkčná mena vykazujúcej jednotky alebo prevádzky v zahraničí. Kurzové rozdiely, ktoré vzniknú pri prepočte peňažnej položky do funkčných mien vykazujúcej jednotky a prevádzky v zahraničí sa nepreklasifikujú do samostatnej zložky vlastného imania v účtovnej závierke, ktorá zahŕňa prevádzku v zahraničí a vykazujúcu jednotku (t. j. naďalej sa vykazujú v strate alebo zisku)

| 34. | Keď jednotka vedie svoje účtovné knihy a záznamy v mene inej ako je jej funkčná mena, sú všetky sumy, v čase keď jednotka pripravuje svoju účtovnú závierku, prepočítavané do funkčnej meny v súlade s odsekmi 20-26. Takto sa získajú rovnaké sumy vo funkčnej mene ako by boli vznikli, keby boli položky prvotne zaznamenané vo funkčnej mene. Napríklad peňažné položky sa prepočítajú do funkčnej meny použitím zatváracieho kurzu a nepeňažné položky, ktoré sú ocenené na základe historických nákladov, sa prepočítajú použitím výmenného kurzu k dátumu transakcie, čo zapríčinilo ich vykázanie. |
| --- | --- |

34.

Keď jednotka vedie svoje účtovné knihy a záznamy v mene inej ako je jej funkčná mena, sú všetky sumy, v čase keď jednotka pripravuje svoju účtovnú závierku, prepočítavané do funkčnej meny v súlade s odsekmi 20-26. Takto sa získajú rovnaké sumy vo funkčnej mene ako by boli vznikli, keby boli položky prvotne zaznamenané vo funkčnej mene. Napríklad peňažné položky sa prepočítajú do funkčnej meny použitím zatváracieho kurzu a nepeňažné položky, ktoré sú ocenené na základe historických nákladov, sa prepočítajú použitím výmenného kurzu k dátumu transakcie, čo zapríčinilo ich vykázanie.

Zmena funkčnej meny

| 35. | Pri zmene funkčnej meny jednotky, uplatní jednotka postupy prepočtu príslušné pre novú funkčnú menu perspektívne od dátumu zmeny. |
| --- | --- |

35.

Pri zmene funkčnej meny jednotky, uplatní jednotka postupy prepočtu príslušné pre novú funkčnú menu perspektívne od dátumu zmeny.

| 36. | Ako je uvedené v odseku 13, funkčná mena jednotky odráža základné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre jednotku relevantné. Následne, keď je funkčná mena už stanovená, môže sa meniť, iba ak nastane zmena týchto základných transakcií, udalostí a podmienok. Napríklad, zmena v mene, ktorá najviac ovplyvňuje predajné ceny tovarov a služieb môže viesť k zmene funkčnej meny jednotky. |
| --- | --- |

36.

Ako je uvedené v odseku 13, funkčná mena jednotky odráža základné transakcie, udalosti a podmienky, ktoré sú pre jednotku relevantné. Následne, keď je funkčná mena už stanovená, môže sa meniť, iba ak nastane zmena týchto základných transakcií, udalostí a podmienok. Napríklad, zmena v mene, ktorá najviac ovplyvňuje predajné ceny tovarov a služieb môže viesť k zmene funkčnej meny jednotky.

| 37. | Vplyv zmeny vo funkčnej mene sa účtuje perspektívne. Inými slovami, jednotka prepočíta všetky položky do novej funkčnej meny použitím výmenného kurzu ku dňu zmeny. Výsledné prepočítané sumy pre nepeňažné položky sa považujú za ich historické náklady. Kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu prevádzky v zahraničí predtým klasifikované vo vlastnom imaní v súlade s odsekmi 32 a 39(c) sa nevykazujú v zisku alebo strate až do vyradenia prevádzky. |
| --- | --- |

37.

Vplyv zmeny vo funkčnej mene sa účtuje perspektívne. Inými slovami, jednotka prepočíta všetky položky do novej funkčnej meny použitím výmenného kurzu ku dňu zmeny. Výsledné prepočítané sumy pre nepeňažné položky sa považujú za ich historické náklady. Kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu prevádzky v zahraničí predtým klasifikované vo vlastnom imaní v súlade s odsekmi 32 a 39(c) sa nevykazujú v zisku alebo strate až do vyradenia prevádzky.

POUŽITIE INEJ MENY PREZENTÁCIE, AKO JE FUNKČNÁ MENA

Prepočet do meny prezentácie

| 38. | Jednotka môže prezentovať svoju účtovnú závierku v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak sa mena prezentácie líši od funkčnej meny jednotky, prepočíta jednotka výsledky a finančnú pozíciu do meny prezentácie. Napríklad, keď skupina obsahuje individuálne jednotky s rôznymi funkčnými menami, sú výsledky a finančná pozícia každej jednotky vyjadrené v spoločnej mene, aby mohla byť prezentovaná konsolidovaná účtovná závierka. |
| --- | --- |

38.

Jednotka môže prezentovať svoju účtovnú závierku v akejkoľvek mene (alebo menách). Ak sa mena prezentácie líši od funkčnej meny jednotky, prepočíta jednotka výsledky a finančnú pozíciu do meny prezentácie. Napríklad, keď skupina obsahuje individuálne jednotky s rôznymi funkčnými menami, sú výsledky a finančná pozícia každej jednotky vyjadrené v spoločnej mene, aby mohla byť prezentovaná konsolidovaná účtovná závierka.

| 39. | Výsledky a finančná pozícia jednotky, ktorej funkčná mena nie je menou hyperinflačného hospodárstva, sa prepočítajú do inej meny prezentácie použitím nasledujúcich postupov:










  (a) | majetok a záväzky pre každú prezentovanú súvahu (t. j. vrátane porovnávacích informácií) sa prepočítajú zatváracím kurzom k dátumu, ku ktorému je zostavená daná súvaha; |
| --- | --- | --- |

39.

Výsledky a finančná pozícia jednotky, ktorej funkčná mena nie je menou hyperinflačného hospodárstva, sa prepočítajú do inej meny prezentácie použitím nasledujúcich postupov:

(a)

majetok a záväzky pre každú prezentovanú súvahu (t. j. vrátane porovnávacích informácií) sa prepočítajú zatváracím kurzom k dátumu, ku ktorému je zostavená daná súvaha;

| (b) | príjmy a výdavky pre každý výkaz ziskov a strát (t. j. vrátane porovnávacích informácií) sa prepočítajú výmenným kurzom k dátumom transakcií;



  a |
| --- | --- |

(b)

príjmy a výdavky pre každý výkaz ziskov a strát (t. j. vrátane porovnávacích informácií) sa prepočítajú výmenným kurzom k dátumom transakcií;

| (c) | všetky vyplývajúce kurzové rozdiely sa vykážu ako samostatná zložka vlastného imania. |
| --- | --- |

(c)

všetky vyplývajúce kurzové rozdiely sa vykážu ako samostatná zložka vlastného imania.

| 40. | Z praktických dôvodov sa kurz, ktorý sa približuje skutočným výmenným kurzom k dátumom transakcií, napríklad priemerný kurz v období, často používa pri prepočte výnosových a nákladových položiek. Ak však kurz podstatne kolíše, je použitie priemerného kurzu za obdobie nevhodné. |
| --- | --- |

40.

Z praktických dôvodov sa kurz, ktorý sa približuje skutočným výmenným kurzom k dátumom transakcií, napríklad priemerný kurz v období, často používa pri prepočte výnosových a nákladových položiek. Ak však kurz podstatne kolíše, je použitie priemerného kurzu za obdobie nevhodné.

| 41. | Kurzové rozdiely uvedené v odseku 39(c) vyplývajú z:






  (a) | prepočtu výnosov a nákladov vo výmenných kurzoch k dátumom transakcií a majetku a záväzkov zatváracím kurzom. Takéto kurzové rozdiely vznikajú pri výnosových a nákladových položkách vykázaných v zisku alebo strate a pri tých, ktoré sa vykážu priamo vo vlastnom imaní. |
| --- | --- | --- |

41.

Kurzové rozdiely uvedené v odseku 39(c) vyplývajú z:

(a)

prepočtu výnosov a nákladov vo výmenných kurzoch k dátumom transakcií a majetku a záväzkov zatváracím kurzom. Takéto kurzové rozdiely vznikajú pri výnosových a nákladových položkách vykázaných v zisku alebo strate a pri tých, ktoré sa vykážu priamo vo vlastnom imaní.

| (b) | prepočtu počiatočného majetku v zostatkovej hodnote zatváracím kurzom, ktorý sa líši od predchádzajúceho zatváracieho kurzu. |
| --- | --- |

(b)

prepočtu počiatočného majetku v zostatkovej hodnote zatváracím kurzom, ktorý sa líši od predchádzajúceho zatváracieho kurzu.

Tieto kurzové rozdiely nie sú vykázané v zisku alebo strate, pretože zmeny vo výmenných kurzoch majú malý alebo žiadny priamy účinok na súčasné a budúce peňažné toky z prevádzok. Keď sa kurzové rozdiely vzťahujú na prevádzku v zahraničí, ktorá je konsolidovaná, ale nie úplne vlastnená, sú akumulované kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu a priraditeľné menšinovým podielom, pridelené do podielu a vykazované ako časť menšinového podielu v konsolidovanej súvahe.

| 42. | Výsledky a finančná pozícia jednotky, ktorej funkčná mena je menou hyperinflačného hospodárstva, sa prepočítajú do inej meny prezentácie použitím nasledujúcich postupov:










  (a) | všetky sumy (t. j. majetok, záväzky, položky vlastného imania, výnosy a náklady, vrátane porovnávacích informácií) sa prepočítajú s použitím zatváracieho kurzu platného v deň poslednej predloženej súvahy,



  okrem prípadov |
| --- | --- | --- |

42.

Výsledky a finančná pozícia jednotky, ktorej funkčná mena je menou hyperinflačného hospodárstva, sa prepočítajú do inej meny prezentácie použitím nasledujúcich postupov:

(a)

všetky sumy (t. j. majetok, záväzky, položky vlastného imania, výnosy a náklady, vrátane porovnávacích informácií) sa prepočítajú s použitím zatváracieho kurzu platného v deň poslednej predloženej súvahy,

| (b) | keď sú sumy prepočítané do meny nie hyperinflačného hospodárstva, sú porovnávacie informácie tie, ktoré boli prezentované ako sumy bežného roka v príslušnej účtovnej závierke predchádzajúceho roka (t. j. neupravené pre následné zmeny cenovej hladiny alebo následné zmeny výmenných kurzov). |
| --- | --- |

(b)

keď sú sumy prepočítané do meny nie hyperinflačného hospodárstva, sú porovnávacie informácie tie, ktoré boli prezentované ako sumy bežného roka v príslušnej účtovnej závierke predchádzajúceho roka (t. j. neupravené pre následné zmeny cenovej hladiny alebo následné zmeny výmenných kurzov).

| 43. | Keď je funkčná mena jednotky menou hyperinflačného hospodárstva, prepočíta jednotka svoju účtovnú závierku v súlade s IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách pred uplatnením metód ustanovených v odseku 42, okrem porovnateľných hodnôt, ktoré sa prepočítajú do meny nie hyperinflačného hospodárstva (pozri odsek 42(b)). Keď hospodárstvo prestane byť hyperinflačné a jednotka už neprepočítava svoju účtovnú závierku v súlade s IAS 29, použije ako historické náklady pre prepočet do meny prezentácie sumy prepočítané do cenovej hladiny k dátumu, kedy jednotka prestala prepočítavať svoju účtovnú závierku. |
| --- | --- |

43.

Keď je funkčná mena jednotky menou hyperinflačného hospodárstva, prepočíta jednotka svoju účtovnú závierku v súlade s IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách pred uplatnením metód ustanovených v odseku 42, okrem porovnateľných hodnôt, ktoré sa prepočítajú do meny nie hyperinflačného hospodárstva (pozri odsek 42(b)). Keď hospodárstvo prestane byť hyperinflačné a jednotka už neprepočítava svoju účtovnú závierku v súlade s IAS 29, použije ako historické náklady pre prepočet do meny prezentácie sumy prepočítané do cenovej hladiny k dátumu, kedy jednotka prestala prepočítavať svoju účtovnú závierku.

Prepočet prevádzky v zahraničí

| 44. | Odseky 45-47, navyše k odsekom 38-43, sa uplatnia, keď sa výsledky a finančná pozícia prevádzky v zahraničí prepočítavajú do meny prezentácie, aby prevádzka v zahraničí mohla byť zahrnutá v účtovnej závierke vykazujúcej jednotky formou konsolidácie, podielovej konsolidácie alebo metódou vlastného imania. |
| --- | --- |

44.

Odseky 45-47, navyše k odsekom 38-43, sa uplatnia, keď sa výsledky a finančná pozícia prevádzky v zahraničí prepočítavajú do meny prezentácie, aby prevádzka v zahraničí mohla byť zahrnutá v účtovnej závierke vykazujúcej jednotky formou konsolidácie, podielovej konsolidácie alebo metódou vlastného imania.

| 45. | Zahrnutie výsledkov a finančnej pozície prevádzky v zahraničí do výsledkov a finančnej pozície vykazujúcej jednotky sleduje bežné konsolidačné procedúry, ako je vylúčenie vnútroskupinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spoločnosti (pozri IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky a IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní). Vnútroskupinový peňažný majetok (alebo záväzok), či už krátkodobý alebo dlhodobý, však nemôže byť vylúčený voči zodpovedajúcemu vnútroskupinovému záväzku (alebo majetku) bez zobrazenia výsledkov fluktuácie meny v konsolidovanej účtovnej závierke. Vyplýva to z dôvodu, že peňažná položka reprezentuje záväzok konvertovať jednu menu do inej a vystavuje vykazujúcu jednotku zisku alebo strate z fluktuácie meny. Preto ostáva takýto kurzový rozdiel vykázaný v zisku alebo strate v konsolidovanej účtovnej závierke vykazujúcej jednotky, alebo je súčasťou vlastného imania až do vyradenia prevádzky v zahraničí, ak vzniká z okolností opísaných v odseku 32. |
| --- | --- |

45.

Zahrnutie výsledkov a finančnej pozície prevádzky v zahraničí do výsledkov a finančnej pozície vykazujúcej jednotky sleduje bežné konsolidačné procedúry, ako je vylúčenie vnútroskupinových zostatkov a vnútroskupinových transakcií dcérskej spoločnosti (pozri IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky a IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní). Vnútroskupinový peňažný majetok (alebo záväzok), či už krátkodobý alebo dlhodobý, však nemôže byť vylúčený voči zodpovedajúcemu vnútroskupinovému záväzku (alebo majetku) bez zobrazenia výsledkov fluktuácie meny v konsolidovanej účtovnej závierke. Vyplýva to z dôvodu, že peňažná položka reprezentuje záväzok konvertovať jednu menu do inej a vystavuje vykazujúcu jednotku zisku alebo strate z fluktuácie meny. Preto ostáva takýto kurzový rozdiel vykázaný v zisku alebo strate v konsolidovanej účtovnej závierke vykazujúcej jednotky, alebo je súčasťou vlastného imania až do vyradenia prevádzky v zahraničí, ak vzniká z okolností opísaných v odseku 32.

| 46. | Ak je účtovná závierka prevádzky v zahraničí zostavená k odlišnému dátumu vykazovania ako je dátum vykazujúcej jednotky, prevádzka v zahraničí často zostavuje dodatočné výkazy k rovnakému dátumu, ako je dátum účtovnej závierky vykazujúcej jednotky. Keď sa tak nestane, umožňuje IAS 27 použitie iného dátumu vykazovania, pokiaľ nie je rozdiel väčší ako tri mesiace a vykonajú sa úpravy pre účinok všetkých významných transakcií alebo iných udalostí, ktoré sa vyskytnú medzi rozdielnymi dátumami. V takom prípade sa majetok a záväzky prevádzky v zahraničí prepočítajú výmenným kurzom k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, prevádzky v zahraničí. Úpravy pre podstatné zmeny vo výmenných kurzoch sa vykonajú až k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, vykazujúcej jednotky v súlade s IAS 27. Rovnaký prístup sa použije pri uplatňovaní metódy vlastného imania na pridružené a spoločné podniky a pri uplatňovaní podielovej konsolidácie na spoločné podniky v súlade s IAS 28 Investície do pridružených podnikov a IAS 31. |
| --- | --- |

46.

Ak je účtovná závierka prevádzky v zahraničí zostavená k odlišnému dátumu vykazovania ako je dátum vykazujúcej jednotky, prevádzka v zahraničí často zostavuje dodatočné výkazy k rovnakému dátumu, ako je dátum účtovnej závierky vykazujúcej jednotky. Keď sa tak nestane, umožňuje IAS 27 použitie iného dátumu vykazovania, pokiaľ nie je rozdiel väčší ako tri mesiace a vykonajú sa úpravy pre účinok všetkých významných transakcií alebo iných udalostí, ktoré sa vyskytnú medzi rozdielnymi dátumami. V takom prípade sa majetok a záväzky prevádzky v zahraničí prepočítajú výmenným kurzom k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, prevádzky v zahraničí. Úpravy pre podstatné zmeny vo výmenných kurzoch sa vykonajú až k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, vykazujúcej jednotky v súlade s IAS 27. Rovnaký prístup sa použije pri uplatňovaní metódy vlastného imania na pridružené a spoločné podniky a pri uplatňovaní podielovej konsolidácie na spoločné podniky v súlade s IAS 28 Investície do pridružených podnikov a IAS 31.

| 47. | Akýkoľvek goodwill vznikajúci pri akvizícii prevádzky v zahraničí a všetky úpravy reálnej hodnoty na účtovné hodnoty majetku a záväzkov pri akvizícii tejto prevádzky v zahraničí sa považujú za majetok a záväzky tejto prevádzky v zahraničí. Preto sa vyjadrujú vo funkčnej mene prevádzky v zahraničí a prepočítajú sa zatváracím kurzom v súlade s odsekmi 39 a 42. |
| --- | --- |

47.

Akýkoľvek goodwill vznikajúci pri akvizícii prevádzky v zahraničí a všetky úpravy reálnej hodnoty na účtovné hodnoty majetku a záväzkov pri akvizícii tejto prevádzky v zahraničí sa považujú za majetok a záväzky tejto prevádzky v zahraničí. Preto sa vyjadrujú vo funkčnej mene prevádzky v zahraničí a prepočítajú sa zatváracím kurzom v súlade s odsekmi 39 a 42.

Vyradenie prevádzky v zahraničí

| 48. | Pri vyradení prevádzky v zahraničí sa kumulovaná suma kurzových rozdielov, ktoré boli odložené v samostatnej zložke vlastného imania, a ktoré sa vzťahujú na túto prevádzku v zahraničí, vykáže v zisku alebo strate, keď sa vykáže zisk alebo strata z vyradenia. |
| --- | --- |

48.

Pri vyradení prevádzky v zahraničí sa kumulovaná suma kurzových rozdielov, ktoré boli odložené v samostatnej zložke vlastného imania, a ktoré sa vzťahujú na túto prevádzku v zahraničí, vykáže v zisku alebo strate, keď sa vykáže zisk alebo strata z vyradenia.

| 49. | Jednotka môže vyradiť svoj podiel v prevádzke v zahraničí predajom, likvidáciou, vyplatením akciového kapitálu alebo vzdaním sa celej alebo časti tejto jednotky. Platba dividendy je súčasťou vyradenia iba vtedy, ak tvorí vrátenie investície, napríklad keď je dividenda vyplatená zo ziskov pred akvizíciou. V prípade čiastočného vyradenia je do zisku alebo straty zahrnutý len pomerný podiel súvisiacich kumulovaných kurzových rozdielov. Zníženie účtovnej hodnoty prevádzky v zahraničí nie je čiastočné vyradenie. Preto v čase zníženia nie je vykázaná v zisku alebo strate žiadna časť odloženého kurzového zisku alebo straty. |
| --- | --- |

49.

Jednotka môže vyradiť svoj podiel v prevádzke v zahraničí predajom, likvidáciou, vyplatením akciového kapitálu alebo vzdaním sa celej alebo časti tejto jednotky. Platba dividendy je súčasťou vyradenia iba vtedy, ak tvorí vrátenie investície, napríklad keď je dividenda vyplatená zo ziskov pred akvizíciou. V prípade čiastočného vyradenia je do zisku alebo straty zahrnutý len pomerný podiel súvisiacich kumulovaných kurzových rozdielov. Zníženie účtovnej hodnoty prevádzky v zahraničí nie je čiastočné vyradenie. Preto v čase zníženia nie je vykázaná v zisku alebo strate žiadna časť odloženého kurzového zisku alebo straty.

DAŇOVÉ VPLYVY VŠETKÝCH KURZOVÝCH ROZDIELOV

| 50. | Zisky a straty z transakcií v cudzích menách a kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu výsledkov a finančnej pozície jednotky (vrátane prevádzky v zahraničí) do inej meny môžu mať daňové vplyvy. Na tieto daňové vplyvy sa uplatňuje IAS 12 Dane z príjmov. |
| --- | --- |

50.

Zisky a straty z transakcií v cudzích menách a kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu výsledkov a finančnej pozície jednotky (vrátane prevádzky v zahraničí) do inej meny môžu mať daňové vplyvy. Na tieto daňové vplyvy sa uplatňuje IAS 12 Dane z príjmov.

ZVEREJŇOVANIE

| 51. | V odsekoch 53 a 55-57 sa odkazy na „funkčnú menu“ uplatňujú v prípade skupiny na funkčnú menu materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

51.

V odsekoch 53 a 55-57 sa odkazy na „funkčnú menu“ uplatňujú v prípade skupiny na funkčnú menu materskej spoločnosti.

| 52. | Jednotka zverejní:










  (a) | sumu kurzových rozdielov vykázaných v zisku alebo strate okrem tých, ktoré vznikajú z finančných nástrojov oceňovaných v reálnej hodnote prostredníctvom zisku alebo straty v súlade s IAS 39;



  a |
| --- | --- | --- |

52.

Jednotka zverejní:

(a)

sumu kurzových rozdielov vykázaných v zisku alebo strate okrem tých, ktoré vznikajú z finančných nástrojov oceňovaných v reálnej hodnote prostredníctvom zisku alebo straty v súlade s IAS 39;

| (b) | výsledné výmenné rozdiely klasifikované v samostatnej zložke vlastného imania a porovnanie sumy takýchto rozdielov na začiatku a na konci obdobia. |
| --- | --- |

(b)

výsledné výmenné rozdiely klasifikované v samostatnej zložke vlastného imania a porovnanie sumy takýchto rozdielov na začiatku a na konci obdobia.

| 53. | Keď je mena prezentácie odlišná od funkčnej meny, uvedie sa táto skutočnosť spolu so zverejnením funkčnej meny a dôvodu pre používanie inej meny prezentácie. |
| --- | --- |

53.

Keď je mena prezentácie odlišná od funkčnej meny, uvedie sa táto skutočnosť spolu so zverejnením funkčnej meny a dôvodu pre používanie inej meny prezentácie.

| 54. | Keď sa mení funkčná mena vykazujúcej jednotky alebo významnej prevádzky v zahraničí, zverejní sa táto skutočnosť spolu s dôvodom zmeny funkčnej meny. |
| --- | --- |

54.

Keď sa mení funkčná mena vykazujúcej jednotky alebo významnej prevádzky v zahraničí, zverejní sa táto skutočnosť spolu s dôvodom zmeny funkčnej meny.

| 55. | Keď jednotka prezentuje svoju účtovnú závierku v mene, ktorá je odlišná od jej funkčnej meny, uvedie, že účtovná závierka je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania, iba ak je v súlade so všetkými požiadavkami každého príslušného štandardu a každej príslušnej interpretácie týchto štandardov, vrátane metódy prepočtu ustanovenej v odsekoch 39 a 42. |
| --- | --- |

55.

Keď jednotka prezentuje svoju účtovnú závierku v mene, ktorá je odlišná od jej funkčnej meny, uvedie, že účtovná závierka je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania, iba ak je v súlade so všetkými požiadavkami každého príslušného štandardu a každej príslušnej interpretácie týchto štandardov, vrátane metódy prepočtu ustanovenej v odsekoch 39 a 42.

| 56. | Jednotka niekedy prezentuje svoju účtovnú závierku alebo iné finančné informácie v mene, ktorá nie je jej funkčnou menou bez splnenia požiadaviek podľa odseku 55. Napríklad jednotka môže konvertovať do inej meny iba vybrané položky zo svojej účtovnej závierky. Alebo jednotka, ktorej funkčná mena nie je menou hyperinflačného hospodárstva môže konvertovať svoju účtovnú závierku do inej meny prepočtom všetkých položiek posledným zatváracím kurzom. Takéto konverzie nie sú v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania a vyžadujú sa zverejnenia ustanovené v odseku 57. |
| --- | --- |

56.

Jednotka niekedy prezentuje svoju účtovnú závierku alebo iné finančné informácie v mene, ktorá nie je jej funkčnou menou bez splnenia požiadaviek podľa odseku 55. Napríklad jednotka môže konvertovať do inej meny iba vybrané položky zo svojej účtovnej závierky. Alebo jednotka, ktorej funkčná mena nie je menou hyperinflačného hospodárstva môže konvertovať svoju účtovnú závierku do inej meny prepočtom všetkých položiek posledným zatváracím kurzom. Takéto konverzie nie sú v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania a vyžadujú sa zverejnenia ustanovené v odseku 57.

| 57. | Keď jednotka uvádza svoju účtovnú závierku alebo iné finančné informácie v mene, ktorá je odlišná od jej funkčnej meny alebo meny prezentácie a nie sú splnené požiadavky podľa odseku 55, jednotka:










  (a) | jasne identifikuje informáciu ako doplnkovú informáciu, aby ju odlíšila od informácie, že je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania; |
| --- | --- | --- |

57.

Keď jednotka uvádza svoju účtovnú závierku alebo iné finančné informácie v mene, ktorá je odlišná od jej funkčnej meny alebo meny prezentácie a nie sú splnené požiadavky podľa odseku 55, jednotka:

(a)

jasne identifikuje informáciu ako doplnkovú informáciu, aby ju odlíšila od informácie, že je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania;

| (b) | zverejní menu, v ktorej je uvedená doplnková informácia;



  a |
| --- | --- |

(b)

zverejní menu, v ktorej je uvedená doplnková informácia;

| (c) | zverejní funkčnú menu jednotky a metódu prepočtu použitú na určenie doplnkovej informácie. |
| --- | --- |

(c)

zverejní funkčnú menu jednotky a metódu prepočtu použitú na určenie doplnkovej informácie.

DÁTUM ÚČINNOSTI A PRECHODU

| 58. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

58.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

| 59. | Jednotka uplatní odsek 47 perspektívne na všetky akvizície, ktoré sa vyskytnú po začiatku obdobia finančného vykazovania, v ktorom je tento štandard prvý krát uplatnený. Spätná aplikácia odseku 47 na skoršie akvizície je povolené. Pri akvizícii prevádzky v zahraničí, ku ktorej sa pristupuje perspektívne, ale ktorá nastala pred dátumom, kedy bol tento štandard prvý krát uplatnený, neprepočíta jednotka predchádzajúce roky a podobne môže, keď je to vhodné, považovať goodwill a úpravy reálnej hodnoty vznikajúce pri akvizícii za majetok a záväzky jednotky, skôr ako za majetok a záväzky prevádzky v zahraničí. Preto sú goodwill a reálna hodnota už vyjadrené vo funkčnej mene jednotky alebo sú nepeňažnými položkami v cudzej mene, ktoré sú vykazované použitím výmenného kurzu k dátumu akvizície. |
| --- | --- |

59.

Jednotka uplatní odsek 47 perspektívne na všetky akvizície, ktoré sa vyskytnú po začiatku obdobia finančného vykazovania, v ktorom je tento štandard prvý krát uplatnený. Spätná aplikácia odseku 47 na skoršie akvizície je povolené. Pri akvizícii prevádzky v zahraničí, ku ktorej sa pristupuje perspektívne, ale ktorá nastala pred dátumom, kedy bol tento štandard prvý krát uplatnený, neprepočíta jednotka predchádzajúce roky a podobne môže, keď je to vhodné, považovať goodwill a úpravy reálnej hodnoty vznikajúce pri akvizícii za majetok a záväzky jednotky, skôr ako za majetok a záväzky prevádzky v zahraničí. Preto sú goodwill a reálna hodnota už vyjadrené vo funkčnej mene jednotky alebo sú nepeňažnými položkami v cudzej mene, ktoré sú vykazované použitím výmenného kurzu k dátumu akvizície.

| 60. | Všetky ostatné zmeny vyplývajúce z uplatňovania tohto štandardu sa účtujú v súlade s požiadavkami IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby. |
| --- | --- |

60.

Všetky ostatné zmeny vyplývajúce z uplatňovania tohto štandardu sa účtujú v súlade s požiadavkami IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

| 61. | Tento štandard nahrádza IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (revidovaný z roku 1993). |
| --- | --- |

61.

Tento štandard nahrádza IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (revidovaný z roku 1993).

| 62. | Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:






  a) | SIC-11 Cudzia mena - Kapitalizácia strát vyplývajúcich z prudkých devalvácií mien; |
| --- | --- | --- |

62.

Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:

a)

SIC-11 Cudzia mena - Kapitalizácia strát vyplývajúcich z prudkých devalvácií mien;

| (b) | SIC-19 Mena, v ktorej sa oceňuje - ocenenie a prezentácia účtovnej závierky podľa IAS 21 a IAS 29;
  a |
| --- | --- |

(b)

SIC-19 Mena, v ktorej sa oceňuje - ocenenie a prezentácia účtovnej závierky podľa IAS 21 a IAS 29;

a

| (c) | SIC-30 Mena, v ktorej sa vykazuje - prevod z oceňovacej meny na menu, v ktorej sa vykazuje. |
| --- | --- |

(c)

SIC-30 Mena, v ktorej sa vykazuje - prevod z oceňovacej meny na menu, v ktorej sa vykazuje.

---

(1)  Pozri tiež SIC-7 Zavedenie meny euro.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | V IAS 7 Výkaz o peňažných tokoch sa znenie odsekov 25 a 26 mení a dopĺňa nasledovne:






  25. | Peňažné toky vyplývajúce z transakcií v cudzej mene sa zaznamenajú vo funkčnej mene jednotky použitím výmenného kurzu medzi funkčnou menou a cudzou menou, prepočítané k dátumu peňažného toku. |
| --- | --- | --- |

A1.

V IAS 7 Výkaz o peňažných tokoch sa znenie odsekov 25 a 26 mení a dopĺňa nasledovne:

25.

Peňažné toky vyplývajúce z transakcií v cudzej mene sa zaznamenajú vo funkčnej mene jednotky použitím výmenného kurzu medzi funkčnou menou a cudzou menou, prepočítané k dátumu peňažného toku.

| 26. | Peňažné toky zahraničnej dcérskej spoločnosti sa prepočítajú kurzami mien medzi funkčnou menou a cudzou menou k dátumu peňažných tokov. |
| --- | --- |

26.

Peňažné toky zahraničnej dcérskej spoločnosti sa prepočítajú kurzami mien medzi funkčnou menou a cudzou menou k dátumu peňažných tokov.

| A2. | IAS 12 Dane z príjmov sa mení a dopĺňa nasledovne:
  Znenie odseku 1 Úvodu (teraz očíslovaný ako odsek IN 2) sa mení a dopĺňa nasledovne:






  IN2. | ... |
| --- | --- | --- |

A2.

IAS 12 Dane z príjmov sa mení a dopĺňa nasledovne:

Znenie odseku 1 Úvodu (teraz očíslovaný ako odsek IN 2) sa mení a dopĺňa nasledovne:

IN2.

...

Okrem toho existujú niektoré dočasné rozdiely, ktoré nie sú časovými rozdielmi, ako napríklad dočasné rozdiely, ktoré vznikajú, keď:

| (a) | sa nepeňažný majetok a záväzky jednotky oceňujú v jej funkčnej mene, ale zdaniteľný zisk alebo daňová strata (a teda daňový základ jej nepeňažného majetku a záväzkov) sú určené v cudzej mene; |
| --- | --- |

(a)

sa nepeňažný majetok a záväzky jednotky oceňujú v jej funkčnej mene, ale zdaniteľný zisk alebo daňová strata (a teda daňový základ jej nepeňažného majetku a záväzkov) sú určené v cudzej mene;

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Znenie odsekov 41 a 62 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 41. | Nepeňažný majetok a záväzky jednotky sa oceňujú v jej funkčnej mene (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien). Ak sa zdaniteľný zisk alebo daňová strata jednotky (a teda daňový základ jej nepeňažného majetku a záväzkov) určujú v odlišnej mene, zmeny výmenného kurzu spôsobujú vznik dočasných rozdielov, ktorých výsledkom je vykázanie odloženého daňového záväzku alebo (podľa odseku 24) majetku. Výsledná odložená daň sa vykáže na ťarchu alebo v prospech zisku alebo straty (pozri odsek 58). |
| --- | --- |

41.

Nepeňažný majetok a záväzky jednotky sa oceňujú v jej funkčnej mene (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien). Ak sa zdaniteľný zisk alebo daňová strata jednotky (a teda daňový základ jej nepeňažného majetku a záväzkov) určujú v odlišnej mene, zmeny výmenného kurzu spôsobujú vznik dočasných rozdielov, ktorých výsledkom je vykázanie odloženého daňového záväzku alebo (podľa odseku 24) majetku. Výsledná odložená daň sa vykáže na ťarchu alebo v prospech zisku alebo straty (pozri odsek 58).

| 62. | Štandardy medzinárodného finančného vykazovania vyžadujú alebo povoľujú, aby sa určité položky účtovali priamo v prospech alebo na ťarchu vlastného imania. Príklady takýchto položiek sú:
  ...






  (c) | kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu účtovnej závierky prevádzky v zahraničí (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien);
  a |
| --- | --- | --- |

62.

Štandardy medzinárodného finančného vykazovania vyžadujú alebo povoľujú, aby sa určité položky účtovali priamo v prospech alebo na ťarchu vlastného imania. Príklady takýchto položiek sú:

...

(c)

kurzové rozdiely vznikajúce z prepočtu účtovnej závierky prevádzky v zahraničí (pozri IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien);

a

...

| A3. | IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách sa mení a dopĺňa nasledovne:
  Znenie odseku 1 sa mení a dopĺňa nasledovne:






  1. | Tento štandard sa uplatňuje na individuálne účtovné závierky vrátane konsolidovaných účtovných závierok každej jednotky, ktorej funkčná mena je menou hyperinflačného hospodárstva. |
| --- | --- | --- |

A3.

IAS 29 Finančné výkazníctvo v hyperinflačných ekonomikách sa mení a dopĺňa nasledovne:

Znenie odseku 1 sa mení a dopĺňa nasledovne:

1.

Tento štandard sa uplatňuje na individuálne účtovné závierky vrátane konsolidovaných účtovných závierok každej jednotky, ktorej funkčná mena je menou hyperinflačného hospodárstva.

Znenie odseku 8 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 8. | Účtovná závierka jednotky, ktorej funkčná mena je menou hyperinflačného hospodárstva, či už je založená na prístupe historických nákladov alebo na prístupe bežných nákladov, sa uvedie v cenách mernej jednotky bežnej k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobie vyžadované IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky a akékoľvek informácie týkajúce sa predchádzajúcich období, sú tiež uvádzajú v cenách mernej jednotky bežnej k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Na účely prezentácie porovnateľných hodnôt v odlišnej mene prezentácie sa uplatnia odseky 42(b) a 43 z IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (revidovaný z roku 1993). |
| --- | --- |

8.

Účtovná závierka jednotky, ktorej funkčná mena je menou hyperinflačného hospodárstva, či už je založená na prístupe historických nákladov alebo na prístupe bežných nákladov, sa uvedie v cenách mernej jednotky bežnej k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobie vyžadované IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky a akékoľvek informácie týkajúce sa predchádzajúcich období, sú tiež uvádzajú v cenách mernej jednotky bežnej k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Na účely prezentácie porovnateľných hodnôt v odlišnej mene prezentácie sa uplatnia odseky 42(b) a 43 z IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (revidovaný z roku 1993).

Znenie odseku 17 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 17. | Všeobecný cenový index nemusí byť dostupný za obdobia, pre ktoré je prepočet nehnuteľností, strojov a zariadení vyžadovaný týmto štandardom. Za týchto okolností môže byť potrebné využiť odhad založený napríklad na pohyboch vo výmennom kurze medzi funkčnou menou a pomerne stabilnou cudzou menou. |
| --- | --- |

17.

Všeobecný cenový index nemusí byť dostupný za obdobia, pre ktoré je prepočet nehnuteľností, strojov a zariadení vyžadovaný týmto štandardom. Za týchto okolností môže byť potrebné využiť odhad založený napríklad na pohyboch vo výmennom kurze medzi funkčnou menou a pomerne stabilnou cudzou menou.

Odsek 23 je zrušený.

Znenie odseku 31 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 31. | Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície sa účtuje v súlade s odsekmi 27 a 28. |
| --- | --- |

31.

Zisk alebo strata z čistej peňažnej pozície sa účtuje v súlade s odsekmi 27 a 28.

Znenie odseku 34 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 34. | Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce vykazované obdobie, či už boli založené na prístupe historických nákladov alebo prístupe bežných nákladov, sú prepočítané s použitím všeobecného cenového indexu tak, že porovnateľné účtovné závierky sú uvedené v cenách mernej jednotky bežnej ku koncu vykazovaného obdobia. Zverejnené informácie týkajúce sa predchádzajúcich období sú tiež vyjadrené v cenách mernej jednotky bežnej ku koncu vykazovaného obdobia. Na účely prezentácie porovnateľných hodnôt v odlišnej mene prezentácie sa uplatnia odseky 42(b) a 43 z IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (revidovaný z roku 1993). |
| --- | --- |

34.

Zodpovedajúce údaje za predchádzajúce vykazované obdobie, či už boli založené na prístupe historických nákladov alebo prístupe bežných nákladov, sú prepočítané s použitím všeobecného cenového indexu tak, že porovnateľné účtovné závierky sú uvedené v cenách mernej jednotky bežnej ku koncu vykazovaného obdobia. Zverejnené informácie týkajúce sa predchádzajúcich období sú tiež vyjadrené v cenách mernej jednotky bežnej ku koncu vykazovaného obdobia. Na účely prezentácie porovnateľných hodnôt v odlišnej mene prezentácie sa uplatnia odseky 42(b) a 43 z IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien (revidovaný z roku 1993).

Znenie odseku 39 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 39. | Zverejnia sa nasledujúce údaje:










  (a) | skutočnosť, že účtovná závierka a zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobia boli prepočítané vzhľadom na zmeny vo všeobecnej kúpnej sile funkčnej meny a z toho dôvodu sú uvedené v cenách mernej jednotky bežnej k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- | --- |

39.

Zverejnia sa nasledujúce údaje:

(a)

skutočnosť, že účtovná závierka a zodpovedajúce údaje za predchádzajúce obdobia boli prepočítané vzhľadom na zmeny vo všeobecnej kúpnej sile funkčnej meny a z toho dôvodu sú uvedené v cenách mernej jednotky bežnej k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| A4. | [Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy] |
| --- | --- |

A4.

[Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy]

| A5. | [Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy] |
| --- | --- |

A5.

[Zmena sa nevzťahuje na základné štandardy]

| A6. | V IAS 38 Nehmotný majetok, sa znenie odseku 107 mení a dopĺňa nasledovne:






  107. | Účtovná závierka zverejní pre každú triedu nehmotného majetku, rozlišujúc medzi nehmotným majetkom vytvoreným vlastnou činnosťou a ostatným nehmotným majetkom, nasledujúce:



  ...









  (e) | odsúhlasenie účtovnej hodnoty na začiatku a na konci obdobia, zobrazujúc:



  ...









  (vii) | výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prepočte prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;



  a


  ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A6.

V IAS 38 Nehmotný majetok, sa znenie odseku 107 mení a dopĺňa nasledovne:

107.

Účtovná závierka zverejní pre každú triedu nehmotného majetku, rozlišujúc medzi nehmotným majetkom vytvoreným vlastnou činnosťou a ostatným nehmotným majetkom, nasledujúce:

(e)

odsúhlasenie účtovnej hodnoty na začiatku a na konci obdobia, zobrazujúc:

(vii)

výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prepočte prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;

| A7. | V IAS 41 Poľnohospodárstvo sa znenie odseku 50 mení a dopĺňa nasledovne:






  50. | Jednotka predloží zosúladenie zmien v účtovnej hodnote biologického majetku medzi začiatkom a koncom bežného obdobia. Zosúladenie obsahuje tieto položky:



  ...









  (f) | výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prepočte prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;



  a


  ... |
| --- | --- | --- | --- |

A7.

V IAS 41 Poľnohospodárstvo sa znenie odseku 50 mení a dopĺňa nasledovne:

50.

Jednotka predloží zosúladenie zmien v účtovnej hodnote biologického majetku medzi začiatkom a koncom bežného obdobia. Zosúladenie obsahuje tieto položky:

(f)

výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prepočte účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prepočte prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;

| A8. | SIC-7 Zavedenie meny euro sa mení a dopĺňa nasledovne.
  Znenie odseku 4 sa mení a dopĺňa nasledovne:






  4. | To znamená, že najmä:






  (a) | peňažný majetok a záväzky v cudzej mene vyplývajúce z transakcií sa naďalej prepočítavajú na funkčnú menu zatváracím kurzom. Všetky výsledné kurzové rozdiely sa vykážu ako výnos alebo náklad okamžite, okrem toho, že jednotka naďalej uplatňuje svoju existujúcu účtovnú metódu na kurzové zisky a straty týkajúce sa hedgingu menového rizika predpokladanej transakcie. |
| --- | --- | --- | --- |

A8.

SIC-7 Zavedenie meny euro sa mení a dopĺňa nasledovne.

Znenie odseku 4 sa mení a dopĺňa nasledovne:

4.

To znamená, že najmä:

(a)

peňažný majetok a záväzky v cudzej mene vyplývajúce z transakcií sa naďalej prepočítavajú na funkčnú menu zatváracím kurzom. Všetky výsledné kurzové rozdiely sa vykážu ako výnos alebo náklad okamžite, okrem toho, že jednotka naďalej uplatňuje svoju existujúcu účtovnú metódu na kurzové zisky a straty týkajúce sa hedgingu menového rizika predpokladanej transakcie.

| (b) | kumulatívne kurzové rozdiely súvisiace s prepočtom účtovnej závierky prevádzok v zahraničí sa naďalej klasifikujú ako vlastné imanie a vykazujú ako výnosy alebo náklady iba pri vyradení investície do zahraničnej prevádzky. |
| --- | --- |

(b)

kumulatívne kurzové rozdiely súvisiace s prepočtom účtovnej závierky prevádzok v zahraničí sa naďalej klasifikujú ako vlastné imanie a vykazujú ako výnosy alebo náklady iba pri vyradení investície do zahraničnej prevádzky.

...

Znenie určenia dátumu účinnosti sa mení a dopĺňa nasledovne:

Dátum účinnosti: Táto interpretácia sa stáva účinnou dňom 1. jún 1998. Zmeny v účtovných metódach sa účtujú podľa požiadaviek IAS 8.

| A9. | IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva sa mení a dopĺňa nasledovne:
  V Prílohe B, sa pridávajú odseky B1A a B1B:






  B1A | Jednotka nemusí uplatňovať IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien spätne na úpravy reálnej hodnoty a goodwill vyplývajúce z obchodných kombinácií, ktoré nastali pred dátumom prechodu na IFRS. Ak jednotka neuplatní IAS 21 spätne na tieto úpravy reálnej hodnoty a goodwill, považuje ich za majetok a záväzky jednotky, skôr ako za majetok a záväzky nadobúdaného. Preto sú tento goodwill a úpravy reálnej hodnoty vyjadrené buď vo funkčnej mene jednotky, alebo sú nepeňažnými položkami v cudzej mene, ktoré sa vykazujú s použitím výmenného kurzu uplatňovaného podľa predchádzajúcich GAAP. |
| --- | --- | --- |

A9.

IFRS 1 Prvé uplatnenie Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva sa mení a dopĺňa nasledovne:

V Prílohe B, sa pridávajú odseky B1A a B1B:

B1A

Jednotka nemusí uplatňovať IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien spätne na úpravy reálnej hodnoty a goodwill vyplývajúce z obchodných kombinácií, ktoré nastali pred dátumom prechodu na IFRS. Ak jednotka neuplatní IAS 21 spätne na tieto úpravy reálnej hodnoty a goodwill, považuje ich za majetok a záväzky jednotky, skôr ako za majetok a záväzky nadobúdaného. Preto sú tento goodwill a úpravy reálnej hodnoty vyjadrené buď vo funkčnej mene jednotky, alebo sú nepeňažnými položkami v cudzej mene, ktoré sa vykazujú s použitím výmenného kurzu uplatňovaného podľa predchádzajúcich GAAP.

| B1B | Jednotka môže uplatniť IAS 21 spätne na úpravy reálnej hodnoty a goodwill vyplývajúce:






  (a) | zo všetkých obchodných kombinácií, ktoré nastali pred dátumom prechodu na IFRS;
  alebo |
| --- | --- | --- |

B1B

Jednotka môže uplatniť IAS 21 spätne na úpravy reálnej hodnoty a goodwill vyplývajúce:

(a)

zo všetkých obchodných kombinácií, ktoré nastali pred dátumom prechodu na IFRS;

alebo

| (b) | zo všetkých obchodných kombinácií, o ktorých jednotka rozhodne, že budú prepočítané, aby boli v súlade s IAS 22, ako umožňuje odsek B1. |
| --- | --- |

(b)

zo všetkých obchodných kombinácií, o ktorých jednotka rozhodne, že budú prepočítané, aby boli v súlade s IAS 22, ako umožňuje odsek B1.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 24

Zverejnenie spriaznených osôb

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Účel zverejnenia spriaznených osôb

Definície

Zverejňovanie

Dátum účinnosti

Stiahnutie IAS 24 (prepracovaný, z roku 1994)

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 24 (prepracovaný z roku 1994) Zverejnenie spriaznených osôb a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je zabezpečiť, aby účtovná závierka jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti na možnosť, že finančná pozícia a zisk alebo strata mohli byť ovplyvnené existenciou spriaznených osôb, transakciami a neuhradenými zostatkami s týmito osobami. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je zabezpečiť, aby účtovná závierka jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti na možnosť, že finančná pozícia a zisk alebo strata mohli byť ovplyvnené existenciou spriaznených osôb, transakciami a neuhradenými zostatkami s týmito osobami.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard sa uplatňuje pri:










  (a) | identifikácii vzťahov a transakcií so spriaznenými osobami |
| --- | --- | --- |

2.

Tento štandard sa uplatňuje pri:

(a)

identifikácii vzťahov a transakcií so spriaznenými osobami

| (b) | identifikácii neuhradených zostatkov medzi jednotkou a jej spriaznenými osobami |
| --- | --- |

(b)

identifikácii neuhradených zostatkov medzi jednotkou a jej spriaznenými osobami

| (c) | identifikácii okolností v ktorých sa vyžaduje zverejnenie položiek podľa (a) alebo (b),



  a |
| --- | --- |

(c)

identifikácii okolností v ktorých sa vyžaduje zverejnenie položiek podľa (a) alebo (b),

| (d) | rozhodovaní o zverejnení týchto položiek. |
| --- | --- |

(d)

rozhodovaní o zverejnení týchto položiek.

| 3. | Tento štandard vyžaduje zverejnenie transakcií a neuhradených zostatkov so spriaznenými osobami v individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti, spoločníka alebo investora prezentovanej v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky. |
| --- | --- |

3.

Tento štandard vyžaduje zverejnenie transakcií a neuhradených zostatkov so spriaznenými osobami v individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti, spoločníka alebo investora prezentovanej v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky.

| 4. | Transakcie so spriaznenými osobami a neuhradené zostatky s ostatnými jednotkami v skupine sú zverejnené v účtovnej závierke jednotky. Vnútroskupinové transakcie a neuhradené zostatky spriaznených osôb sú eliminované pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky skupiny. |
| --- | --- |

4.

Transakcie so spriaznenými osobami a neuhradené zostatky s ostatnými jednotkami v skupine sú zverejnené v účtovnej závierke jednotky. Vnútroskupinové transakcie a neuhradené zostatky spriaznených osôb sú eliminované pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky skupiny.

ÚČEL ZVEREJNENIA SPRIAZNENÝCH OSÔB

| 5. | Vzťahy spriaznených osôb sú bežnou črtou obchodu a podnikania. Napríklad jednotky často vykonávajú časť svojich činností prostredníctvom dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov. Za týchto okolností má jednotka možnosť ovplyvňovať finančné a prevádzkové zámery investovaného podniku prostredníctvom kontroly, spoločnej kontroly alebo významného vplyvu. |
| --- | --- |

5.

Vzťahy spriaznených osôb sú bežnou črtou obchodu a podnikania. Napríklad jednotky často vykonávajú časť svojich činností prostredníctvom dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov. Za týchto okolností má jednotka možnosť ovplyvňovať finančné a prevádzkové zámery investovaného podniku prostredníctvom kontroly, spoločnej kontroly alebo významného vplyvu.

| 6. | Vzťahy spriaznených osôb môžu mať vplyv na zisk alebo stratu a finančnú pozíciu jednotky. Spriaznené osoby sa môžu zapojiť do transakcií, do ktorých by sa nezapojili nespriaznené osoby. Napríklad jednotka, ktorá predáva tovar svojej materskej spoločnosti za obstarávaciu cenu, by nepredávala za takýchto podmienok inému zákazníkovi. Transakcie medzi spriaznenými osobami sa tiež nemusia uskutočňovať v rovnakých objemoch ako medzi nespriaznenými osobami. |
| --- | --- |

6.

Vzťahy spriaznených osôb môžu mať vplyv na zisk alebo stratu a finančnú pozíciu jednotky. Spriaznené osoby sa môžu zapojiť do transakcií, do ktorých by sa nezapojili nespriaznené osoby. Napríklad jednotka, ktorá predáva tovar svojej materskej spoločnosti za obstarávaciu cenu, by nepredávala za takýchto podmienok inému zákazníkovi. Transakcie medzi spriaznenými osobami sa tiež nemusia uskutočňovať v rovnakých objemoch ako medzi nespriaznenými osobami.

| 7. | Zisk alebo strata a finančná pozícia jednotky môže byť ovplyvnená vzťahom spriaznenej osoby, aj keď sa transakcie so spriaznenými osobami nevyskytnú. Samotná existencia vzťahu môže byť dostatočná na to, aby ovplyvnila transakcie jednotky s inými stranami. Napríklad dcérska spoločnosť môže ukončiť vzťahy s obchodným partnerom, ak materská spoločnosť získa sesterskú spoločnosť vykonávajúcu rovnakú činnosť ako predchádzajúci obchodný partner. Podobne sa môže jedna strana zdržať jednania z dôvodu významného vplyvu inej osoby – napríklad dcérskej spoločnosti môže materská spoločnosť nariadiť, aby sa nezaoberala výskumom a vývojom. |
| --- | --- |

7.

Zisk alebo strata a finančná pozícia jednotky môže byť ovplyvnená vzťahom spriaznenej osoby, aj keď sa transakcie so spriaznenými osobami nevyskytnú. Samotná existencia vzťahu môže byť dostatočná na to, aby ovplyvnila transakcie jednotky s inými stranami. Napríklad dcérska spoločnosť môže ukončiť vzťahy s obchodným partnerom, ak materská spoločnosť získa sesterskú spoločnosť vykonávajúcu rovnakú činnosť ako predchádzajúci obchodný partner. Podobne sa môže jedna strana zdržať jednania z dôvodu významného vplyvu inej osoby – napríklad dcérskej spoločnosti môže materská spoločnosť nariadiť, aby sa nezaoberala výskumom a vývojom.

| 8. | Z týchto dôvodov môže znalosť transakcií, neuhradených zostatkov a vzťahov spriaznených osôb ovplyvniť hodnotenie činností jednotky používateľmi účtovnej závierky, vrátane posúdenia rizík a príležitostí, ktorým jednotka čelí. |
| --- | --- |

8.

Z týchto dôvodov môže znalosť transakcií, neuhradených zostatkov a vzťahov spriaznených osôb ovplyvniť hodnotenie činností jednotky používateľmi účtovnej závierky, vrátane posúdenia rizík a príležitostí, ktorým jednotka čelí.

DEFINÍCIE

| 9. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Spriaznená osoba Osoba je spriaznená s jednotkou, ak









  (a) | priamo alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých prostredníkov osoba










  (i) | kontroluje alebo je kontrolovaná, alebo je pod spoločnou kontrolou jednotky (vrátane materských spoločností, dcérskych spoločností a sesterských spoločností); |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

(a)

priamo alebo nepriamo prostredníctvom jedného alebo viacerých prostredníkov osoba

(i)

kontroluje alebo je kontrolovaná, alebo je pod spoločnou kontrolou jednotky (vrátane materských spoločností, dcérskych spoločností a sesterských spoločností);

| (ii) | má podiel v jednotke, ktorý jej umožňuje významný vplyv na jednotku;



  alebo |
| --- | --- |

(ii)

má podiel v jednotke, ktorý jej umožňuje významný vplyv na jednotku;

| (iii) | má spoločnú kontrolu nad jednotkou; |
| --- | --- |

(iii)

má spoločnú kontrolu nad jednotkou;

| (b) | osoba je pridruženým podnikom (ako je definovaný v IAS 28 Investície do pridružených podnikov) jednotky; |
| --- | --- |

(b)

osoba je pridruženým podnikom (ako je definovaný v IAS 28 Investície do pridružených podnikov) jednotky;

| (c) | osoba je spoločným podnikom, v ktorom je jednotka spoločníkom (pozri IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní); |
| --- | --- |

(c)

osoba je spoločným podnikom, v ktorom je jednotka spoločníkom (pozri IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní);

| (d) | osoba je členom kľúčového riadiaceho personálu jednotky alebo jej materskej spoločnosti; |
| --- | --- |

(d)

osoba je členom kľúčového riadiaceho personálu jednotky alebo jej materskej spoločnosti;

| (e) | osoba je blízkym členom rodiny niektorého jednotlivca uvedeného v (a) alebo (d); |
| --- | --- |

(e)

osoba je blízkym členom rodiny niektorého jednotlivca uvedeného v (a) alebo (d);

| (f) | osoba je jednotkou, ktorá je kontrolovaná, spoločne kontrolovaná alebo pod významným vplyvom, alebo v ktorej významné hlasovacie práva má, priamo alebo nepriamo, akýkoľvek jednotlivec uvedený v (d) alebo (e);



  alebo |
| --- | --- |

(f)

osoba je jednotkou, ktorá je kontrolovaná, spoločne kontrolovaná alebo pod významným vplyvom, alebo v ktorej významné hlasovacie práva má, priamo alebo nepriamo, akýkoľvek jednotlivec uvedený v (d) alebo (e);

| (g) | osoba je programom požitkov po skončení zamestnania pre zamestnancov jednotky alebo akejkoľvek jednotky, ktorá je spriaznenou osobou jednotky. |
| --- | --- |

(g)

osoba je programom požitkov po skončení zamestnania pre zamestnancov jednotky alebo akejkoľvek jednotky, ktorá je spriaznenou osobou jednotky.

| (a) | druh alebo družka a deti jednotlivca; |
| --- | --- |

(a)

druh alebo družka a deti jednotlivca;

| (b) | deti druha alebo družky jednotlivca; |
| --- | --- |

(b)

deti druha alebo družky jednotlivca;

| (c) | osoby závislé na jednotlivcovi alebo druhovi alebo družke jednotlivca. |
| --- | --- |

(c)

osoby závislé na jednotlivcovi alebo druhovi alebo družke jednotlivca.

| (a) | krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpečenie, platenú ročnú dovolenku a platenú práceneschopnosť, podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivosť, poskytovanie bývania, auta a bezplatné alebo subvencované tovary alebo služby pre súčasných zamestnancov); |
| --- | --- |

(a)

krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpečenie, platenú ročnú dovolenku a platenú práceneschopnosť, podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ku ktorým patrí zdravotná starostlivosť, poskytovanie bývania, auta a bezplatné alebo subvencované tovary alebo služby pre súčasných zamestnancov);

| (b) | požitky po skončení zamestnania, ako napríklad penzie, ostatné dôchodkové požitky, životné poistenie po skončení zamestnania a zdravotná starostlivosť po skončení zamestnania; |
| --- | --- |

(b)

požitky po skončení zamestnania, ako napríklad penzie, ostatné dôchodkové požitky, životné poistenie po skončení zamestnania a zdravotná starostlivosť po skončení zamestnania;

| (c) | ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky, vrátane nároku na voľno pre stálych zamestnancov a nároku na voľno pri nečerpaní voľna počas viacerých období, požitky z dôvodu výročia alebo iné požitky za dlhodobú službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti, aj podiely na zisku, prémie a odložené náhrady, ak sú úplne splatné do 12 mesiacov po skončení daného obdobia; |
| --- | --- |

(c)

ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky, vrátane nároku na voľno pre stálych zamestnancov a nároku na voľno pri nečerpaní voľna počas viacerých období, požitky z dôvodu výročia alebo iné požitky za dlhodobú službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti, aj podiely na zisku, prémie a odložené náhrady, ak sú úplne splatné do 12 mesiacov po skončení daného obdobia;

| (d) | požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru;



  a |
| --- | --- |

(d)

požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru;

| (e) | platba na základe akcie. |
| --- | --- |

(e)

platba na základe akcie.

| 10. | Pri posudzovaní každého možného vzťahu spriaznenej osoby je pozornosť upriamená na podstatu vzťahu a nielen na právnu formu. |
| --- | --- |

10.

Pri posudzovaní každého možného vzťahu spriaznenej osoby je pozornosť upriamená na podstatu vzťahu a nielen na právnu formu.

| 11. | V kontexte tohto štandardu nemusia nevyhnutne byť spriaznenými osobami:






  (a) | dve jednotky iba preto, že majú spoločného riaditeľa alebo iného člena kľúčového riadiaceho personálu, napriek (d) a (f) v definícii spriaznenej osoby. |
| --- | --- | --- |

11.

V kontexte tohto štandardu nemusia nevyhnutne byť spriaznenými osobami:

(a)

dve jednotky iba preto, že majú spoločného riaditeľa alebo iného člena kľúčového riadiaceho personálu, napriek (d) a (f) v definícii spriaznenej osoby.

| (b) | dvaja spoločníci iba preto, že zdieľajú spoločnú kontrolu nad spoločným podnikom. |
| --- | --- |

(b)

dvaja spoločníci iba preto, že zdieľajú spoločnú kontrolu nad spoločným podnikom.

| (c) | (i) | poskytovatelia finančných prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

(c)

(i)

poskytovatelia finančných prostriedkov,

| (ii) | obchodné zväzy, |
| --- | --- |

(ii)

obchodné zväzy,

| (iii) | verejnoprospešné podniky,
  a |
| --- | --- |

(iii)

verejnoprospešné podniky,

a

| (iv) | ministerstvá a agentúry, |
| --- | --- |

(iv)

ministerstvá a agentúry,

iba na základe bežných kontaktov s jednotkou (hoci môžu ovplyvňovať slobodu činov jednotky alebo sa zúčastňovať na jej rozhodovacom procese);

a

| (d) | jednotlivý zákazník, dodávateľ, majiteľ licencie, distribútor alebo obchodný zástupca, s ktorým jednotka realizuje významný objem obchodu len na základe výslednej hospodárskej závislosti. |
| --- | --- |

(d)

jednotlivý zákazník, dodávateľ, majiteľ licencie, distribútor alebo obchodný zástupca, s ktorým jednotka realizuje významný objem obchodu len na základe výslednej hospodárskej závislosti.

ZVEREJŇOVANIE

| 12. | Vzťahy medzi materskými a dcérskymi spoločnosťami sa zverejnia bez ohľadu na to, či došlo k transakciám medzi týmito spriaznenými osobami. Jednotka zverejní názov materskej spoločnosti jednotky, a ak je odlišný, aj názov rozhodnej kontrolujúcej strany. Ak materská spoločnosť jednotky ani rozhodná kontrolujúca strana nezostavuje účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti, zverejní sa názov najbližšej vyššej materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

12.

Vzťahy medzi materskými a dcérskymi spoločnosťami sa zverejnia bez ohľadu na to, či došlo k transakciám medzi týmito spriaznenými osobami. Jednotka zverejní názov materskej spoločnosti jednotky, a ak je odlišný, aj názov rozhodnej kontrolujúcej strany. Ak materská spoločnosť jednotky ani rozhodná kontrolujúca strana nezostavuje účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti, zverejní sa názov najbližšej vyššej materskej spoločnosti.

| 13. | Aby mali používatelia účtovnej závierky možnosť vytvoriť si názor o účinkoch vzťahov spriaznených osôb na jednotku, je vhodné tam, kde existuje kontrola, zverejniť vzťah spriaznených osôb, bez ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami došlo k transakciám. |
| --- | --- |

13.

Aby mali používatelia účtovnej závierky možnosť vytvoriť si názor o účinkoch vzťahov spriaznených osôb na jednotku, je vhodné tam, kde existuje kontrola, zverejniť vzťah spriaznených osôb, bez ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami došlo k transakciám.

| 14. | Identifikácia vzťahov spriaznených osôb medzi materskými a dcérskymi spoločnosťami je v doplnení požiadaviek na zverejnenie v IAS 27, IAS 28 a IAS 31, ktoré vyžadujú vhodný zoznam a opis významných investícií do dcérskych spoločností, pridružených podnikov a spoločne kontrolovaných jednotiek. |
| --- | --- |

14.

Identifikácia vzťahov spriaznených osôb medzi materskými a dcérskymi spoločnosťami je v doplnení požiadaviek na zverejnenie v IAS 27, IAS 28 a IAS 31, ktoré vyžadujú vhodný zoznam a opis významných investícií do dcérskych spoločností, pridružených podnikov a spoločne kontrolovaných jednotiek.

| 15. | Keď ani materská spoločnosť jednotky ani rozhodná kontrolujúca strana nezostavuje účtovnú závierku, ktorá je sprístupnená pre verejnosť, jednotka zverejní názov najbližšej vyššej materskej spoločnosti, ktorá ju zostavuje. Najbližšia vyššia materská spoločnosť je prvá materská spoločnosť v skupine nad priamou materskou spoločnosťou, ktorá zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú pre verejnosť. |
| --- | --- |

15.

Keď ani materská spoločnosť jednotky ani rozhodná kontrolujúca strana nezostavuje účtovnú závierku, ktorá je sprístupnená pre verejnosť, jednotka zverejní názov najbližšej vyššej materskej spoločnosti, ktorá ju zostavuje. Najbližšia vyššia materská spoločnosť je prvá materská spoločnosť v skupine nad priamou materskou spoločnosťou, ktorá zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú pre verejnosť.

| 16. | Jednotka zverejní kompenzácie kľúčového riadiaceho personálu v súhrne a osobitne pre každú z nasledujúcich kategórií:










  (a) | krátkodobé zamestnanecké požitky; |
| --- | --- | --- |

16.

Jednotka zverejní kompenzácie kľúčového riadiaceho personálu v súhrne a osobitne pre každú z nasledujúcich kategórií:

(a)

krátkodobé zamestnanecké požitky;

| (b) | požitky po skončení zamestnania; |
| --- | --- |

(b)

požitky po skončení zamestnania;

| (c) | ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky; |
| --- | --- |

(c)

ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky;

| (d) | požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru;



  a |
| --- | --- |

(d)

požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru;

| (e) | platba na základe akcie. |
| --- | --- |

(e)

platba na základe akcie.

| 17. | Ak došlo k transakciám medzi spriaznenými osobami, jednotka zverejní podstatu vzťahov spriaznených osôb, ako aj informácie o transakciách a neuhradených zostatkoch nevyhnutných na pochopenie potenciálneho účinku vzťahu na účtovnú závierku. Tieto požiadavky na zverejnenie sú v doplnení požiadaviek v odseku 16 na zverejnenie kompenzácií kľúčového riadiaceho personálu. Zverejnenia obsahujú minimálne:










  (a) | sumu transakcií; |
| --- | --- | --- |

17.

Ak došlo k transakciám medzi spriaznenými osobami, jednotka zverejní podstatu vzťahov spriaznených osôb, ako aj informácie o transakciách a neuhradených zostatkoch nevyhnutných na pochopenie potenciálneho účinku vzťahu na účtovnú závierku. Tieto požiadavky na zverejnenie sú v doplnení požiadaviek v odseku 16 na zverejnenie kompenzácií kľúčového riadiaceho personálu. Zverejnenia obsahujú minimálne:

(a)

sumu transakcií;

| (b) | sumu neuhradených zostatkov a:










  (i) | ich termíny a podmienky, vrátane ich zabezpečenia a podstatu odmeny poskytnutej pri vysporiadaní záväzku;



  a |
| --- | --- | --- |

(b)

sumu neuhradených zostatkov a:

(i)

ich termíny a podmienky, vrátane ich zabezpečenia a podstatu odmeny poskytnutej pri vysporiadaní záväzku;

| (ii) | detaily o všetkých vystavených a prijatých zárukách; |
| --- | --- |

(ii)

detaily o všetkých vystavených a prijatých zárukách;

| (c) | rezervy na pochybné pohľadávky súvisiace so sumou neuhradených zostatkov;



  a |
| --- | --- |

(c)

rezervy na pochybné pohľadávky súvisiace so sumou neuhradených zostatkov;

| (d) | náklady vykázané za dané obdobie vo vzťahu k nedobytným alebo pochybným pohľadávkam splatným od spriaznených osôb. |
| --- | --- |

(d)

náklady vykázané za dané obdobie vo vzťahu k nedobytným alebo pochybným pohľadávkam splatným od spriaznených osôb.

| 18. | Zverejnenia požadované v odseku 17 sa vykonajú osobitne pre každú z nasledujúcich kategórií:










  (a) | materská spoločnosť; |
| --- | --- | --- |

18.

Zverejnenia požadované v odseku 17 sa vykonajú osobitne pre každú z nasledujúcich kategórií:

(a)

materská spoločnosť;

| (b) | jednotky so spoločnou kontrolou alebo významným vplyvom na jednotku; |
| --- | --- |

(b)

jednotky so spoločnou kontrolou alebo významným vplyvom na jednotku;

| (c) | dcérske spoločnosti; |
| --- | --- |

(c)

dcérske spoločnosti;

| (d) | pridružené podniky; |
| --- | --- |

(d)

pridružené podniky;

| (e) | spoločné podniky, v ktorých je jednotka spoločníkom; |
| --- | --- |

(e)

spoločné podniky, v ktorých je jednotka spoločníkom;

| (f) | kľúčový riadiaci personál jednotky alebo jej materskej spoločnosti;



  a |
| --- | --- |

(f)

kľúčový riadiaci personál jednotky alebo jej materskej spoločnosti;

| (g) | iné spriaznené osoby. |
| --- | --- |

(g)

iné spriaznené osoby.

| 19. | Klasifikácia záväzkov a pohľadávok voči spriazneným osobám v rôznych kategóriách podľa požiadaviek v odseku 18 je rozšírením požiadaviek na zverejnenie v IAS 1,Prezentácia účtovnej závierky, pre informácie prezentované v súvahe alebo v poznámkach. Kategórie sú rozšírené, aby umožnili ucelenejšiu analýzu zostatkov spriaznených osôb a platia pre transakcie so spriaznenými osobami. |
| --- | --- |

19.

Klasifikácia záväzkov a pohľadávok voči spriazneným osobám v rôznych kategóriách podľa požiadaviek v odseku 18 je rozšírením požiadaviek na zverejnenie v IAS 1,Prezentácia účtovnej závierky, pre informácie prezentované v súvahe alebo v poznámkach. Kategórie sú rozšírené, aby umožnili ucelenejšiu analýzu zostatkov spriaznených osôb a platia pre transakcie so spriaznenými osobami.

| 20. | Nasledujú príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak sú so spriaznenými osobami:






  (a) | nákupy alebo predaje výrobkov (hotových alebo nedokončených); |
| --- | --- | --- |

20.

Nasledujú príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak sú so spriaznenými osobami:

(a)

nákupy alebo predaje výrobkov (hotových alebo nedokončených);

| (b) | nákupy alebo predaje nehnuteľností a iného majetku; |
| --- | --- |

(b)

nákupy alebo predaje nehnuteľností a iného majetku;

| (c) | poskytovanie alebo prijímanie služieb; |
| --- | --- |

(c)

poskytovanie alebo prijímanie služieb;

| (d) | lízing; |
| --- | --- |

(d)

lízing;

| (e) | prevody výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

(e)

prevody výskumu a vývoja;

| (f) | prevody podľa licenčných dohôd; |
| --- | --- |

(f)

prevody podľa licenčných dohôd;

| (g) | prevody podľa finančných dohôd (vrátane pôžičiek a majetkových príspevkov v hotovosti alebo v naturáliách); |
| --- | --- |

(g)

prevody podľa finančných dohôd (vrátane pôžičiek a majetkových príspevkov v hotovosti alebo v naturáliách);

| (h) | poskytovanie záruk a kolaterálov;
  a |
| --- | --- |

(h)

poskytovanie záruk a kolaterálov;

a

| (i) | vyrovnanie záväzkov v mene jednotky alebo jednotkou v mene tretej osoby. |
| --- | --- |

(i)

vyrovnanie záväzkov v mene jednotky alebo jednotkou v mene tretej osoby.

| 21. | Zverejnenia, že transakcie so spriaznenými osobami boli uskutočnené za rovnakých podmienok ako prevládajú pri nezávislých transakciách sa vykonajú iba vtedy, ak je možné takéto podmienky dokázať. |
| --- | --- |

21.

Zverejnenia, že transakcie so spriaznenými osobami boli uskutočnené za rovnakých podmienok ako prevládajú pri nezávislých transakciách sa vykonajú iba vtedy, ak je možné takéto podmienky dokázať.

| 22. | Položky podobnej podstaty sa môžu zverejniť v súhrne okrem prípadu, keď je potrebné jednotlivé zverejnenie na pochopenie účinkov transakcií so spriaznenými osobami na účtovnú závierku jednotky. |
| --- | --- |

22.

Položky podobnej podstaty sa môžu zverejniť v súhrne okrem prípadu, keď je potrebné jednotlivé zverejnenie na pochopenie účinkov transakcií so spriaznenými osobami na účtovnú závierku jednotky.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 23. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

23.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 24 (PREPRACOVANÝ, Z ROKU 1994)

| 24. | Tento štandard nahrádza IAS 24 Zverejnenie spriaznených osôb (prepracovaný, z roku 1994). |
| --- | --- |

24.

Tento štandard nahrádza IAS 24 Zverejnenie spriaznených osôb (prepracovaný, z roku 1994).

PRÍLOHA

Zmena IAS 30

Zmena v tejto prílohe sa vzťahuje na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahuje sa táto zmena na toto skoršie obdobie.

| A1. | V IAS 30 Zverejnenia v účtovnej závierke bánk a podobných finančných inštitúcií sa znenie odseku 58 mení nasledovne:






  58. | Ak banka uskutočnila transakcie so spriaznenými osobami, je vhodné zverejniť podstatu vzťahov spriaznených osôb, ako aj informácie o transakciách a neuhradených zostatkoch nevyhnutných na pochopenie potenciálneho účinku vzťahu na účtovnú závierku banky. Zverejnenia sa vykonajú v súlade s IAS 24 a obsahujú zverejnenia týkajúce sa zámerov banky na úverovanie spriaznených osôb a vo vzťahu k transakciám so spriaznenými osobami sumu zahrnutú do:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

A1.

V IAS 30 Zverejnenia v účtovnej závierke bánk a podobných finančných inštitúcií sa znenie odseku 58 mení nasledovne:

58.

Ak banka uskutočnila transakcie so spriaznenými osobami, je vhodné zverejniť podstatu vzťahov spriaznených osôb, ako aj informácie o transakciách a neuhradených zostatkoch nevyhnutných na pochopenie potenciálneho účinku vzťahu na účtovnú závierku banky. Zverejnenia sa vykonajú v súlade s IAS 24 a obsahujú zverejnenia týkajúce sa zámerov banky na úverovanie spriaznených osôb a vo vzťahu k transakciám so spriaznenými osobami sumu zahrnutú do:

(a)

...

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 27

Konsolidované a individuálne účtovné závierky

OBSAH

Rozsah

Definície

Prezentácia konsolidovanej účtovnej závierky

Rozsah konsolidovanej účtovnej závierky

Postupy konsolidácie

Účtovanie investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov v individuálnych účtovných závierkach

Zverejňovanie

Dátum účinnosti

Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 27 (revidovaný z roku 2000) Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie finančných investícií do dcérskych spoločnosti a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

ROZSAH

| 1. | Tento štandard sa uplatňuje pri príprave a prezentácii konsolidovanej účtovnej závierky pre skupinu jednotiek pod kontrolou materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.

Tento štandard sa uplatňuje pri príprave a prezentácii konsolidovanej účtovnej závierky pre skupinu jednotiek pod kontrolou materskej spoločnosti.

| 2. | Tento štandard sa nezaoberá metódami účtovania podnikových kombinácií a ich vplyvov na konsolidáciu, vrátane goodwill, ktorý vzniká pri podnikových kombináciách (pozri IAS 22 Podnikové kombinácie). |
| --- | --- |

2.

Tento štandard sa nezaoberá metódami účtovania podnikových kombinácií a ich vplyvov na konsolidáciu, vrátane goodwill, ktorý vzniká pri podnikových kombináciách (pozri IAS 22 Podnikové kombinácie).

| 3. | Tento štandard sa uplatňuje aj na účtovanie investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov, keď sa jednotka rozhodne alebo je, podľa lokálnych právnych predpisov, povinná prezentovať individuálnu účtovnú závierku. |
| --- | --- |

3.

Tento štandard sa uplatňuje aj na účtovanie investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov, keď sa jednotka rozhodne alebo je, podľa lokálnych právnych predpisov, povinná prezentovať individuálnu účtovnú závierku.

DEFINÍCIE

| 4. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Konsolidovaná účtovná závierka je účtovná závierka skupiny prezentovaná ako účtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.


  Kontrola je právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery jednotky za účelom získania úžitkov z jej činností.


  Metóda nákladov je metóda účtovania investície, pomocou ktorej sa investícia vykáže v nákladoch. Investor vykazuje výnos z investície len v tom rozsahu, v akom prijíma rozdelenia akumulovaných ziskov investovaného podniku vznikajúcich po dátume akvizície. Prijaté rozdelenia, ktoré prevýšia takéto zisky, sa považujú za splatenie investície a sú vykázané ako zníženie obstarávacej ceny investície.


  Skupina je materská spoločnosť a všetky jej dcérske spoločnosti.


  Menšinový podiel je tá časť zisku alebo straty a majetku v zostatkovej hodnote dcérskej spoločnosti, ktorá prináleží podielom na vlastnom imaní, ktoré nie sú, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskej spoločnosti, vo vlastníctve materskej spoločnosti.


  Materská spoločnosť je jednotka, ktorá má jednu alebo viac dcérskych spoločností.


  Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná materskou spoločnosťou, investorom v pridruženom podniku alebo spoločníkom v spoločne kontrolovanej jednotke, v ktorej sú investície účtované na základe priameho podielu na vlastnom imaní, skôr než na základe vykázaných výsledkov a majetku v zostatkovej hodnote investovaného podniku.


  Dcérska spoločnosť je jednotka, vrátane neregistrovanej jednotky, akou je partnerstvo, ktorá je kontrolovaná inou jednotkou (známou ako materská spoločnosť). |
| --- | --- |

4.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

| 5. | Materská alebo dcérska spoločnosť môže byť investorom do pridruženého podniku alebo spoločníkom v spoločne kontrolovanej jednotke. V takýchto prípadoch je konsolidovaná účtovná závierka pripravená a prezentovaná v súlade s týmto štandardom pripravovaná tak, aby bola v súlade aj s IAS 28 Investície do pridružených podnikov a IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní. |
| --- | --- |

5.

Materská alebo dcérska spoločnosť môže byť investorom do pridruženého podniku alebo spoločníkom v spoločne kontrolovanej jednotke. V takýchto prípadoch je konsolidovaná účtovná závierka pripravená a prezentovaná v súlade s týmto štandardom pripravovaná tak, aby bola v súlade aj s IAS 28 Investície do pridružených podnikov a IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní.

| 6. | Pre jednotku opísanú v odseku 5 je individuálne účtovná závierka účtovnou závierkou pripravenou a prezentovanou navyše k účtovnej závierke podľa odseku 5. Individuálna účtovná závierka nemusí byť prílohou alebo doplnkom k tejto závierke. |
| --- | --- |

6.

Pre jednotku opísanú v odseku 5 je individuálne účtovná závierka účtovnou závierkou pripravenou a prezentovanou navyše k účtovnej závierke podľa odseku 5. Individuálna účtovná závierka nemusí byť prílohou alebo doplnkom k tejto závierke.

| 7. | Účtovná závierka jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel v spoločne kontrolovanej jednotke, nie je individuálnou účtovnou závierkou. |
| --- | --- |

7.

Účtovná závierka jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel v spoločne kontrolovanej jednotke, nie je individuálnou účtovnou závierkou.

| 8. | Materská spoločnosť, ktorá je vyňatá v súlade s odsekom 10 z prezentovania konsolidovanej účtovnej závierky, môže prezentovať individuálnu účtovnú závierku ako svoju jedinú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

8.

Materská spoločnosť, ktorá je vyňatá v súlade s odsekom 10 z prezentovania konsolidovanej účtovnej závierky, môže prezentovať individuálnu účtovnú závierku ako svoju jedinú účtovnú závierku.

PREZENTÁCIA KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

| 9. | Materská spoločnosť, ktorá nie je materskou spoločnosťou opísanou v odseku 10, prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku, v ktorej konsoliduje svoje investície do dcérskych spoločností, v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

9.

Materská spoločnosť, ktorá nie je materskou spoločnosťou opísanou v odseku 10, prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku, v ktorej konsoliduje svoje investície do dcérskych spoločností, v súlade s týmto štandardom.

| 10. | Materská spoločnosť nemusí prezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, ak a iba ak:










  (a) | materská spoločnosť je sama úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej jednotky a jej iných vlastníkov, vrátane toho, že tí, ktorí inak nemajú právo hlasovať, boli informovaní o tom a nenamietajú, že materská spoločnosť neprezentuje konsolidovanú účtovnú závierku; |
| --- | --- | --- |

10.

Materská spoločnosť nemusí prezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, ak a iba ak:

(a)

materská spoločnosť je sama úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej jednotky a jej iných vlastníkov, vrátane toho, že tí, ktorí inak nemajú právo hlasovať, boli informovaní o tom a nenamietajú, že materská spoločnosť neprezentuje konsolidovanú účtovnú závierku;

| b) | dlhové alebo majetkové nástroje materskej spoločnosti nie sú verejne obchodovateľné (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov); |
| --- | --- |

b)

dlhové alebo majetkové nástroje materskej spoločnosti nie sú verejne obchodovateľné (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov);

| (c) | materská spoločnosť nepodala a ani nie je v procese podávania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely vydania akéhokoľvek druhu nástroja na verejnom trhu;



  a |
| --- | --- |

(c)

materská spoločnosť nepodala a ani nie je v procese podávania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely vydania akéhokoľvek druhu nástroja na verejnom trhu;

| (d) | rozhodná alebo akákoľvek ďalšia materská spoločnosť materskej spoločnosti zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. |
| --- | --- |

(d)

rozhodná alebo akákoľvek ďalšia materská spoločnosť materskej spoločnosti zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania.

| 11. | Materská spoločnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne neprezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, a prezentuje iba individuálnu účtovnú závierku, koná v súlade s odsekmi 37-42. |
| --- | --- |

11.

Materská spoločnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne neprezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, a prezentuje iba individuálnu účtovnú závierku, koná v súlade s odsekmi 37-42.

ROZSAH KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY

| 12. | Konsolidovaná účtovná závierka zahŕňa všetky dcérske spoločnosti materskej spoločnosti, okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 16. |
| --- | --- |

12.

Konsolidovaná účtovná závierka zahŕňa všetky dcérske spoločnosti materskej spoločnosti, okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 16.

| 13. | Predpokladá sa, že kontrola existuje, ak materská spoločnosť vlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, viac ako jednu polovicu hlasovacích práv jednotky, pokiaľ sa vo výnimočných prípadoch jasne nepreukáže, že takéto vlastníctvo nezaručuje kontrolu. Kontrola existuje dokonca aj vtedy, ak materská spoločnosť vlastní jednu polovicu alebo menej hlasovacích práv jednotky, ak má: (1)







  (a) | právomoc nad viac ako jednou polovicou hlasovacích práv na základe zmluvy s inými investormi; |
| --- | --- | --- |

13.

Predpokladá sa, že kontrola existuje, ak materská spoločnosť vlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, viac ako jednu polovicu hlasovacích práv jednotky, pokiaľ sa vo výnimočných prípadoch jasne nepreukáže, že takéto vlastníctvo nezaručuje kontrolu. Kontrola existuje dokonca aj vtedy, ak materská spoločnosť vlastní jednu polovicu alebo menej hlasovacích práv jednotky, ak má: (1)

(a)

právomoc nad viac ako jednou polovicou hlasovacích práv na základe zmluvy s inými investormi;

| (b) | právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery jednotky podľa stanov alebo zmluvy; |
| --- | --- |

(b)

právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery jednotky podľa stanov alebo zmluvy;

| (c) | právomoc menovať alebo odvolať väčšinu členov predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a daná jednotka je kontrolovaná týmto predstavenstvom alebo orgánom;
  alebo |
| --- | --- |

(c)

právomoc menovať alebo odvolať väčšinu členov predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a daná jednotka je kontrolovaná týmto predstavenstvom alebo orgánom;

alebo

| (d) | právomoc obsadiť väčšinu hlasov na zasadnutiach predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a daná jednotka je kontrolovaná týmto predstavenstvom alebo orgánom. |
| --- | --- |

(d)

právomoc obsadiť väčšinu hlasov na zasadnutiach predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu a daná jednotka je kontrolovaná týmto predstavenstvom alebo orgánom.

| 14. | Jednotka môže vlastniť oprávnenia na akcie, kúpne opcie na akcie, dlhové alebo majetkové nástroje konvertibilné na bežné akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak sú na ne uplatňované práva alebo sú konvertované, aby dala jednotke právomoc hlasovať, alebo aby obmedzila právomoc hlasovať v prípade inej strany o finančných alebo prevádzkových zámeroch inej jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a účinok potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú v súčasnosti uplatniteľné alebo konvertibilné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej jednotky, sa zvažuje pri určovaní toho, či má jednotka právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery inej jednotky. Potenciálne hlasovacie práva nie sú v súčasnosti uplatniteľné alebo konvertibilné, ak sa, napríklad, nemôžu uplatniť alebo konvertovať až do budúceho dátumu alebo pri výskyte budúcej udalosti. |
| --- | --- |

14.

Jednotka môže vlastniť oprávnenia na akcie, kúpne opcie na akcie, dlhové alebo majetkové nástroje konvertibilné na bežné akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak sú na ne uplatňované práva alebo sú konvertované, aby dala jednotke právomoc hlasovať, alebo aby obmedzila právomoc hlasovať v prípade inej strany o finančných alebo prevádzkových zámeroch inej jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a účinok potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú v súčasnosti uplatniteľné alebo konvertibilné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej jednotky, sa zvažuje pri určovaní toho, či má jednotka právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery inej jednotky. Potenciálne hlasovacie práva nie sú v súčasnosti uplatniteľné alebo konvertibilné, ak sa, napríklad, nemôžu uplatniť alebo konvertovať až do budúceho dátumu alebo pri výskyte budúcej udalosti.

| 15. | Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú ku kontrole, jednotka skúma všetky skutočnosti a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a iných zmluvných dojednaní posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyvňujú potenciálne hlasovacie práva, okrem zámeru manažmentu a finančnej schopnosti uplatniť alebo konvertovať. |
| --- | --- |

15.

Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú ku kontrole, jednotka skúma všetky skutočnosti a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a iných zmluvných dojednaní posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyvňujú potenciálne hlasovacie práva, okrem zámeru manažmentu a finančnej schopnosti uplatniť alebo konvertovať.

| 16. | Dcérska spoločnosť je vylúčená z konsolidácie, keď existuje dôkaz, že (a) kontrola je dočasná, pretože dcérska spoločnosť je nadobudnutá a držaná výlučne s úmyslom vyradenia v lehote dvanástich mesiacov od akvizície a (b) manažment aktívne hľadá kupujúceho. Investície do takýchto dcérskych spoločností sú klasifikované ako držané pre obchodovanie a účtované v súlade s IAS 39

  Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie. |
| --- | --- |

16.

Dcérska spoločnosť je vylúčená z konsolidácie, keď existuje dôkaz, že (a) kontrola je dočasná, pretože dcérska spoločnosť je nadobudnutá a držaná výlučne s úmyslom vyradenia v lehote dvanástich mesiacov od akvizície a (b) manažment aktívne hľadá kupujúceho. Investície do takýchto dcérskych spoločností sú klasifikované ako držané pre obchodovanie a účtované v súlade s IAS 39

  Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie.

| 17. | Keď nie je dcérska spoločnosť, predtým vylúčená z konsolidácie v súlade s odsekom 16, vyradená v lehote dvanástich mesiacov, je konsolidovaná od dátumu akvizície (pozri IAS 22). Účtovnú závierku za obdobie od akvizície je potrebné prehodnotiť. |
| --- | --- |

17.

Keď nie je dcérska spoločnosť, predtým vylúčená z konsolidácie v súlade s odsekom 16, vyradená v lehote dvanástich mesiacov, je konsolidovaná od dátumu akvizície (pozri IAS 22). Účtovnú závierku za obdobie od akvizície je potrebné prehodnotiť.

| 18. | Výnimočne môže jednotka nájsť kupujúceho pre dcérsku spoločnosť vylúčenú z konsolidácie v súlade s odsekom 16, ale nestihne dokončiť predaj v lehote dvanástich mesiacov od akvizície kvôli súhlasom zo strany regulačných orgánov alebo iných. Od jednotky sa nevyžaduje, aby konsolidovala dcérsku spoločnosť, ak k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha prebieha kúpa a nie je dôvod veriť, že nebude ukončená krátko po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

18.

Výnimočne môže jednotka nájsť kupujúceho pre dcérsku spoločnosť vylúčenú z konsolidácie v súlade s odsekom 16, ale nestihne dokončiť predaj v lehote dvanástich mesiacov od akvizície kvôli súhlasom zo strany regulačných orgánov alebo iných. Od jednotky sa nevyžaduje, aby konsolidovala dcérsku spoločnosť, ak k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha prebieha kúpa a nie je dôvod veriť, že nebude ukončená krátko po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 19. | Dcérska spoločnosť nie je vylúčená z konsolidácie iba preto, že investor je organizácia rizikového kapitálu, vzájomný fond, správna jednotka alebo podobná jednotka. |
| --- | --- |

19.

Dcérska spoločnosť nie je vylúčená z konsolidácie iba preto, že investor je organizácia rizikového kapitálu, vzájomný fond, správna jednotka alebo podobná jednotka.

| 20. | Dcérska spoločnosť nie je vylúčená z konsolidácie z dôvodu odlišnosti jej podnikateľských aktivít v porovnaní s aktivitami iných jednotiek v skupine. Relevantná informácia je poskytnutá konsolidovaním takýchto dcérskych spoločností a zverejnením dodatočných informácií v konsolidovanej účtovnej závierke o odlišnosti podnikateľských aktivít dcérskych spoločností. Napríklad zverejnenia požadované IAS 14 Vykazovanie segmentu pomáhajú vysvetliť význam odlišností podnikateľských aktivít v rámci skupiny. |
| --- | --- |

20.

Dcérska spoločnosť nie je vylúčená z konsolidácie z dôvodu odlišnosti jej podnikateľských aktivít v porovnaní s aktivitami iných jednotiek v skupine. Relevantná informácia je poskytnutá konsolidovaním takýchto dcérskych spoločností a zverejnením dodatočných informácií v konsolidovanej účtovnej závierke o odlišnosti podnikateľských aktivít dcérskych spoločností. Napríklad zverejnenia požadované IAS 14 Vykazovanie segmentu pomáhajú vysvetliť význam odlišností podnikateľských aktivít v rámci skupiny.

| 21. | Materská spoločnosť stratí kontrolu, keď stratí právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery investovaného podniku, ako aj získavať úžitok z jeho činností. Strata kontroly môže nastať so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže nastať, napríklad keď sa dcérska spoločnosť dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regulačného orgánu. Môže tiež nastať ako výsledok zmluvnej dohody. |
| --- | --- |

21.

Materská spoločnosť stratí kontrolu, keď stratí právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery investovaného podniku, ako aj získavať úžitok z jeho činností. Strata kontroly môže nastať so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže nastať, napríklad keď sa dcérska spoločnosť dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regulačného orgánu. Môže tiež nastať ako výsledok zmluvnej dohody.

POSTUPY KONSOLIDÁCIE

| 22. | Pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky jednotka kombinuje účtovnú závierku materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností riadok po riadku spočítaním podobných položiek majetku, záväzkov, vlastného imania, výnosov a nákladov. Aby konsolidovaná účtovná závierka prezentovala finančné informácie o skupine ako finančné informácie o jedinej ekonomickej jednotke, je potrebné uskutočniť nasledujúce kroky:






  (a) | dochádza k eliminácii účtovnej hodnoty investície materskej spoločnosti v každej dcérskej spoločnosti a podielu materskej spoločnosti na vlastnom imaní každej dcérskej spoločnosti (pozri IAS 22, ktorý opisuje spracovanie vzniknutého goodwill); |
| --- | --- | --- |

22.

Pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky jednotka kombinuje účtovnú závierku materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností riadok po riadku spočítaním podobných položiek majetku, záväzkov, vlastného imania, výnosov a nákladov. Aby konsolidovaná účtovná závierka prezentovala finančné informácie o skupine ako finančné informácie o jedinej ekonomickej jednotke, je potrebné uskutočniť nasledujúce kroky:

(a)

dochádza k eliminácii účtovnej hodnoty investície materskej spoločnosti v každej dcérskej spoločnosti a podielu materskej spoločnosti na vlastnom imaní každej dcérskej spoločnosti (pozri IAS 22, ktorý opisuje spracovanie vzniknutého goodwill);

| (b) | sú identifikované menšinové podiely na zisku alebo strate konsolidovaných dcérskych spoločností za obdobie vykazovania;
  a |
| --- | --- |

(b)

sú identifikované menšinové podiely na zisku alebo strate konsolidovaných dcérskych spoločností za obdobie vykazovania;

a

| (c) | menšinové podiely na majetku v zostatkovej hodnote konsolidovaných dcérskych spoločností sú identifikované oddelene od vlastného imania materskej spoločnosti v nich. Menšinové podiely na majetku v zostatkovej hodnote pozostávajú z:






  (i) | hodnoty týchto menšinových podielov vypočítanej k dátumu pôvodnej kombinácie v súlade s IAS 22;
  a |
| --- | --- | --- |

(c)

menšinové podiely na majetku v zostatkovej hodnote konsolidovaných dcérskych spoločností sú identifikované oddelene od vlastného imania materskej spoločnosti v nich. Menšinové podiely na majetku v zostatkovej hodnote pozostávajú z:

(i)

hodnoty týchto menšinových podielov vypočítanej k dátumu pôvodnej kombinácie v súlade s IAS 22;

a

| (ii) | menšinového podielu na zmenách vo vlastnom imaní po dátume kombinácie. |
| --- | --- |

(ii)

menšinového podielu na zmenách vo vlastnom imaní po dátume kombinácie.

| 23. | Keď existujú potenciálne hlasovacie práva, sú podiely na zisku alebo strate a na zmenách vo vlastnom imaní alokované materskej spoločnosti a menšinové podiely určované na základe súčasných vlastníckych podielov a neodrážajú možné uplatnenie alebo konverziu potenciálnych hlasovacích práv. |
| --- | --- |

23.

Keď existujú potenciálne hlasovacie práva, sú podiely na zisku alebo strate a na zmenách vo vlastnom imaní alokované materskej spoločnosti a menšinové podiely určované na základe súčasných vlastníckych podielov a neodrážajú možné uplatnenie alebo konverziu potenciálnych hlasovacích práv.

| 24. | Vnútroskupinové zostatky, transakcie, výnosy a náklady sú úplne eliminované. |
| --- | --- |

24.

Vnútroskupinové zostatky, transakcie, výnosy a náklady sú úplne eliminované.

| 25. | Vnútroskupinové zostatky a transakcie, vrátane výnosov, nákladov a dividend sú úplne eliminované. Zisky a straty vyplývajúce z vnútroskupinových transakcií, ktoré sú vykázané v majetku, ako sú zásoby a neobežný majetok, sú úplne eliminované. Vnútroskupinové straty môžu naznačovať, že nastalo zníženie hodnoty, ktoré vyžaduje vykázanie v konsolidovanej účtovnej závierke. IAS 12 Dane z príjmu platí pre dočasné rozdiely, ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát vyplývajúcich z vnútroskupinových transakcií. |
| --- | --- |

25.

Vnútroskupinové zostatky a transakcie, vrátane výnosov, nákladov a dividend sú úplne eliminované. Zisky a straty vyplývajúce z vnútroskupinových transakcií, ktoré sú vykázané v majetku, ako sú zásoby a neobežný majetok, sú úplne eliminované. Vnútroskupinové straty môžu naznačovať, že nastalo zníženie hodnoty, ktoré vyžaduje vykázanie v konsolidovanej účtovnej závierke. IAS 12 Dane z príjmu platí pre dočasné rozdiely, ktoré vznikajú pri eliminácii ziskov a strát vyplývajúcich z vnútroskupinových transakcií.

| 26. | Účtovné závierky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností použité pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky sú pripravované k rovnakému dátumu vykazovania. Ak sú dátumy vykazovania materskej spoločnosti a dcérskej spoločnosti rozdielne, dcérska spoločnosť zostavuje pre potreby konsolidácie dodatočnú účtovnú závierku k rovnakému dátumu ako je účtovná závierka materskej spoločnosti, pokiaľ to nie je prakticky nemožné. |
| --- | --- |

26.

Účtovné závierky materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností použité pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky sú pripravované k rovnakému dátumu vykazovania. Ak sú dátumy vykazovania materskej spoločnosti a dcérskej spoločnosti rozdielne, dcérska spoločnosť zostavuje pre potreby konsolidácie dodatočnú účtovnú závierku k rovnakému dátumu ako je účtovná závierka materskej spoločnosti, pokiaľ to nie je prakticky nemožné.

| 27. | Keď je v súlade s odsekom 26 účtovná závierka dcérskej spoločnosti použitá pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky pripravená k inému dátumu vykazovania ako je dátum vykazovania materskej spoločnosti, vykonajú sa úpravy účinkov významných transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom účtovnej závierky materskej spoločnosti. V každom prípade nemá byť rozdiel medzi dátumom vykazovania dcérskej spoločnosti a dátumom vykazovania materskej spoločnosti väčší ako tri mesiace. Dĺžka období vykazovania a akýkoľvek rozdiel v dátumoch vykazovania majú byť rovnaké od obdobia k obdobiu. |
| --- | --- |

27.

Keď je v súlade s odsekom 26 účtovná závierka dcérskej spoločnosti použitá pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky pripravená k inému dátumu vykazovania ako je dátum vykazovania materskej spoločnosti, vykonajú sa úpravy účinkov významných transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom účtovnej závierky materskej spoločnosti. V každom prípade nemá byť rozdiel medzi dátumom vykazovania dcérskej spoločnosti a dátumom vykazovania materskej spoločnosti väčší ako tri mesiace. Dĺžka období vykazovania a akýkoľvek rozdiel v dátumoch vykazovania majú byť rovnaké od obdobia k obdobiu.

| 28. | Pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky sú použité rovnaké účtovné zásady pre podobné transakcie a iné udalosti za podobných okolností. |
| --- | --- |

28.

Pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky sú použité rovnaké účtovné zásady pre podobné transakcie a iné udalosti za podobných okolností.

| 29. | Ak člen skupiny použije odlišné účtovné zásady než tie, ktoré sú prijaté v konsolidovaných účtovných závierkach pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, je potrebné urobiť vhodné úpravy jeho účtovnej závierky, ak je táto použitá pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky. |
| --- | --- |

29.

Ak člen skupiny použije odlišné účtovné zásady než tie, ktoré sú prijaté v konsolidovaných účtovných závierkach pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, je potrebné urobiť vhodné úpravy jeho účtovnej závierky, ak je táto použitá pri zostavovaní konsolidovanej účtovnej závierky.

| 30. | Výnosy a náklady dcérskej spoločnosti sú zahrnuté v konsolidovanej účtovnej závierke od dátumu akvizície, ako je definované v IAS 22. Výnosy a náklady dcérskej spoločnosti sú zahrnuté v konsolidovanej účtovnej závierke až do dátumu, kedy materská spoločnosť prestane kontrolovať dcérsku spoločnosť. Rozdiel medzi výnosmi z vyradenia dcérskej spoločnosti a jej účtovnou hodnotou k dátumu vyradenia, vrátane kumulatívnej sumy všetkých kurzových rozdielov týkajúcich sa dcérskej spoločnosti vykázaných vo vlastnom imaní v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien, je vykázaný v konsolidovanom výkaze ziskov a strát ako zisk alebo strata z vyradenia dcérskej spoločnosti. |
| --- | --- |

30.

Výnosy a náklady dcérskej spoločnosti sú zahrnuté v konsolidovanej účtovnej závierke od dátumu akvizície, ako je definované v IAS 22. Výnosy a náklady dcérskej spoločnosti sú zahrnuté v konsolidovanej účtovnej závierke až do dátumu, kedy materská spoločnosť prestane kontrolovať dcérsku spoločnosť. Rozdiel medzi výnosmi z vyradenia dcérskej spoločnosti a jej účtovnou hodnotou k dátumu vyradenia, vrátane kumulatívnej sumy všetkých kurzových rozdielov týkajúcich sa dcérskej spoločnosti vykázaných vo vlastnom imaní v súlade s IAS 21 Vplyvy zmien kurzov cudzích mien, je vykázaný v konsolidovanom výkaze ziskov a strát ako zisk alebo strata z vyradenia dcérskej spoločnosti.

| 31. | Investícia do jednotky je účtovaná v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie od dátumu, kedy prestane byť dcérskou spoločnosťou, za predpokladu, že sa nestane pridruženým podnikom ako je definované v IAS 28 alebo spoločne kontrolovanou jednotkou ako je opísané v IAS 31. |
| --- | --- |

31.

Investícia do jednotky je účtovaná v súlade s IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie od dátumu, kedy prestane byť dcérskou spoločnosťou, za predpokladu, že sa nestane pridruženým podnikom ako je definované v IAS 28 alebo spoločne kontrolovanou jednotkou ako je opísané v IAS 31.

| 32. | Účtovná hodnota investície k dátumu, kedy jednotka prestane byť dcérskou spoločnosťou, je považovaná za jej náklad pri prvotnom ocenení finančného majetku v súlade s IAS 39. |
| --- | --- |

32.

Účtovná hodnota investície k dátumu, kedy jednotka prestane byť dcérskou spoločnosťou, je považovaná za jej náklad pri prvotnom ocenení finančného majetku v súlade s IAS 39.

| 33. | Menšinové podiely sú prezentované v konsolidovanej súvahe v rámci vlastného imania, oddelene od vlastného imania materskej spoločnosti. Menšinové podiely na zisku alebo strate skupiny sa zverejnia tiež oddelene. |
| --- | --- |

33.

Menšinové podiely sú prezentované v konsolidovanej súvahe v rámci vlastného imania, oddelene od vlastného imania materskej spoločnosti. Menšinové podiely na zisku alebo strate skupiny sa zverejnia tiež oddelene.

| 34. | Zisk alebo strata je priradená akcionárom materskej spoločnosti a menšinovým podielom. Pretože v obidvoch prípadoch ide o vlastné imanie, suma priradená menšinovým podielom nie je výnosom alebo nákladom. |
| --- | --- |

34.

Zisk alebo strata je priradená akcionárom materskej spoločnosti a menšinovým podielom. Pretože v obidvoch prípadoch ide o vlastné imanie, suma priradená menšinovým podielom nie je výnosom alebo nákladom.

| 35. | Straty pripadajúce na vlastníkov menšinového podielu v konsolidovanej dcérskej spoločnosti môžu presiahnuť menšinový podiel na vlastnom imaní dcérskej spoločnosti. Prevýšenie a akékoľvek ďalšie straty pripadajúce na vlastníkov menšinových podielov sú alokované voči väčšinovému podielu až do tej výšky, do akej majú vlastníci menšinového podielu záväznú povinnosť a sú schopní vynaložiť ďalšie investície na krytie strát. Ak dcérska spoločnosť následne vykazuje zisky, sú takéto zisky alokované väčšinovému podielu dovtedy, kým menšinový podiel na stratách pôvodne znášaný vlastníkmi väčšinového podielu nie je pokrytý. |
| --- | --- |

35.

Straty pripadajúce na vlastníkov menšinového podielu v konsolidovanej dcérskej spoločnosti môžu presiahnuť menšinový podiel na vlastnom imaní dcérskej spoločnosti. Prevýšenie a akékoľvek ďalšie straty pripadajúce na vlastníkov menšinových podielov sú alokované voči väčšinovému podielu až do tej výšky, do akej majú vlastníci menšinového podielu záväznú povinnosť a sú schopní vynaložiť ďalšie investície na krytie strát. Ak dcérska spoločnosť následne vykazuje zisky, sú takéto zisky alokované väčšinovému podielu dovtedy, kým menšinový podiel na stratách pôvodne znášaný vlastníkmi väčšinového podielu nie je pokrytý.

| 36. | Ak má dcérska spoločnosť nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú držané menšinovými podielmi a klasifikované ako vlastné imanie, materská spoločnosť vypočítava svoj podiel na ziskoch alebo stratách po úprave dividend takýchto akcií bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované. |
| --- | --- |

36.

Ak má dcérska spoločnosť nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú držané menšinovými podielmi a klasifikované ako vlastné imanie, materská spoločnosť vypočítava svoj podiel na ziskoch alebo stratách po úprave dividend takýchto akcií bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované.

ÚČTOVANIE INVESTÍCIÍ DO DCÉRSKYCH SPOLOČNOSTÍ, SPOLOČNE KONTROLOVANÝCH JEDNOTIEK A PRIDRUŽENÝCH PODNIKOV V INDIVIDUÁLNYCH ÚČTOVNÝCH ZÁVIERKACH

| 37. | Pri príprave samostatnej účtovnej závierky sú investície do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov účtované:










  (a) | v obstarávacej cene,



  alebo |
| --- | --- | --- |

37.

Pri príprave samostatnej účtovnej závierky sú investície do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov účtované:

(a)

v obstarávacej cene,

| b) | v súlade s IAS 39. |
| --- | --- |

b)

v súlade s IAS 39.

| 38. | Tento štandard nestanovuje, ktoré jednotky zostavujú individuálnu účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti. Odseky 37 a 39-42 platia, keď jednotka pripravuje individuálnu účtovnú závierku, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. Jednotka zostavuje aj konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ako to vyžaduje odsek 9, pokiaľ sa neuplatňuje výnimka v odseku 10. |
| --- | --- |

38.

Tento štandard nestanovuje, ktoré jednotky zostavujú individuálnu účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti. Odseky 37 a 39-42 platia, keď jednotka pripravuje individuálnu účtovnú závierku, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. Jednotka zostavuje aj konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ako to vyžaduje odsek 9, pokiaľ sa neuplatňuje výnimka v odseku 10.

| 39. | Investície do spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov účtované v súlade s IAS 39 v konsolidovanej účtovnej závierke sú účtované rovnakým spôsobom v individuálnej účtovnej závierke investora. |
| --- | --- |

39.

Investície do spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov účtované v súlade s IAS 39 v konsolidovanej účtovnej závierke sú účtované rovnakým spôsobom v individuálnej účtovnej závierke investora.

ZVEREJŇOVANIE

| 40. | V konsolidovanej účtovnej závierke sú vykonané nasledujúce zverejnenia:










  (a) | skutočnosť, že dcérska spoločnosť nie je konsolidovaná v súlade s odsekom 16; |
| --- | --- | --- |

40.

V konsolidovanej účtovnej závierke sú vykonané nasledujúce zverejnenia:

(a)

skutočnosť, že dcérska spoločnosť nie je konsolidovaná v súlade s odsekom 16;

| (b) | [Zrušený] |
| --- | --- |

(b)

[Zrušený]

| (c) | charakter vzťahu medzi materskou spoločnosťou a dcérskou spoločnosťou, keď materská spoločnosť nevlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, viac ako jednu polovicu hlasovacích práv; |
| --- | --- |

(c)

charakter vzťahu medzi materskou spoločnosťou a dcérskou spoločnosťou, keď materská spoločnosť nevlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, viac ako jednu polovicu hlasovacích práv;

| (d) | dôvody, prečo vlastníctvo, priame alebo nepriame prostredníctvom dcérskych spoločností, viac ako jednej polovice hlasovacích alebo potenciálnych hlasovacích práv v investovanom podniku nezakladá kontrolu; |
| --- | --- |

(d)

dôvody, prečo vlastníctvo, priame alebo nepriame prostredníctvom dcérskych spoločností, viac ako jednej polovice hlasovacích alebo potenciálnych hlasovacích práv v investovanom podniku nezakladá kontrolu;

| (e) | dátum vykazovania účtovnej závierky dcérskej spoločnosti, keď je takáto účtovná závierka použitá pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky a má dátum vykazovania alebo obdobie iné, ako má materská spoločnosť, spolu s dôvodom, prečo sa používa iný dátum vykazovania alebo iné obdobie;



  a |
| --- | --- |

(e)

dátum vykazovania účtovnej závierky dcérskej spoločnosti, keď je takáto účtovná závierka použitá pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky a má dátum vykazovania alebo obdobie iné, ako má materská spoločnosť, spolu s dôvodom, prečo sa používa iný dátum vykazovania alebo iné obdobie;

| (f) | povaha a rozsah akýchkoľvek významných obmedzení (napríklad vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov) schopnosti dcérskych spoločností uskutočniť transfer fondov materskej spoločnosti vo forme peňažných dividend alebo splatenia úverov alebo záloh. |
| --- | --- |

(f)

povaha a rozsah akýchkoľvek významných obmedzení (napríklad vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov) schopnosti dcérskych spoločností uskutočniť transfer fondov materskej spoločnosti vo forme peňažných dividend alebo splatenia úverov alebo záloh.

| 41. | Keď materská spoločnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne neprezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, pripraví individuálnu účtovnú závierku, zverejní v tejto samostatnej účtovnej závierke:










  (a) | skutočnosť, že účtovná závierka je samostatná účtovná závierka; že bola použitá výnimka z konsolidácie; názov a krajinu založenia alebo sídla jednotky, ktorá zostavila konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania a je sprístupnená verejnosti; ako aj adresu, kde sa dá získať táto konsolidovaná účtovná závierka; |
| --- | --- | --- |

41.

Keď materská spoločnosť, ktorá sa v súlade s odsekom 10 rozhodne neprezentovať konsolidovanú účtovnú závierku, pripraví individuálnu účtovnú závierku, zverejní v tejto samostatnej účtovnej závierke:

(a)

skutočnosť, že účtovná závierka je samostatná účtovná závierka; že bola použitá výnimka z konsolidácie; názov a krajinu založenia alebo sídla jednotky, ktorá zostavila konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania a je sprístupnená verejnosti; ako aj adresu, kde sa dá získať táto konsolidovaná účtovná závierka;

| b) | zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov vrátane názvu, krajiny založenia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je odlišný, aj podielu držaných hlasovacích práv;



  a |
| --- | --- |

b)

zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov vrátane názvu, krajiny založenia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je odlišný, aj podielu držaných hlasovacích práv;

| (c) | opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v (b). |
| --- | --- |

(c)

opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v (b).

| 42. | Keď materská spoločnosť (iná ako materská spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje odsek 41), spoločník s podielom v spoločne kontrolovanej jednotke alebo investor v pridruženom podniku pripravuje


  samostatnú účtovnú závierku, v tejto samostatnej účtovnej závierke zverejní:










  (a) | skutočnosť, že účtovná závierka je samostatná účtovná závierka a dôvod, prečo sa zostavuje, ak to nevyžadujú právne predpisy; |
| --- | --- | --- |

42.

Keď materská spoločnosť (iná ako materská spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje odsek 41), spoločník s podielom v spoločne kontrolovanej jednotke alebo investor v pridruženom podniku pripravuje


  samostatnú účtovnú závierku, v tejto samostatnej účtovnej závierke zverejní:

(a)

skutočnosť, že účtovná závierka je samostatná účtovná závierka a dôvod, prečo sa zostavuje, ak to nevyžadujú právne predpisy;

| (b) | zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov vrátane názvu, krajiny založenia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je odlišný, aj podielu držaných hlasovacích práv;



  a |
| --- | --- |

(b)

zoznam významných investícií do dcérskych spoločností, spoločne kontrolovaných jednotiek a pridružených podnikov vrátane názvu, krajiny založenia alebo sídla, vlastníckeho podielu, ak je odlišný, aj podielu držaných hlasovacích práv;

| (c) | opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v (b); |
| --- | --- |

(c)

opis metódy použitej na účtovanie investícií uvedených v (b);

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 43. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

43.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce sa pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

| 44. | Tento štandard nahrádza IAS 27 Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie finančných investícií do dcérskych spoločnosti (revidovaný z roku 2000). |
| --- | --- |

44.

Tento štandard nahrádza IAS 27 Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie finančných investícií do dcérskych spoločnosti (revidovaný z roku 2000).

| 45. | Tento štandard nahrádza SIC-33 Konsolidácia a metóda vlastného imania- Potenciálne hlasovacie práva a vymedzenie vlastníckych podielov. |
| --- | --- |

45.

Tento štandard nahrádza SIC-33 Konsolidácia a metóda vlastného imania- Potenciálne hlasovacie práva a vymedzenie vlastníckych podielov.

---

(1)  * Pozri tiež SIC-12 Konsolidácia — Jednotky špeciálneho účelu.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | Znenie odseku 1 v IAS 22 Podnikové kombinácie odsek 1 sa mení nasledovne:






  1. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedenom význame:
  ...

  Dcérska spoločnosť je jednotka, vrátane neregistrovanej jednotky ako je partnerstvo, ktorá je kontrolovaná inou jednotkou (známou ako materská spoločnosť).


  Menšinový podiel je tá časť zisku alebo straty a majetku v zostatkovej hodnote dcérskej spoločnosti, ktorý prináleží podielom na vlastnom imaní, ktoré nie sú, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskej spoločnosti, vo vlastníctve materskej spoločnosti. |
| --- | --- | --- |

A1.

Znenie odseku 1 v IAS 22 Podnikové kombinácie odsek 1 sa mení nasledovne:

1.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedenom význame:

...

| A2. | [Zmena neplatí pre základné štandardy] |
| --- | --- |

A2.

[Zmena neplatí pre základné štandardy]

| A3. | SIC-12 Konsolidácia — Jednotky špeciálneho účelu sa mení a dopĺňa nasledovne:
  Odkaz sa mení a dopĺňa na nasledujúce znenie: | Odkaz: IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky |
| --- | --- | --- |

A3.

SIC-12 Konsolidácia — Jednotky špeciálneho účelu sa mení a dopĺňa nasledovne:

Odkaz sa mení a dopĺňa na nasledujúce znenie:

Odkaz: IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky

Odseky 9, 10 a 11 sa menia a dopĺňajú na nasledujúce znenie:

| 9. | V kontexte SPE, kontrola môže vzniknúť prostredníctvom predurčenia činností SPE (fungovanie „automatickým riadením“) alebo inak. IAS 27.13 naznačuje mnohé okolnosti, ktoré vedú ku kontrole dokonca i v prípadoch, keď jednotka vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv inej jednotky. Podobne, kontrola môže existovať i v prípadoch, keď jednotka vlastní malý alebo žiaden podiel na vlastnom imaní SPE. Uplatnenie koncepcie kontroly vyžaduje, v každom prípade, posúdenie všetkých podstatných skutočností v celom kontexte. |
| --- | --- |

9.

V kontexte SPE, kontrola môže vzniknúť prostredníctvom predurčenia činností SPE (fungovanie „automatickým riadením“) alebo inak. IAS 27.13 naznačuje mnohé okolnosti, ktoré vedú ku kontrole dokonca i v prípadoch, keď jednotka vlastní polovicu alebo menej hlasovacích práv inej jednotky. Podobne, kontrola môže existovať i v prípadoch, keď jednotka vlastní malý alebo žiaden podiel na vlastnom imaní SPE. Uplatnenie koncepcie kontroly vyžaduje, v každom prípade, posúdenie všetkých podstatných skutočností v celom kontexte.

| 10. | Navyše k situáciám, opísaným v IAS 27.13, nasledujúce okolnosti, napríklad, môžu poukazovať na vzťah, v ktorom jednotka kontroluje SPE a následne by mala konsolidovať SPE (dodatočný návod je uvedený v prílohe k tejto interpretácii):






  (a) | činnosti SPE sú v podstate vykonávané v mene jednotky podľa jej špecifických podnikateľských potrieb tak, aby jednotka získavala úžitky z prevádzky SPE; |
| --- | --- | --- |

10.

Navyše k situáciám, opísaným v IAS 27.13, nasledujúce okolnosti, napríklad, môžu poukazovať na vzťah, v ktorom jednotka kontroluje SPE a následne by mala konsolidovať SPE (dodatočný návod je uvedený v prílohe k tejto interpretácii):

(a)

činnosti SPE sú v podstate vykonávané v mene jednotky podľa jej špecifických podnikateľských potrieb tak, aby jednotka získavala úžitky z prevádzky SPE;

| (b) | jednotka má v podstate rozhodovaciu právomoc získať väčšinu úžitkov z činností SPE alebo vytvorením mechanizmu „automatického riadenia“ jednotka delegovala túto rozhodovaciu právomoc; |
| --- | --- |

(b)

jednotka má v podstate rozhodovaciu právomoc získať väčšinu úžitkov z činností SPE alebo vytvorením mechanizmu „automatického riadenia“ jednotka delegovala túto rozhodovaciu právomoc;

| (c) | jednotka má v podstate právo získať väčšinu úžitkov SPE a z tohto dôvodu môže byť vystavená nepredvídaným rizikám v činnostiach SPE;
  alebo |
| --- | --- |

(c)

jednotka má v podstate právo získať väčšinu úžitkov SPE a z tohto dôvodu môže byť vystavená nepredvídaným rizikám v činnostiach SPE;

alebo

| (d) | jednotka si v podstate zachováva väčšinu zostávajúcich alebo vlastníckych rizík, súvisiacich s SPE alebo jeho majetkom, v snahe získať úžitky z jeho činností. |
| --- | --- |

(d)

jednotka si v podstate zachováva väčšinu zostávajúcich alebo vlastníckych rizík, súvisiacich s SPE alebo jeho majetkom, v snahe získať úžitky z jeho činností.

| 11. | [Zrušený] |
| --- | --- |

11.

[Zrušený]

| A4. | V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, platných v decembri 2003, sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 27 Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie finančných investícií do dcérskych spoločnosti menia a dopĺňajú na IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky. |
| --- | --- |

A4.

V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, platných v decembri 2003, sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 27 Konsolidovaná účtovná závierka a účtovanie finančných investícií do dcérskych spoločnosti menia a dopĺňajú na IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 28

Investície do pridružených podnikov

OBSAH

Rozsah

Definície

Významný vplyv

Metóda vlastného imania

Uplatňovanie metódy vlastného imania

Straty zo zníženia hodnoty

Individuálna účtovná závierka

Zverejňovanie

Dátum účinnosti

Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 28 (revidovaný z roku 2000) Účtovanie investícií do pridružených podnikov a platí na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

ROZSAH

| 1. | Tento štandard platí pre účtovanie investícií do pridružených podnikov. Neplatí však pre investície do pridružených podnikov, ktoré držia:










  (a) | organizácie rizikového kapitálu;



  alebo |
| --- | --- | --- |

1.

Tento štandard platí pre účtovanie investícií do pridružených podnikov. Neplatí však pre investície do pridružených podnikov, ktoré držia:

(a)

organizácie rizikového kapitálu;

| (b) | vzájomné fondy, správne jednotky a podobné jednotky, vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

(b)

vzájomné fondy, správne jednotky a podobné jednotky, vrátane investičných poisťovacích fondov,

DEFINÍCIE

| 2. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Pridružený podnik je jednotka, vrátane neregistrovanej jednotky ako je partnerstvo, na ktorú má investor významný vplyv, a ktorá nie je ani dcérskou spoločnosťou ani podielom na spoločnom podnikaní.


  Konsolidovaná účtovná závierka je účtovná závierka skupiny prezentovaná ako účtovná závierka jedinej ekonomickej jednotky.


  Kontrola je právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery jednotky na účely získania úžitkov z jej činností.

  Metóda vlastného imania je účtovná metóda, pomocou ktorej je investícia pôvodne vykázaná v nákladoch upravená o zmenu podielu investora na majetku v zostatkovej hodnote investovaného podniku po dátume jeho akvizície. Zisk alebo strata investora zahŕňa podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku.


  Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasené podieľanie sa na spoločnej kontrole hospodárskej činnosti.


  Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná materskou spoločnosťou, investorom v pridruženom podniku alebo spoločníkom v spoločne kontrolovanej jednotke, v ktorej sú investície účtované na základe priameho podielu na vlastnom imaní, skôr než na základe vykázaných výsledkov a majetku v zostatkovej hodnote investovaného podniku.


  Významný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch investovaného podniku, ale nie je to kontrola ani spoločná kontrola týchto zámerov.


  Dcérska spoločnosť je jednotka, vrátane neregistrovanej jednotky ako je partnerstvo, ktorá je kontrolovaná inou jednotkou (známou ako materská spoločnosť). |
| --- | --- |

2.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

| 3. | Účtovná závierka, v ktorej sa uplatňuje metóda vlastného imania, nie je individuálnou účtovnou závierkou a tou nie je ani účtovná závierka jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel na spoločnom podnikaní. |
| --- | --- |

3.

Účtovná závierka, v ktorej sa uplatňuje metóda vlastného imania, nie je individuálnou účtovnou závierkou a tou nie je ani účtovná závierka jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel na spoločnom podnikaní.

| 4. | Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná navyše ku konsolidovanej účtovnej závierke, účtovnej závierke, v ktorej sú investície účtované použitím metódy vlastného imania a účtovnej závierke, v ktorej sú podielovo konsolidované spoločnícke podiely na spoločnom podnikaní. Individuálna účtovná závierka nemusí byť prílohou alebo doplnkom k týmto závierkam. |
| --- | --- |

4.

Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná navyše ku konsolidovanej účtovnej závierke, účtovnej závierke, v ktorej sú investície účtované použitím metódy vlastného imania a účtovnej závierke, v ktorej sú podielovo konsolidované spoločnícke podiely na spoločnom podnikaní. Individuálna účtovná závierka nemusí byť prílohou alebo doplnkom k týmto závierkam.

| 5. | Jednotky, ktoré sú vyňaté z konsolidácie v súlade s odsekom 10 v IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, z uplatňovania podielovej konsolidácie v súlade s odsekom 2 v IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní alebo z uplatňovania metódy vlastného imania v súlade s odsekom 13(c) tohto štandardu, môžu prezentovať individuálnu účtovnú závierku ako svoju jedinú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

5.

Jednotky, ktoré sú vyňaté z konsolidácie v súlade s odsekom 10 v IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, z uplatňovania podielovej konsolidácie v súlade s odsekom 2 v IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní alebo z uplatňovania metódy vlastného imania v súlade s odsekom 13(c) tohto štandardu, môžu prezentovať individuálnu účtovnú závierku ako svoju jedinú účtovnú závierku.

Významný vplyv

| 6. | Ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napr. prostredníctvom dcérskych spoločností), 20 percent alebo viac hlasovacích práv investovaného podniku, predpokladá sa, že investor má významný vplyv, okrem prípadu, ak nemôže byť jasne preukázané, že tomu tak nie je. Naopak, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napr. prostredníctvom dcérskych spoločností), menej ako 20 percent hlasovacích práv investovaného podniku, predpokladá sa, že investor nemá významný vplyv, ak takýto vplyv nemôže byť jasne preukázaný. Významné alebo väčšinové vlastníctvo iného investora nutne neznemožňuje investorovi mať významný vplyv. |
| --- | --- |

6.

Ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napr. prostredníctvom dcérskych spoločností), 20 percent alebo viac hlasovacích práv investovaného podniku, predpokladá sa, že investor má významný vplyv, okrem prípadu, ak nemôže byť jasne preukázané, že tomu tak nie je. Naopak, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo (napr. prostredníctvom dcérskych spoločností), menej ako 20 percent hlasovacích práv investovaného podniku, predpokladá sa, že investor nemá významný vplyv, ak takýto vplyv nemôže byť jasne preukázaný. Významné alebo väčšinové vlastníctvo iného investora nutne neznemožňuje investorovi mať významný vplyv.

| 7. | Existenciu významného vplyvu investora je zvyčajne možné dokázať jedným alebo viacerými nasledujúcimi spôsobmi:






  (a) | zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom orgáne investovaného podniku; |
| --- | --- | --- |

7.

Existenciu významného vplyvu investora je zvyčajne možné dokázať jedným alebo viacerými nasledujúcimi spôsobmi:

(a)

zastúpením v predstavenstve alebo v rovnocennom riadiacom orgáne investovaného podniku;

| (b) | účasťou na rozhodovacích procesoch, vrátane účasti na rozhodnutiach o dividendách a iných rozdeleniach; |
| --- | --- |

(b)

účasťou na rozhodovacích procesoch, vrátane účasti na rozhodnutiach o dividendách a iných rozdeleniach;

| (c) | významnými transakciami medzi investorom a investovaným podnikom; |
| --- | --- |

(c)

významnými transakciami medzi investorom a investovaným podnikom;

| (d) | vzájomnou výmenou manažérskeho personálu;
  alebo |
| --- | --- |

(d)

vzájomnou výmenou manažérskeho personálu;

alebo

| (e) | poskytovaním dôležitých technických informácií. |
| --- | --- |

(e)

poskytovaním dôležitých technických informácií.

| 8. | Jednotka môže vlastniť oprávnenia na akcie, kúpne opcie na akcie, dlhové alebo majetkové nástroje konvertibilné na bežné akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak sú na ne uplatňované práva alebo sú konvertované, aby dala jednotke právomoc hlasovať, alebo aby obmedzila právomoc hlasovať v prípade inej strany o finančných alebo prevádzkových zámeroch inej jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a účinok potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú v súčasnosti uplatniteľné alebo konvertibilné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej jednotky, sa zvažuje pri určovaní toho, či jednotka má významný vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie sú v súčasnosti uplatniteľné alebo v súčasnosti konvertibilné, ak sa, napríklad, nemôžu uplatniť alebo konvertovať až do budúceho dátumu alebo pri výskyte budúcej udalosti. |
| --- | --- |

8.

Jednotka môže vlastniť oprávnenia na akcie, kúpne opcie na akcie, dlhové alebo majetkové nástroje konvertibilné na bežné akcie alebo iné podobné nástroje, ktoré majú potenciál, ak sú na ne uplatňované práva alebo sú konvertované, aby dala jednotke právomoc hlasovať, alebo aby obmedzila právomoc hlasovať v prípade inej strany o finančných alebo prevádzkových zámeroch inej jednotky (potenciálne hlasovacie práva). Existencia a účinok potenciálnych hlasovacích práv, ktoré sú v súčasnosti uplatniteľné alebo konvertibilné, vrátane potenciálnych hlasovacích práv inej jednotky, sa zvažuje pri určovaní toho, či jednotka má významný vplyv. Potenciálne hlasovacie práva nie sú v súčasnosti uplatniteľné alebo v súčasnosti konvertibilné, ak sa, napríklad, nemôžu uplatniť alebo konvertovať až do budúceho dátumu alebo pri výskyte budúcej udalosti.

| 9. | Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú ku kontrole, jednotka skúma všetky skutočnosti a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a iných zmluvných dojednaní posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyvňujú potenciálne hlasovacie práva, okrem zámeru manažmentu a finančnej schopnosti uplatniť alebo konvertovať. |
| --- | --- |

9.

Pri posudzovaní, či potenciálne hlasovacie práva prispievajú ku kontrole, jednotka skúma všetky skutočnosti a okolnosti (vrátane podmienok uplatnenia potenciálnych hlasovacích práv a iných zmluvných dojednaní posudzovaných individuálne alebo v kombinácii), ktoré ovplyvňujú potenciálne hlasovacie práva, okrem zámeru manažmentu a finančnej schopnosti uplatniť alebo konvertovať.

| 10. | Jednotka stratí významný vplyv na investovaný podnik, ak stratí právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch tohto investovaného podniku. Strata významného vplyvu môže nastať so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže napríklad nastať, keď sa pridružený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regulačného orgánu. Môže tiež nastať ako výsledok zmluvnej dohody. |
| --- | --- |

10.

Jednotka stratí významný vplyv na investovaný podnik, ak stratí právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch tohto investovaného podniku. Strata významného vplyvu môže nastať so zmenou alebo bez zmeny v absolútnych alebo relatívnych úrovniach vlastníctva. Môže napríklad nastať, keď sa pridružený podnik dostane pod kontrolu vlády, súdu, správneho alebo regulačného orgánu. Môže tiež nastať ako výsledok zmluvnej dohody.

Metóda vlastného imania

| 11. | Podľa metódy vlastného imania je investícia do pridruženého podniku pôvodne vykázaná v nákladoch a účtovná hodnota je zvýšená alebo znížená, aby bol vykázaný podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku po dátume akvizície. Podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku sa vykazuje v zisku alebo strate investora. Prijaté rozdelenia z investovaného podniku znižujú účtovnú hodnotu investície. Úpravy účtovnej hodnoty môžu byť tiež potrebné na zmeny v podiele investora v investovanom podniku, vznikajúce zo zmien vo vlastnom imaní investovaného podniku, ktoré neboli vykázané v zisku alebo strate investovaného podniku. Takéto zmeny zahŕňajú zmeny vznikajúce z precenenia pozemkov, budov, zariadení a z rozdielov pri prepočte cudzích mien. Podiel investora na týchto zmenách sa vykáže priamo vo vlastnom imaní investora. |
| --- | --- |

11.

Podľa metódy vlastného imania je investícia do pridruženého podniku pôvodne vykázaná v nákladoch a účtovná hodnota je zvýšená alebo znížená, aby bol vykázaný podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku po dátume akvizície. Podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku sa vykazuje v zisku alebo strate investora. Prijaté rozdelenia z investovaného podniku znižujú účtovnú hodnotu investície. Úpravy účtovnej hodnoty môžu byť tiež potrebné na zmeny v podiele investora v investovanom podniku, vznikajúce zo zmien vo vlastnom imaní investovaného podniku, ktoré neboli vykázané v zisku alebo strate investovaného podniku. Takéto zmeny zahŕňajú zmeny vznikajúce z precenenia pozemkov, budov, zariadení a z rozdielov pri prepočte cudzích mien. Podiel investora na týchto zmenách sa vykáže priamo vo vlastnom imaní investora.

| 12. | Keď existujú potenciálne hlasovacie práva, je podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku a na zmenách vo vlastnom imaní investovaného podniku určovaný na základe súčasných vlastníckych podielov a neodráža možné uplatnenie alebo konverziu potenciálnych hlasovacích práv. |
| --- | --- |

12.

Keď existujú potenciálne hlasovacie práva, je podiel investora na zisku alebo strate investovaného podniku a na zmenách vo vlastnom imaní investovaného podniku určovaný na základe súčasných vlastníckych podielov a neodráža možné uplatnenie alebo konverziu potenciálnych hlasovacích práv.

UPLATŇOVANIE METÓDY VLASTNÉHO IMANIA

| 13. | Investícia do pridruženého podniku sa účtuje použitím metódy vlastného imania, okrem prípadu, ak:










  (a) | existuje dôkaz, že investícia je nadobudnutá a držaná výlučne s úmyslom vyradenia v lehote dvanástich mesiacov od jej akvizície a manažment aktívne hľadá kupujúceho; |
| --- | --- | --- |

13.

Investícia do pridruženého podniku sa účtuje použitím metódy vlastného imania, okrem prípadu, ak:

(a)

existuje dôkaz, že investícia je nadobudnutá a držaná výlučne s úmyslom vyradenia v lehote dvanástich mesiacov od jej akvizície a manažment aktívne hľadá kupujúceho;

| (b) | sa uplatní výnimka v odseku 10 IAS 27, ktorá umožňuje materskej spoločnosti, ktorá má aj investíciu v pridruženom podniku, aby neprezentovala konsolidovanú účtovnú závierku;



  alebo |
| --- | --- |

(b)

sa uplatní výnimka v odseku 10 IAS 27, ktorá umožňuje materskej spoločnosti, ktorá má aj investíciu v pridruženom podniku, aby neprezentovala konsolidovanú účtovnú závierku;

| (c) | platia všetky nasledujúce podmienky:










  (i) | investor je úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej jednotky a jej iných vlastníkov, vrátane toho, že tí, ktorí inak nemajú právo hlasovať, boli informovaní o tom a nenamietajú, že investor neuplatňuje metódu vlastného imania; |
| --- | --- | --- |

(c)

platia všetky nasledujúce podmienky:

(i)

investor je úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej jednotky a jej iných vlastníkov, vrátane toho, že tí, ktorí inak nemajú právo hlasovať, boli informovaní o tom a nenamietajú, že investor neuplatňuje metódu vlastného imania;

| (ii) | dlhové alebo majetkové nástroje investora nie sú verejne obchodovateľné (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov); |
| --- | --- |

(ii)

dlhové alebo majetkové nástroje investora nie sú verejne obchodovateľné (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov);

| (iii) | investor nepodal a ani nie je v procese podávania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely vydania akéhokoľvek druhu nástrojov na verejnom trhu;



  a |
| --- | --- |

(iii)

investor nepodal a ani nie je v procese podávania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely vydania akéhokoľvek druhu nástrojov na verejnom trhu;

| (iv) | rozhodná alebo akákoľvek ďalšia materská spoločnosť investora zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. |
| --- | --- |

(iv)

rozhodná alebo akákoľvek ďalšia materská spoločnosť investora zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania.

| 14. | Investície opísané v odseku 13(a) sa klasifikujú ako držané na obchodovanie a účtujú sa v súlade s IAS 39. |
| --- | --- |

14.

Investície opísané v odseku 13(a) sa klasifikujú ako držané na obchodovanie a účtujú sa v súlade s IAS 39.

| 15. | Keď sa investícia do pridruženého podniku, predtým účtovaná v súlade s IAS 39, nevyradí v lehote dvanástich mesiacov, účtuje sa použitím metódy vlastného imania od dátumu akvizície (pozri IAS 22 Podnikové kombinácie). Účtovnú závierku za obdobie od akvizície je potrebné prehodnotiť. |
| --- | --- |

15.

Keď sa investícia do pridruženého podniku, predtým účtovaná v súlade s IAS 39, nevyradí v lehote dvanástich mesiacov, účtuje sa použitím metódy vlastného imania od dátumu akvizície (pozri IAS 22 Podnikové kombinácie). Účtovnú závierku za obdobie od akvizície je potrebné prehodnotiť.

| 16. | Výnimočne môže jednotka nájsť kupujúceho pre pridružený podnik opísaný v odseku 13(a), ale nestihne dokončiť predaj v lehote dvanástich mesiacov kvôli súhlasom regulačných orgánov alebo iných. Od jednotky sa nevyžaduje, aby uplatňovala metódu vlastného imania na investíciu do takéhoto pridruženého podniku, ak prebieha k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, kúpa a nie je dôvod veriť, že nebude ukončená krátko po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

16.

Výnimočne môže jednotka nájsť kupujúceho pre pridružený podnik opísaný v odseku 13(a), ale nestihne dokončiť predaj v lehote dvanástich mesiacov kvôli súhlasom regulačných orgánov alebo iných. Od jednotky sa nevyžaduje, aby uplatňovala metódu vlastného imania na investíciu do takéhoto pridruženého podniku, ak prebieha k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, kúpa a nie je dôvod veriť, že nebude ukončená krátko po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 17. | Vykazovanie výnosu na základe prijatých rozdelení nemusí byť adekvátnym ocenením výnosu investora z investície do pridruženého podniku, pretože prijaté rozdelenia môžu nedostatočne vyjadrovať výkonnosť pridruženého podniku. Pretože investor má významný vplyv v pridruženom podniku, má aj podiel na výsledku výkonnosti pridruženého podniku a z toho dôvodu aj na návratnosti svojej investície. Investor účtuje tento podiel rozšírením rozsahu svojej účtovnej závierky, aby zahŕňala jeho podiel na ziskoch alebo stratách takéhoto pridruženého podniku. Výsledkom je, že použitie metódy vlastného imania poskytuje viac informácií pri vykazovaní majetku v zostatkovej hodnote a zisku alebo straty investora. |
| --- | --- |

17.

Vykazovanie výnosu na základe prijatých rozdelení nemusí byť adekvátnym ocenením výnosu investora z investície do pridruženého podniku, pretože prijaté rozdelenia môžu nedostatočne vyjadrovať výkonnosť pridruženého podniku. Pretože investor má významný vplyv v pridruženom podniku, má aj podiel na výsledku výkonnosti pridruženého podniku a z toho dôvodu aj na návratnosti svojej investície. Investor účtuje tento podiel rozšírením rozsahu svojej účtovnej závierky, aby zahŕňala jeho podiel na ziskoch alebo stratách takéhoto pridruženého podniku. Výsledkom je, že použitie metódy vlastného imania poskytuje viac informácií pri vykazovaní majetku v zostatkovej hodnote a zisku alebo straty investora.

| 18. | Investor prestane používať metódu vlastného imania od dátumu ukončenia významného vplyvu na pridružený podnik a účtuje investíciu v súlade s IAS 39 od tohto dátumu, za predpokladu, že sa pridružený podnik nestane dcérskou spoločnosťou alebo spoločným podnikom podľa definície v IAS 31. |
| --- | --- |

18.

Investor prestane používať metódu vlastného imania od dátumu ukončenia významného vplyvu na pridružený podnik a účtuje investíciu v súlade s IAS 39 od tohto dátumu, za predpokladu, že sa pridružený podnik nestane dcérskou spoločnosťou alebo spoločným podnikom podľa definície v IAS 31.

| 19. | Účtovná hodnota investície k dátumu, kedy prestane byť pridruženým podnikom, sa považuje za jej náklad pri prvotnom ocenení ako finančný majetok v súlade s IAS 39. |
| --- | --- |

19.

Účtovná hodnota investície k dátumu, kedy prestane byť pridruženým podnikom, sa považuje za jej náklad pri prvotnom ocenení ako finančný majetok v súlade s IAS 39.

| 20. | Viaceré postupy vhodné pre použitie metódy vlastného imania sú podobné konsolidačným postupom opísaným v IAS 27. Okrem toho, všeobecné princípy, ktoré sú základom postupov používaných v účtovníctve pri akvizícii dcérskej spoločnosti, sú prijaté aj v účtovníctve pre akvizíciu investície do pridruženého podniku. |
| --- | --- |

20.

Viaceré postupy vhodné pre použitie metódy vlastného imania sú podobné konsolidačným postupom opísaným v IAS 27. Okrem toho, všeobecné princípy, ktoré sú základom postupov používaných v účtovníctve pri akvizícii dcérskej spoločnosti, sú prijaté aj v účtovníctve pre akvizíciu investície do pridruženého podniku.

| 21. | Podiel skupiny v pridruženom podniku je súhrnom držieb materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností v tomto pridruženom podniku. Držby ostatných pridružených podnikov alebo spoločných podnikov zo skupiny sa na tento účel ignorujú. Keď má pridružený podnik dcérske spoločnosti, pridružené podniky alebo spoločné podniky, pri uplatňovaní metódy vlastného imania sa berú do úvahy zisky a straty a majetok v zostatkovej hodnote, ktoré sú vykázané v účtovnej závierke pridruženého podniku (vrátane podielu pridruženého podniku na ziskoch alebo stratách a majetku v zostatkovej hodnote jeho pridružených podnikov a spoločných podnikov) po všetkých úpravách nevyhnutných na zjednotenie účtovných metód (pozri odseky 26 a 27). |
| --- | --- |

21.

Podiel skupiny v pridruženom podniku je súhrnom držieb materskej spoločnosti a jej dcérskych spoločností v tomto pridruženom podniku. Držby ostatných pridružených podnikov alebo spoločných podnikov zo skupiny sa na tento účel ignorujú. Keď má pridružený podnik dcérske spoločnosti, pridružené podniky alebo spoločné podniky, pri uplatňovaní metódy vlastného imania sa berú do úvahy zisky a straty a majetok v zostatkovej hodnote, ktoré sú vykázané v účtovnej závierke pridruženého podniku (vrátane podielu pridruženého podniku na ziskoch alebo stratách a majetku v zostatkovej hodnote jeho pridružených podnikov a spoločných podnikov) po všetkých úpravách nevyhnutných na zjednotenie účtovných metód (pozri odseky 26 a 27).

| 22. | Zisky a straty vyplývajúce zo „vzostupných“ a „zostupných“ transakcií medzi investorom (vrátane jeho konsolidovaných dcérskych spoločností) a pridruženým podnikom sa vykazujú v účtovnej závierke investora iba v rozsahu podielu nespriazneného investora v pridruženom podniku. „Vzostupnou“ transakciou je napríklad predaj majetku pridruženého podniku investorovi. „Zostupnou“ transakciou je napríklad predaj majetku investora pridruženému podniku. Podiel investora na ziskoch a stratách pridruženého podniku vyplývajúcich z týchto transakcií je eliminovaný. |
| --- | --- |

22.

Zisky a straty vyplývajúce zo „vzostupných“ a „zostupných“ transakcií medzi investorom (vrátane jeho konsolidovaných dcérskych spoločností) a pridruženým podnikom sa vykazujú v účtovnej závierke investora iba v rozsahu podielu nespriazneného investora v pridruženom podniku. „Vzostupnou“ transakciou je napríklad predaj majetku pridruženého podniku investorovi. „Zostupnou“ transakciou je napríklad predaj majetku investora pridruženému podniku. Podiel investora na ziskoch a stratách pridruženého podniku vyplývajúcich z týchto transakcií je eliminovaný.

| 23. | Investícia do pridruženého podniku sa zaúčtuje použitím metódy vlastného imania od dátumu, ku ktorému sa stane pridruženým podnikom. Pri akvizícii investície sa akýkoľvek rozdiel (či pozitívny alebo negatívny) medzi obstarávacou cenou investície a podielom investora na reálnych hodnotách identifikovateľného majetku v zostatkovej hodnotepridruženého podniku považuje za goodwill (pozri IAS 22). Goodwill týkajúci sa pridruženého podniku je zahrnutý v účtovnej hodnote investície. Vhodné úpravy podielu investora na ziskoch alebo stratách po akvizícii sa robia, aby boli zohľadnené napríklad odpisy odpisovateľného majetku založené na ich reálnych hodnotách k dátumu akvizície. |
| --- | --- |

23.

Investícia do pridruženého podniku sa zaúčtuje použitím metódy vlastného imania od dátumu, ku ktorému sa stane pridruženým podnikom. Pri akvizícii investície sa akýkoľvek rozdiel (či pozitívny alebo negatívny) medzi obstarávacou cenou investície a podielom investora na reálnych hodnotách identifikovateľného majetku v zostatkovej hodnotepridruženého podniku považuje za goodwill (pozri IAS 22). Goodwill týkajúci sa pridruženého podniku je zahrnutý v účtovnej hodnote investície. Vhodné úpravy podielu investora na ziskoch alebo stratách po akvizícii sa robia, aby boli zohľadnené napríklad odpisy odpisovateľného majetku založené na ich reálnych hodnotách k dátumu akvizície.

| 24. | Pri metóde vlastného imania používa investor posledné dostupné účtovné závierky pridruženého podniku. Ak sú dátumy vykazovania investora a pridruženého podniku rozdielne, pridružený podnik zostavuje pre potreby investora účtovnú závierku k rovnakému dátumu ako je účtovná závierka investora, pokiaľ to nie je prakticky nemožné. |
| --- | --- |

24.

Pri metóde vlastného imania používa investor posledné dostupné účtovné závierky pridruženého podniku. Ak sú dátumy vykazovania investora a pridruženého podniku rozdielne, pridružený podnik zostavuje pre potreby investora účtovnú závierku k rovnakému dátumu ako je účtovná závierka investora, pokiaľ to nie je prakticky nemožné.

| 25. | Keď je, v súlade s odsekom 24, účtovná závierka pridruženého podniku použitá pri uplatňovaní metódy vlastného imania pripravená k inému dátumu vykazovania ako je dátum vykazovania investora, sú vykonané úpravy účinkov významných transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom účtovnej závierky investora. V každom prípade nemá byť rozdiel medzi dátumom vykazovania pridruženého podniku a dátumom vykazovania investora väčší ako tri mesiace. Dĺžka období vykazovania a akýkoľvek rozdiel v dátumoch vykazovania majú byť rovnaké od obdobia k obdobiu. |
| --- | --- |

25.

Keď je, v súlade s odsekom 24, účtovná závierka pridruženého podniku použitá pri uplatňovaní metódy vlastného imania pripravená k inému dátumu vykazovania ako je dátum vykazovania investora, sú vykonané úpravy účinkov významných transakcií alebo udalostí, ktoré nastanú medzi týmto dátumom a dátumom účtovnej závierky investora. V každom prípade nemá byť rozdiel medzi dátumom vykazovania pridruženého podniku a dátumom vykazovania investora väčší ako tri mesiace. Dĺžka období vykazovania a akýkoľvek rozdiel v dátumoch vykazovania majú byť rovnaké od obdobia k obdobiu.

| 26. | Pri zostavovaní účtovnej závierky investora sú použité rovnaké účtovné metódy pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností. |
| --- | --- |

26.

Pri zostavovaní účtovnej závierky investora sú použité rovnaké účtovné metódy pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností.

| 27. | Ak pridružený podnik používa iné účtovné metódy ako metódy investora pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa vhodné úpravy, aby boli účtovné metódy pridruženého podniku v súlade s účtovnými metódami investora, keď investor používa účtovnú závierku pridruženého podniku pri uplatňovaní metódy vlastného imania. |
| --- | --- |

27.

Ak pridružený podnik používa iné účtovné metódy ako metódy investora pre podobné transakcie a udalosti za podobných okolností, vykonajú sa vhodné úpravy, aby boli účtovné metódy pridruženého podniku v súlade s účtovnými metódami investora, keď investor používa účtovnú závierku pridruženého podniku pri uplatňovaní metódy vlastného imania.

| 28. | Ak má pridružený podnik nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú držané tretími osobami inými ako investor a klasifikované ako vlastné imanie, vypočítava investor svoj podiel na ziskoch alebo stratách po úprave po úprave dividend takýchto akcií bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované. |
| --- | --- |

28.

Ak má pridružený podnik nesplatené kumulované prioritné akcie, ktoré sú držané tretími osobami inými ako investor a klasifikované ako vlastné imanie, vypočítava investor svoj podiel na ziskoch alebo stratách po úprave po úprave dividend takýchto akcií bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované.

| 29. | Ak sa podiel investora na stratách pridruženého podniku rovná alebo prevyšuje jeho podiel v pridruženom podniku, investor prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridruženom podniku je účtovnou hodnotou investície v pridruženom podniku podľa metódy vlastného imania spolu s akýmikoľvek dlhodobými podielmi, ktoré v podstate tvoria časť investície investora do pridruženého podniku. Napríklad položka, pre ktorú nie je vyrovnanie ani plánované, ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, je v podstate zvýšením investície jednotky do tohto pridruženého podniku. Takéto položky môžu zahŕňať prioritné akcie a dlhodobé pohľadávky alebo úvery, ale nezahŕňajú obchodné pohľadávky, záväzky z obchodného styku alebo dlhodobé pohľadávky, pre ktoré existuje adekvátny kolaterál, ako sú zabezpečené úvery. Straty vykázané podľa metódy vlastného imania, ktoré prevyšujú investíciu investora do bežných akcií sa uplatnia na iné zložky podielu investora v pridruženom podniku v opačnom poradí doby ich trvania (t.j. priority pri likvidácii). |
| --- | --- |

29.

Ak sa podiel investora na stratách pridruženého podniku rovná alebo prevyšuje jeho podiel v pridruženom podniku, investor prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách. Podiel v pridruženom podniku je účtovnou hodnotou investície v pridruženom podniku podľa metódy vlastného imania spolu s akýmikoľvek dlhodobými podielmi, ktoré v podstate tvoria časť investície investora do pridruženého podniku. Napríklad položka, pre ktorú nie je vyrovnanie ani plánované, ani pravdepodobné v blízkej budúcnosti, je v podstate zvýšením investície jednotky do tohto pridruženého podniku. Takéto položky môžu zahŕňať prioritné akcie a dlhodobé pohľadávky alebo úvery, ale nezahŕňajú obchodné pohľadávky, záväzky z obchodného styku alebo dlhodobé pohľadávky, pre ktoré existuje adekvátny kolaterál, ako sú zabezpečené úvery. Straty vykázané podľa metódy vlastného imania, ktoré prevyšujú investíciu investora do bežných akcií sa uplatnia na iné zložky podielu investora v pridruženom podniku v opačnom poradí doby ich trvania (t.j. priority pri likvidácii).

| 30. | Po znížení podielu investora na nulu sa priznávajú ďalšie straty a vykazuje sa záväzok iba v rozsahu, v ktorom investorovi vznikli právne alebo mimozmluvné záväzky, alebo boli vykonané platby v mene pridruženého podniku. Ak pridružený podnik následne vykazuje zisky, investor si znova začne vykazovať svoj podiel na ziskoch dovtedy, kým sa jeho podiel na ziskoch nevyrovná podielu na nevykázaných stratách. |
| --- | --- |

30.

Po znížení podielu investora na nulu sa priznávajú ďalšie straty a vykazuje sa záväzok iba v rozsahu, v ktorom investorovi vznikli právne alebo mimozmluvné záväzky, alebo boli vykonané platby v mene pridruženého podniku. Ak pridružený podnik následne vykazuje zisky, investor si znova začne vykazovať svoj podiel na ziskoch dovtedy, kým sa jeho podiel na ziskoch nevyrovná podielu na nevykázaných stratách.

Straty zo zníženia hodnoty

| 31. | Po uplatnení metódy vlastného imania, vrátane vykázania strát pridruženého podniku v súlade s odsekom 29, použije investor požiadavky IAS 39 na určenie toho, či je nevyhnutné vykázať nejakú ďalšiu stratu zo zníženia hodnoty s ohľadom na investíciu investora do pridruženého podniku. |
| --- | --- |

31.

Po uplatnení metódy vlastného imania, vrátane vykázania strát pridruženého podniku v súlade s odsekom 29, použije investor požiadavky IAS 39 na určenie toho, či je nevyhnutné vykázať nejakú ďalšiu stratu zo zníženia hodnoty s ohľadom na investíciu investora do pridruženého podniku.

| 32. | Investor použije požiadavky IAS 39 na určenie toho, či je nevyhnutné vykázať nejakú ďalšiu stratu zo zníženia hodnoty s ohľadom na investíciu investora do pridruženého podniku, ktorá netvorí časť investície a sumu tejto straty zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

32.

Investor použije požiadavky IAS 39 na určenie toho, či je nevyhnutné vykázať nejakú ďalšiu stratu zo zníženia hodnoty s ohľadom na investíciu investora do pridruženého podniku, ktorá netvorí časť investície a sumu tejto straty zo zníženia hodnoty.

| 33. | Ak použitie požiadaviek podľa IAS 39 naznačuje, že môže dôjsť k zníženiu hodnoty investície, jednotka uplatní IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Pri určovaní použiteľnej hodnoty investície, jednotka odhaduje:






  (a) | svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov, u ktorých sa očakáva, že budú zrealizované investovaným podnikom, vrátane peňažných tokov z činností investovaného podniku a výnosov z konečného vyradenia investície;
  alebo |
| --- | --- | --- |

33.

Ak použitie požiadaviek podľa IAS 39 naznačuje, že môže dôjsť k zníženiu hodnoty investície, jednotka uplatní IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Pri určovaní použiteľnej hodnoty investície, jednotka odhaduje:

(a)

svoj podiel na súčasnej hodnote odhadovaných budúcich peňažných tokov, u ktorých sa očakáva, že budú zrealizované investovaným podnikom, vrátane peňažných tokov z činností investovaného podniku a výnosov z konečného vyradenia investície;

alebo

| (b) | súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov, u ktorých sa očakáva, že vzniknú z dividend prijatých z investície a z jej konečného vyradenia. |
| --- | --- |

(b)

súčasnú hodnotu odhadovaných budúcich peňažných tokov, u ktorých sa očakáva, že vzniknú z dividend prijatých z investície a z jej konečného vyradenia.

Pri správnych predpokladoch vedú obidve metódy k rovnakému výsledku. Akákoľvek výsledná strata zo zníženia hodnoty investície je alokovaná v súlade s IAS 36. Preto je najprv alokovaná akémukoľvek zostávajúcemu goodwill (pozri odsek 23).

| 34. | Spätne získateľná suma investície do pridruženého podniku je stanovená pre každý pridružený podnik, okrem prípadu, ak pridružený podnik nerealizuje príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania majetku, ktoré sú zväčša nezávislé od iného majetku jednotky. |
| --- | --- |

34.

Spätne získateľná suma investície do pridruženého podniku je stanovená pre každý pridružený podnik, okrem prípadu, ak pridružený podnik nerealizuje príjmy peňažných prostriedkov z pokračujúceho používania majetku, ktoré sú zväčša nezávislé od iného majetku jednotky.

Individuálna účtovná závierka

| 35. | Investícia do pridruženého podniku sa účtuje v individuálnej účtovnej závierke investora v súlade s odsekmi 37-42 v IAS 27. |
| --- | --- |

35.

Investícia do pridruženého podniku sa účtuje v individuálnej účtovnej závierke investora v súlade s odsekmi 37-42 v IAS 27.

| 36. | Tento štandard nestanovuje, ktoré jednotky zostavujú individuálnu účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti. |
| --- | --- |

36.

Tento štandard nestanovuje, ktoré jednotky zostavujú individuálnu účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti.

ZVEREJŇOVANIE

| 37. | Vykonajú sa nasledujúce zverejnenia:










  (a) | reálna hodnota investícií do pridružených podnikov, pre ktoré sú zverejnené cenové ponuky; |
| --- | --- | --- |

37.

Vykonajú sa nasledujúce zverejnenia:

(a)

reálna hodnota investícií do pridružených podnikov, pre ktoré sú zverejnené cenové ponuky;

| (b) | sumarizovaná finančná informácia pridružených podnikov, vrátane celkovej sumy majetku, záväzkov, výnosov a zisku alebo straty; |
| --- | --- |

(b)

sumarizovaná finančná informácia pridružených podnikov, vrátane celkovej sumy majetku, záväzkov, výnosov a zisku alebo straty;

| (c) | dôvody, prečo nie je splnený predpoklad, že investor nemá významný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, menej ako 20 percent hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv investovaného podniku, ale usudzuje, že má významný vplyv; |
| --- | --- |

(c)

dôvody, prečo nie je splnený predpoklad, že investor nemá významný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, menej ako 20 percent hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv investovaného podniku, ale usudzuje, že má významný vplyv;

| (d) | dôvody, prečo nie je splnený predpoklad, že investor má významný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, 20 percent alebo viac hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv investovaného podniku, ale usudzuje, že nemá významný vplyv; |
| --- | --- |

(d)

dôvody, prečo nie je splnený predpoklad, že investor má významný vplyv, ak investor vlastní, priamo alebo nepriamo prostredníctvom dcérskych spoločností, 20 percent alebo viac hlasovacích práv alebo potenciálnych hlasovacích práv investovaného podniku, ale usudzuje, že nemá významný vplyv;

| (e) | dátum vykazovania účtovnej závierky pridruženého podniku, keď je takáto účtovná závierka použitá pri uplatňovaní metódy vlastného imania a má dátum vykazovania alebo obdobie iné, ako má investor, spolu s dôvodom, prečo sa používa iný dátum vykazovania alebo iné obdobie; |
| --- | --- |

(e)

dátum vykazovania účtovnej závierky pridruženého podniku, keď je takáto účtovná závierka použitá pri uplatňovaní metódy vlastného imania a má dátum vykazovania alebo obdobie iné, ako má investor, spolu s dôvodom, prečo sa používa iný dátum vykazovania alebo iné obdobie;

| (f) | povahu a rozsah akýchkoľvek významných obmedzení (napríklad vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov) týkajúcich sa schopnosti pridružených podnikov uskutočniť transfer fondov investorovi vo forme peňažných dividend alebo splatenia úverov alebo záloh; |
| --- | --- |

(f)

povahu a rozsah akýchkoľvek významných obmedzení (napríklad vyplývajúcich z úverových zmlúv alebo právnych predpisov) týkajúcich sa schopnosti pridružených podnikov uskutočniť transfer fondov investorovi vo forme peňažných dividend alebo splatenia úverov alebo záloh;

| (g) | nevykázaný podiel na stratách pridruženého podniku za obdobie aj kumulatívne, ak investor prestal vykazovať svoj podiel na stratách pridruženého podniku; |
| --- | --- |

(g)

nevykázaný podiel na stratách pridruženého podniku za obdobie aj kumulatívne, ak investor prestal vykazovať svoj podiel na stratách pridruženého podniku;

| (h) | skutočnosť, že pridružený podnik nie je účtovaný použitím metódy vlastného imania v súlade s odsekom 13;



  a |
| --- | --- |

(h)

skutočnosť, že pridružený podnik nie je účtovaný použitím metódy vlastného imania v súlade s odsekom 13;

| (i) | sumarizovanú finančnú informáciu o pridružených podnikoch, či už jednotlivo alebo v skupinách, ktoré nie sú účtované použitím metódy vlastného imania, vrátane súm celkového majetku, celkových záväzkov, výnosov a zisku alebo straty. |
| --- | --- |

(i)

sumarizovanú finančnú informáciu o pridružených podnikoch, či už jednotlivo alebo v skupinách, ktoré nie sú účtované použitím metódy vlastného imania, vrátane súm celkového majetku, celkových záväzkov, výnosov a zisku alebo straty.

| 38. | Investície do pridružených podnikov účtované použitím metódy vlastného imania sa klasifikujú ako neobežný majetok. Podiel investora na zisku alebo strate takýchto pridružených podnikov a účtovná hodnota týchto investícií sú zverejnené oddelene. Podiel investora na každej ukončovanej činnosti takýchto pridružených podnikov je vykázaný tiež oddelene. |
| --- | --- |

38.

Investície do pridružených podnikov účtované použitím metódy vlastného imania sa klasifikujú ako neobežný majetok. Podiel investora na zisku alebo strate takýchto pridružených podnikov a účtovná hodnota týchto investícií sú zverejnené oddelene. Podiel investora na každej ukončovanej činnosti takýchto pridružených podnikov je vykázaný tiež oddelene.

| 39. | Podiel investora na zmenách vykázaných priamo vo vlastnom imaní pridruženého podniku vykáže investor priamo vo vlastnom imaní a zverejní vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní podľa požiadaviek IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky. |
| --- | --- |

39.

Podiel investora na zmenách vykázaných priamo vo vlastnom imaní pridruženého podniku vykáže investor priamo vo vlastnom imaní a zverejní vo výkaze o zmenách vo vlastnom imaní podľa požiadaviek IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky.

| 40. | V súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, pohľadávky investor zverejňuje:










  (a) | svoj podiel podmienených záväzkov pridruženého podniku vzniknutých spoločne s ostatnými investormi;



  a |
| --- | --- | --- |

40.

V súlade s IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok, pohľadávky investor zverejňuje:

(a)

svoj podiel podmienených záväzkov pridruženého podniku vzniknutých spoločne s ostatnými investormi;

| (b) | tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú, pretože investor je nerozdielne zodpovedný za všetky alebo časť záväzkov pridruženého podniku. |
| --- | --- |

(b)

tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú, pretože investor je nerozdielne zodpovedný za všetky alebo časť záväzkov pridruženého podniku.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 41. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

41.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

| 42. | Tento štandard nahrádza IAS 28 Účtovanie investícií do pridružených podnikov (revidovaný z roku 2000). |
| --- | --- |

42.

Tento štandard nahrádza IAS 28 Účtovanie investícií do pridružených podnikov (revidovaný z roku 2000).

| 43. | Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:






  (a) | SIC-3 Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát vyplývajúcich z vnútroskupinových transakcií; |
| --- | --- | --- |

43.

Tento štandard nahrádza nasledujúce interpretácie:

(a)

SIC-3 Eliminácia nerealizovaných ziskov a strát vyplývajúcich z vnútroskupinových transakcií;

| (b) | SIC-20 Účtovná metóda vlastného imania - vykazovanie strát;
  a |
| --- | --- |

(b)

SIC-20 Účtovná metóda vlastného imania - vykazovanie strát;

a

| (c) | SIC-33 Konsolidácia a metóda vlastného imania- Potenciálne hlasovacie práva a vymedzenie vlastníckych podielov. |
| --- | --- |

(c)

SIC-33 Konsolidácia a metóda vlastného imania- Potenciálne hlasovacie práva a vymedzenie vlastníckych podielov.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, platných v decembri 2003, sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 28 Účtovanie investícií do pridružených podnikov menia a dopĺňajú na IAS 28 Investície do pridružených podnikov. |
| --- | --- |

A1.

V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, platných v decembri 2003, sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 28 Účtovanie investícií do pridružených podnikov menia a dopĺňajú na IAS 28 Investície do pridružených podnikov.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 31

Podiely na spoločnom podnikaní

OBSAH

Rozsah

Definície

Formy spoločného podniku

Spoločná kontrola

Zmluvná dohoda

Spoločne kontrolované operácie

Spoločne kontrolovaný majetok

Spoločne kontrolované jednotky

Účtovná závierka spoločníka

Podielová konsolidácia

Metóda vlastného imania

Výnimky z podielovej konsolidácie a metódy vlastného imania

Individuálna účtovná závierka spoločníka

Transakcie medzi spoločníkom a spoločným podnikom

Vykazovanie podielov v spoločných podnikoch v účtovnej závierke investora

Riaditelia spoločných podnikov

Zverejňovanie

Dátum účinnosti

Stiahnutie IAS 31 (revidovaný z roku 2000)

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 31 (revidovaný z roku 2000) Účtovné vykazovanie podielov na spoločnom podnikaní platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

ROZSAH

| 1. | Tento štandard platí pre účtovanie podielov na spoločnom podnikaní a pre vykazovanie majetku, záväzkov, výnosov a nákladov v spoločných podnikoch v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúru alebo formy, ktoré sa používajú pri činnostiach spoločných podnikov. Neplatí však pre podiely spoločníkov v spoločne kontrolovaných jednotkách, ktoré držia:










  (a) | organizácie rizikového kapitálu;



  alebo |
| --- | --- | --- |

1.

Tento štandard platí pre účtovanie podielov na spoločnom podnikaní a pre vykazovanie majetku, záväzkov, výnosov a nákladov v spoločných podnikoch v účtovnej závierke spoločníkov a investorov bez ohľadu na štruktúru alebo formy, ktoré sa používajú pri činnostiach spoločných podnikov. Neplatí však pre podiely spoločníkov v spoločne kontrolovaných jednotkách, ktoré držia:

(a)

organizácie rizikového kapitálu;

| (b) | vzájomné fondy, správne jednotky a podobné jednotky, vrátane investičných poisťovacích fondov, |
| --- | --- |

(b)

vzájomné fondy, správne jednotky a podobné jednotky, vrátane investičných poisťovacích fondov,

| 2. | Spoločník s podielom v spoločne kontrolovanej jednotke je vyňatý z odseku 30 (podielová konsolidácia) a 38 (metóda vlastného imania), keď spĺňa nasledujúce podmienky:










  (a) | existuje dôkaz, že podiel je nadobudnutý a držaný výlučne s úmyslom jeho vyradenia v lehote dvanástich mesiacov od akvizície a manažment aktívne hľadá kupujúceho; |
| --- | --- | --- |

2.

Spoločník s podielom v spoločne kontrolovanej jednotke je vyňatý z odseku 30 (podielová konsolidácia) a 38 (metóda vlastného imania), keď spĺňa nasledujúce podmienky:

(a)

existuje dôkaz, že podiel je nadobudnutý a držaný výlučne s úmyslom jeho vyradenia v lehote dvanástich mesiacov od akvizície a manažment aktívne hľadá kupujúceho;

| (b) | uplatní sa výnimka v odseku 10 z IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, ktorá umožňuje materskej spoločnosti, ktorá má podiel aj v spoločne kontrolovanej jednotke, aby neprezentovala konsolidovanú účtovnú závierku;



  alebo |
| --- | --- |

(b)

uplatní sa výnimka v odseku 10 z IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, ktorá umožňuje materskej spoločnosti, ktorá má podiel aj v spoločne kontrolovanej jednotke, aby neprezentovala konsolidovanú účtovnú závierku;

| (c) | platia všetky nasledujúce podmienky:










  (i) | spoločník je úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej jednotky a jej iných vlastníkov, vrátane toho, že tí, ktorí inak nemajú právo hlasovať boli informovaní o tom a nenamietajú, že spoločník neuplatňuje podielovú konsolidáciu alebo metódu vlastného imania; |
| --- | --- | --- |

(c)

platia všetky nasledujúce podmienky:

(i)

spoločník je úplne vlastnenou dcérskou spoločnosťou alebo čiastočne vlastnenou dcérskou spoločnosťou inej jednotky a jej iných vlastníkov, vrátane toho, že tí, ktorí inak nemajú právo hlasovať boli informovaní o tom a nenamietajú, že spoločník neuplatňuje podielovú konsolidáciu alebo metódu vlastného imania;

| (ii) | dlhové alebo majetkové nástroje spoločníka nie sú verejne obchodovateľné (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov); |
| --- | --- |

(ii)

dlhové alebo majetkové nástroje spoločníka nie sú verejne obchodovateľné (na domácej alebo zahraničnej burze alebo na OTC trhu, vrátane lokálnych a regionálnych trhov);

| (iii) | spoločník nepodal a ani nie je v procese podávania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely vydania akéhokoľvek druhu nástrojov na verejnom trhu;



  a |
| --- | --- |

(iii)

spoločník nepodal a ani nie je v procese podávania svojej účtovnej závierky komisii pre cenné papiere alebo inej regulačnej organizácii na účely vydania akéhokoľvek druhu nástrojov na verejnom trhu;

| (iv) | rozhodná alebo akákoľvek ďalšia materská spoločnosť spoločníka zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. |
| --- | --- |

(iv)

rozhodná alebo akákoľvek ďalšia materská spoločnosť spoločníka zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku sprístupnenú verejnosti, ktorá je v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania.

DEFINÍCIE

| 3. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:



  Kontrola je právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery hospodárskej činnosti za účelom dosiahnutia úžitkov z nej.


  Metóda vlastného imania je metóda účtovania, podľa ktorej je podiel v spoločne kontrolovanej jednotke najskôr zaznamený v nákladoch a následne upravený o zmenu podielu spoločníka na majetku v zostatkovej hodnote spoločne kontrolovanej jednotky po dátume jeho akvizície. Zisk alebo strata spoločníka zahŕňa podiel spoločníka na zisku alebo strate spoločne kontrolovanej jednotky.


  Investor v spoločnom podniku je stranou v spoločnom podniku a nemá spoločnú kontrolu nad týmto spoločným podnikom.


  Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasené podieľanie sa na kontrole hospodárskej činnosti.


  Spoločný podnik je zmluvnou dohodou, podľa ktorej dve alebo viaceré strany vykonávajú hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole.


  Podielová konsolidácia je metóda účtovníctva, podľa ktorej sú podiely spoločníka na každej položke majetku, záväzkov, výnosov a nákladov spoločne kontrolovanej jednotky kombinované spôsobom riadok po riadku s podobnými položkami účtovnej závierky spoločníka, alebo sú vykazované ako položky v osobitnom riadku účtovnej závierky spoločníka.


  Individuálne účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná materskou spoločnosťou, investorom v pridruženom podniku alebo spoločníkom v spoločne kontrolovanej jednotke, v ktorej sú investície účtované na základe priameho podielu na vlastnom imaní, skôr než na základe vykázaných výsledkov a majetku v zostatkovej hodnote investovaného podniku.


  Významný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodovaní o finančných a prevádzkových zámeroch hospodárskej činnosti, ale nie je to kontrola ani spoločná kontrola týchto zámerov.


  Spoločník je stranou v spoločnom podniku a má spoločnú kontrolu nad týmto spoločným podnikom. |
| --- | --- |

3.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v uvedených významoch:

| 4. | Účtovná závierka, v ktorej sa uplatňuje podielová konsolidácia alebo metóda vlastného imania, nie je individuálnou účtovnou závierkou a tou nie je ani účtovná závierka jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel v spoločne kontrolovanej jednotke. |
| --- | --- |

4.

Účtovná závierka, v ktorej sa uplatňuje podielová konsolidácia alebo metóda vlastného imania, nie je individuálnou účtovnou závierkou a tou nie je ani účtovná závierka jednotky, ktorá nemá dcérsku spoločnosť, pridružený podnik alebo spoločnícky podiel v spoločne kontrolovanej jednotke.

| 5. | Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná navyše ku konsolidovanej účtovnej závierke, účtovnej závierke, v ktorej sú investície účtované použitím metódy vlastného imania a účtovnej závierke, v ktorej sú podielovo konsolidované spoločnícke podiely na spoločnom podnikaní. Individuálna účtovná závierka nemusí byť prílohou alebo doplnkom k týmto závierkam. |
| --- | --- |

5.

Individuálna účtovná závierka je účtovná závierka prezentovaná navyše ku konsolidovanej účtovnej závierke, účtovnej závierke, v ktorej sú investície účtované použitím metódy vlastného imania a účtovnej závierke, v ktorej sú podielovo konsolidované spoločnícke podiely na spoločnom podnikaní. Individuálna účtovná závierka nemusí byť prílohou alebo doplnkom k týmto závierkam.

| 6. | Jednotky, ktoré sú vyňaté z konsolidácie v súlade s odsekom 10 v IAS 27, z uplatňovania metódy vlastného imania v súlade s odsekom 13(c) v IAS 28 Investície do pridružených podnikov alebo z uplatňovania podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania v súlade s odsekom 2 tohto štandardu, môžu prezentovať individuálne účtovné závierky ako svoje jediné účtovné závierky. |
| --- | --- |

6.

Jednotky, ktoré sú vyňaté z konsolidácie v súlade s odsekom 10 v IAS 27, z uplatňovania metódy vlastného imania v súlade s odsekom 13(c) v IAS 28 Investície do pridružených podnikov alebo z uplatňovania podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania v súlade s odsekom 2 tohto štandardu, môžu prezentovať individuálne účtovné závierky ako svoje jediné účtovné závierky.

Formy spoločného podniku

| 7. | Spoločné podniky majú mnoho rôznych foriem a štruktúr. Tento štandard identifikuje tri rozsiahle typy - spoločne kontrolované operácie, spoločne kontrolovaný majetok a spoločne kontrolované jednotky - ktoré sú obvykle opísané ako spoločné podniky a vyhovujú definícii spoločného podniku. Nasledujúce charakteristiky sú zhodné pre všetky typy spoločného podniku:






  (a) | dvaja alebo viacerí spoločníci sú zaviazaní zmluvnou dohodou;
  a |
| --- | --- | --- |

7.

Spoločné podniky majú mnoho rôznych foriem a štruktúr. Tento štandard identifikuje tri rozsiahle typy - spoločne kontrolované operácie, spoločne kontrolovaný majetok a spoločne kontrolované jednotky - ktoré sú obvykle opísané ako spoločné podniky a vyhovujú definícii spoločného podniku. Nasledujúce charakteristiky sú zhodné pre všetky typy spoločného podniku:

(a)

dvaja alebo viacerí spoločníci sú zaviazaní zmluvnou dohodou;

a

| (b) | zmluvná dohoda ustanovuje spoločnú kontrolu. |
| --- | --- |

(b)

zmluvná dohoda ustanovuje spoločnú kontrolu.

Spoločná kontrola

| 8. | Spoločná kontrola môže byť znemožnená, keď je investovaný podnik právne reorganizovaný alebo v konkurze, alebo vykonáva činnosť pri dlhodobých prísnych obmedzeniach jeho schopnosti uskutočňovať transfer fondov spoločníkovi. Ak spoločná kontrola trvá, tieto okolnosti samotné nie sú dostatočné na to, aby oprávňovali neúčtovanie spoločných podnikov v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

8.

Spoločná kontrola môže byť znemožnená, keď je investovaný podnik právne reorganizovaný alebo v konkurze, alebo vykonáva činnosť pri dlhodobých prísnych obmedzeniach jeho schopnosti uskutočňovať transfer fondov spoločníkovi. Ak spoločná kontrola trvá, tieto okolnosti samotné nie sú dostatočné na to, aby oprávňovali neúčtovanie spoločných podnikov v súlade s týmto štandardom.

Zmluvná dohoda

| 9. | Existencia zmluvnej dohody zabezpečuje rozlíšenie podielov, ktoré znamenajú spoločnú kontrolu od investícií do pridružených podnikov, v ktorých má investor významný vplyv (pozri IAS 28). Činnosti, ktoré nespadajú pod spoločnú kontrolu podľa zmluvnej dohody, nie sú spoločnými podnikmi na účely tohto štandardu. |
| --- | --- |

9.

Existencia zmluvnej dohody zabezpečuje rozlíšenie podielov, ktoré znamenajú spoločnú kontrolu od investícií do pridružených podnikov, v ktorých má investor významný vplyv (pozri IAS 28). Činnosti, ktoré nespadajú pod spoločnú kontrolu podľa zmluvnej dohody, nie sú spoločnými podnikmi na účely tohto štandardu.

| 10. | Zmluvnú dohodu je možné uzavrieť rôznymi spôsobmi, napríklad ako zmluvu medzi spoločníkmi alebo ako zápisnicu z rokovaní spoločníkov. V niektorých prípadoch je dohoda zahrnutá v stanovách alebo iných predpisoch spoločného podniku. Nech už ide o akúkoľvek formu, zmluvná dohoda má zvyčajne písomnú podobu a obsahuje nasledujúce náležitosti:






  (a) | činnosť, trvanie a povinnosti vykazovať spoločné podnikanie; |
| --- | --- | --- |

10.

Zmluvnú dohodu je možné uzavrieť rôznymi spôsobmi, napríklad ako zmluvu medzi spoločníkmi alebo ako zápisnicu z rokovaní spoločníkov. V niektorých prípadoch je dohoda zahrnutá v stanovách alebo iných predpisoch spoločného podniku. Nech už ide o akúkoľvek formu, zmluvná dohoda má zvyčajne písomnú podobu a obsahuje nasledujúce náležitosti:

(a)

činnosť, trvanie a povinnosti vykazovať spoločné podnikanie;

| (b) | menovanie predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu spoločného podniku a hlasovacie práva spoločníkov; |
| --- | --- |

(b)

menovanie predstavenstva alebo ekvivalentného riadiaceho orgánu spoločného podniku a hlasovacie práva spoločníkov;

| (c) | kapitálové vklady spoločníkov;
  a |
| --- | --- |

(c)

kapitálové vklady spoločníkov;

a

| (d) | podieľanie sa spoločníkov na výkone, výnosoch, nákladoch alebo výsledkoch spoločného podniku. |
| --- | --- |

(d)

podieľanie sa spoločníkov na výkone, výnosoch, nákladoch alebo výsledkoch spoločného podniku.

| 11. | Zmluvná dohoda zakladá spoločnú kontrolu nad spoločným podnikom. Táto požiadavka zabezpečuje, že žiaden zo spoločníkov nie je v pozícii, kedy by mohol jednostranne kontrolovať činnosť. Dohoda vymedzuje tie rozhodnutia v oblastiach nevyhnutných na ciele spoločného podniku, ktoré vyžadujú súhlas všetkých spoločníkov, a tie rozhodnutia, ktoré môžu vyžadovať súhlas určenej väčšiny spoločníkov. |
| --- | --- |

11.

Zmluvná dohoda zakladá spoločnú kontrolu nad spoločným podnikom. Táto požiadavka zabezpečuje, že žiaden zo spoločníkov nie je v pozícii, kedy by mohol jednostranne kontrolovať činnosť. Dohoda vymedzuje tie rozhodnutia v oblastiach nevyhnutných na ciele spoločného podniku, ktoré vyžadujú súhlas všetkých spoločníkov, a tie rozhodnutia, ktoré môžu vyžadovať súhlas určenej väčšiny spoločníkov.

| 12. | Zmluvná dohoda môže určovať jedného spoločníka ako riaditeľa alebo manažéra spoločného podniku. Riaditeľ nekontroluje spoločný podnik, ale zúčastňuje sa na realizácii finančných a prevádzkových zámerov odsúhlasených spoločníkmi v súlade so zmluvnou dohodou a delegovaných na riaditeľa. Ak má riaditeľ právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery hospodárskej činnosti, potom podnik kontroluje a ten je dcérskou spoločnosťou riaditeľa, a nie spoločným podnikom. |
| --- | --- |

12.

Zmluvná dohoda môže určovať jedného spoločníka ako riaditeľa alebo manažéra spoločného podniku. Riaditeľ nekontroluje spoločný podnik, ale zúčastňuje sa na realizácii finančných a prevádzkových zámerov odsúhlasených spoločníkmi v súlade so zmluvnou dohodou a delegovaných na riaditeľa. Ak má riaditeľ právomoc riadiť finančné a prevádzkové zámery hospodárskej činnosti, potom podnik kontroluje a ten je dcérskou spoločnosťou riaditeľa, a nie spoločným podnikom.

SPOLOČNE KONTROLOVANÉ OPERÁCIE

| 13. | Činnosť niektorých spoločných podnikov spočíva v používaní majetku a ostatných zdrojov spoločníkov bez založenia korporácie, partnerstva alebo inej jednotky alebo finančnej štruktúry, ktorá by bola oddelená od spoločníkov ako takých. Každý spoločník používa vlastné nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a využíva svoje vlastné zásoby. Taktiež mu vznikajú vlastné náklady a záväzky a pribúdajú mu vlastné financie, čo predstavuje jeho vlastné povinnosti. Činnosti spoločného podniku môžu uskutočňovať zamestnanci spoločníka súbežne s podobnými činnosťami spoločníka. Dohoda o spoločnom podnikaní zvyčajne stanovuje postup, ktorým sú výnosy z predaja výrobkov spoločného podniku a akékoľvek náklady vynaložené spoločne rozdelené medzi spoločníkov. |
| --- | --- |

13.

Činnosť niektorých spoločných podnikov spočíva v používaní majetku a ostatných zdrojov spoločníkov bez založenia korporácie, partnerstva alebo inej jednotky alebo finančnej štruktúry, ktorá by bola oddelená od spoločníkov ako takých. Každý spoločník používa vlastné nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a využíva svoje vlastné zásoby. Taktiež mu vznikajú vlastné náklady a záväzky a pribúdajú mu vlastné financie, čo predstavuje jeho vlastné povinnosti. Činnosti spoločného podniku môžu uskutočňovať zamestnanci spoločníka súbežne s podobnými činnosťami spoločníka. Dohoda o spoločnom podnikaní zvyčajne stanovuje postup, ktorým sú výnosy z predaja výrobkov spoločného podniku a akékoľvek náklady vynaložené spoločne rozdelené medzi spoločníkov.

| 14. | Príkladom spoločne kontrolovanej operácie je, ak dvaja alebo viacerí spoločníci kombinujú svoje operácie, zdroje a odborné znalosti na spoločnú výrobu, predaj a distribúciu konkrétneho výrobku, ako napríklad lietadlo. Každý zo spoločníkov realizuje určitú časť výrobného procesu samostatne. Každý spoločník znáša svoje vlastné náklady a podieľa sa na výnosoch z predaja lietadla, pričom tento podiel je stanovený v súlade so zmluvnou dohodou. |
| --- | --- |

14.

Príkladom spoločne kontrolovanej operácie je, ak dvaja alebo viacerí spoločníci kombinujú svoje operácie, zdroje a odborné znalosti na spoločnú výrobu, predaj a distribúciu konkrétneho výrobku, ako napríklad lietadlo. Každý zo spoločníkov realizuje určitú časť výrobného procesu samostatne. Každý spoločník znáša svoje vlastné náklady a podieľa sa na výnosoch z predaja lietadla, pričom tento podiel je stanovený v súlade so zmluvnou dohodou.

| 15. | Vzhľadom na svoje podiely v spoločne kontrolovaných operáciách spoločník vykáže vo svojej účtovnej závierke:










  (a) | majetok, ktorý kontroluje, a záväzky, ktoré vznikajú;



  a |
| --- | --- | --- |

15.

Vzhľadom na svoje podiely v spoločne kontrolovaných operáciách spoločník vykáže vo svojej účtovnej závierke:

(a)

majetok, ktorý kontroluje, a záväzky, ktoré vznikajú;

| b) | náklady, ktoré vynaloží, a svoj podiel na výnosoch, ktoré získava z predaja tovaru a služieb spoločným podnikom. |
| --- | --- |

b)

náklady, ktoré vynaloží, a svoj podiel na výnosoch, ktoré získava z predaja tovaru a služieb spoločným podnikom.

| 16. | Pretože majetok, záväzky, výnosy a náklady sú vykazované v účtovnej závierke spoločníka, nevyžadujú sa žiadne úpravy alebo iné konsolidačné postupy vzhľadom na tieto položky, keď spoločník prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

16.

Pretože majetok, záväzky, výnosy a náklady sú vykazované v účtovnej závierke spoločníka, nevyžadujú sa žiadne úpravy alebo iné konsolidačné postupy vzhľadom na tieto položky, keď spoločník prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku.

| 17. | Pre samotný spoločný podnik nemusia byť požadované individuálne účtovné záznamy a nemusí byť zostavená účtovná závierka pre spoločný podnik. Spoločníci však môžu pripraviť manažérske účty, aby mohli vyhodnotiť výkonnosť spoločného podniku. |
| --- | --- |

17.

Pre samotný spoločný podnik nemusia byť požadované individuálne účtovné záznamy a nemusí byť zostavená účtovná závierka pre spoločný podnik. Spoločníci však môžu pripraviť manažérske účty, aby mohli vyhodnotiť výkonnosť spoločného podniku.

SPOLOČNE KONTROLOVANÝ MAJETOK

| 18. | Niektoré spoločné podniky zahŕňajú spoločnú kontrolu a často spoločné vlastníctvo spoločníkov jedného alebo viacerého majetku vloženého do spoločného podniku alebo nadobudnutého za účelom spoločného podniku a zameraného na účel spoločného podniku. Majetok sa používa na získanie úžitkov pre spoločníkov. Každý spoločník má právo na podiel z výstupov z majetku a každý znáša dohodnutý podiel vynaložených nákladov. |
| --- | --- |

18.

Niektoré spoločné podniky zahŕňajú spoločnú kontrolu a často spoločné vlastníctvo spoločníkov jedného alebo viacerého majetku vloženého do spoločného podniku alebo nadobudnutého za účelom spoločného podniku a zameraného na účel spoločného podniku. Majetok sa používa na získanie úžitkov pre spoločníkov. Každý spoločník má právo na podiel z výstupov z majetku a každý znáša dohodnutý podiel vynaložených nákladov.

| 19. | Takéto spoločné podniky neznamenajú založenie korporácie, partnerstva alebo inej jednotky alebo finančnej štruktúry, ktorá by bola oddelená od spoločníkov. Každý spoločník má kontrolu nad svojim podielom z budúcich ekonomických úžitkov prostredníctvom svojho podielu na spoločne kontrolovanom majetku. |
| --- | --- |

19.

Takéto spoločné podniky neznamenajú založenie korporácie, partnerstva alebo inej jednotky alebo finančnej štruktúry, ktorá by bola oddelená od spoločníkov. Každý spoločník má kontrolu nad svojim podielom z budúcich ekonomických úžitkov prostredníctvom svojho podielu na spoločne kontrolovanom majetku.

| 20. | Mnoho činností v priemysle ťažby ropy, zemného plynu a nerastných surovín zahŕňa spoločne kontrolovaný majetok. Napríklad viaceré podniky vyrábajúce ropné produkty môžu spoločne kontrolovať a prevádzkovať ropovody. Každý zo spoločníkov používa ropovod na prepravu svojich vlastných produktov, za čo znáša odsúhlasenú časť nákladov na prevádzku ropovodu. Iným príkladom spoločne kontrolovaného majetku je, keď dva podniky spoločne kontrolujú pozemky pričom každý dostáva podiel z prijatého nájomného a znáša časť nákladov. |
| --- | --- |

20.

Mnoho činností v priemysle ťažby ropy, zemného plynu a nerastných surovín zahŕňa spoločne kontrolovaný majetok. Napríklad viaceré podniky vyrábajúce ropné produkty môžu spoločne kontrolovať a prevádzkovať ropovody. Každý zo spoločníkov používa ropovod na prepravu svojich vlastných produktov, za čo znáša odsúhlasenú časť nákladov na prevádzku ropovodu. Iným príkladom spoločne kontrolovaného majetku je, keď dva podniky spoločne kontrolujú pozemky pričom každý dostáva podiel z prijatého nájomného a znáša časť nákladov.

| 21. | Vzhľadom na svoj podiel v spoločne kontrolovanom majetku spoločník oddelene vykáže vo svojej účtovnej závierke:










  (a) | vlastný podiel na spoločne kontrolovanom majetku, klasifikovaný podľa povahy majetku; |
| --- | --- | --- |

21.

Vzhľadom na svoj podiel v spoločne kontrolovanom majetku spoločník oddelene vykáže vo svojej účtovnej závierke:

(a)

vlastný podiel na spoločne kontrolovanom majetku, klasifikovaný podľa povahy majetku;

| (b) | všetky záväzky, ktoré vznikli; |
| --- | --- |

(b)

všetky záväzky, ktoré vznikli;

| (c) | vlastný podiel na všetkých záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločníkmi vo vzťahu k spoločnému podniku; |
| --- | --- |

(c)

vlastný podiel na všetkých záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločníkmi vo vzťahu k spoločnému podniku;

| (d) | všetky výnosy z predaja alebo použitia svojho podielu na výkone spoločného podniku spolu so svojím podielom na všetkých nákladoch vynaložených spoločným podnikom;



  a |
| --- | --- |

(d)

všetky výnosy z predaja alebo použitia svojho podielu na výkone spoločného podniku spolu so svojím podielom na všetkých nákladoch vynaložených spoločným podnikom;

| (e) | všetky náklady, ktoré vynaložil vzhľadom na svoj podiel v spoločnom podniku. |
| --- | --- |

(e)

všetky náklady, ktoré vynaložil vzhľadom na svoj podiel v spoločnom podniku.

| 22. | Vzhľadom na svoj podiel na spoločne kontrolovanom majetku zahrnie každý spoločník do svojich účtovných záznamov a vykazuje vo svojej účtovnej závierke:






  (a) | svoj podiel na spoločne kontrolovanom majetku klasifikovaný skôr podľa charakteru majetku než ako investícia. Napríklad podiel na spoločne kontrolovanom ropovode je klasifikovaný ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. |
| --- | --- | --- |

22.

Vzhľadom na svoj podiel na spoločne kontrolovanom majetku zahrnie každý spoločník do svojich účtovných záznamov a vykazuje vo svojej účtovnej závierke:

(a)

svoj podiel na spoločne kontrolovanom majetku klasifikovaný skôr podľa charakteru majetku než ako investícia. Napríklad podiel na spoločne kontrolovanom ropovode je klasifikovaný ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.

| (b) | všetky záväzky, ktoré mu vznikli, napríklad pri financovaní jeho podielu na majetku. |
| --- | --- |

(b)

všetky záväzky, ktoré mu vznikli, napríklad pri financovaní jeho podielu na majetku.

| (c) | svoj podiel na záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločníkmi vo vzťahu k spoločnému podniku. |
| --- | --- |

(c)

svoj podiel na záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločníkmi vo vzťahu k spoločnému podniku.

| (d) | všetky výnosy z predaja alebo použitia svojho podielu na výkone spoločného podniku, spolu so svojím podielom na všetkých nákladoch vynaložených pri spoločnom podniku. |
| --- | --- |

(d)

všetky výnosy z predaja alebo použitia svojho podielu na výkone spoločného podniku, spolu so svojím podielom na všetkých nákladoch vynaložených pri spoločnom podniku.

| (e) | všetky náklady, ktoré vynaložil vzhľadom na svoj podiel v spoločnom podniku, napríklad tie, ktoré súvisia s financovaním podielu spoločníka na majetku a s predajom jeho podielu na výkone. |
| --- | --- |

(e)

všetky náklady, ktoré vynaložil vzhľadom na svoj podiel v spoločnom podniku, napríklad tie, ktoré súvisia s financovaním podielu spoločníka na majetku a s predajom jeho podielu na výkone.

Pretože majetok, záväzky, výnosy a náklady sú vždy vykázané v účtovnej závierke spoločníka, nevyžadujú sa pri prezentácii konsolidovanej účtovnej závierky spoločníkom žiadne úpravy alebo iné konsolidačné postupy vzhľadom na tieto položky.

| 23. | Nakladanie so spoločne kontrolovaným majetkom vyjadruje podstatu a hospodársku realitu a zvyčajne i právnu formu spoločného podniku. Individuálne účtovné záznamy o samotnom spoločnom podniku sa môžu obmedziť na tie náklady, ktoré sú vynakladané spoločne s ostatnými spoločníkmi a spoločníci ich skutočne znášajú vo výške odsúhlasených podielov. Účtovná závierka sa nemusí zostaviť za spoločný podnik, hoci spoločníci si môžu viesť manažérske účty, aby mohli vyhodnotiť výkonnosť spoločného podniku. |
| --- | --- |

23.

Nakladanie so spoločne kontrolovaným majetkom vyjadruje podstatu a hospodársku realitu a zvyčajne i právnu formu spoločného podniku. Individuálne účtovné záznamy o samotnom spoločnom podniku sa môžu obmedziť na tie náklady, ktoré sú vynakladané spoločne s ostatnými spoločníkmi a spoločníci ich skutočne znášajú vo výške odsúhlasených podielov. Účtovná závierka sa nemusí zostaviť za spoločný podnik, hoci spoločníci si môžu viesť manažérske účty, aby mohli vyhodnotiť výkonnosť spoločného podniku.

SPOLOČNE KONTROLOVANÉ JEDNOTKY

| 24. | Spoločne kontrolovaná jednotka je spoločný podnik, ktorý predstavuje založenie korporácie, partnerstva alebo inej jednotky, v ktorej má podiel každý spoločník. Jednotka pôsobí rovnakým spôsobom ako ostatné jednotky s tým, že zmluvná dohoda medzi spoločníkmi zakladá spoločnú kontrolu nad hospodárskou činnosťou jednotky. |
| --- | --- |

24.

Spoločne kontrolovaná jednotka je spoločný podnik, ktorý predstavuje založenie korporácie, partnerstva alebo inej jednotky, v ktorej má podiel každý spoločník. Jednotka pôsobí rovnakým spôsobom ako ostatné jednotky s tým, že zmluvná dohoda medzi spoločníkmi zakladá spoločnú kontrolu nad hospodárskou činnosťou jednotky.

| 25. | Spoločne kontrolovaná jednotka kontroluje majetok spoločného podniku, vynakladá záväzky a náklady a dosahuje výnosy. Môže vstupovať do zmluvných vzťahov vo vlastnom mene a zabezpečovať financie na účely činnosti spoločného podniku. Každý spoločník má právo na podiel zo ziskov spoločne kontrolovanej jednotky, i keď niektoré spoločne kontrolované jednotky vykonávajú tiež rozdeľovanie výkonov zo spoločného podniku. |
| --- | --- |

25.

Spoločne kontrolovaná jednotka kontroluje majetok spoločného podniku, vynakladá záväzky a náklady a dosahuje výnosy. Môže vstupovať do zmluvných vzťahov vo vlastnom mene a zabezpečovať financie na účely činnosti spoločného podniku. Každý spoločník má právo na podiel zo ziskov spoločne kontrolovanej jednotky, i keď niektoré spoločne kontrolované jednotky vykonávajú tiež rozdeľovanie výkonov zo spoločného podniku.

| 26. | Zvyčajným príkladom spoločne kontrolovanej jednotky je prípad, keď dve jednotky spoja svoje činnosti v konkrétnom type podnikania prevodom príslušného majetku a záväzkov do spoločne kontrolovanej jednotky. Ďalším príkladom je, ak jednotka začne podnikať v zahraničí v spolupráci s vládou alebo iným orgánom danej krajiny, a to založením samostatnej jednotky, ktorá je spoločne kontrolovaná danou jednotkou a vládou alebo iným orgánom. |
| --- | --- |

26.

Zvyčajným príkladom spoločne kontrolovanej jednotky je prípad, keď dve jednotky spoja svoje činnosti v konkrétnom type podnikania prevodom príslušného majetku a záväzkov do spoločne kontrolovanej jednotky. Ďalším príkladom je, ak jednotka začne podnikať v zahraničí v spolupráci s vládou alebo iným orgánom danej krajiny, a to založením samostatnej jednotky, ktorá je spoločne kontrolovaná danou jednotkou a vládou alebo iným orgánom.

| 27. | Mnohé spoločne kontrolované jednotky sú podobné svojím charakterom tým formám spoločného podniku, ktoré sa nazývajú spoločne kontrolované operácie alebo spoločne kontrolovaný majetok. Napríklad spoločník môže previesť spoločne kontrolovaný majetok, ako je ropovod, do spoločne kontrolovanej jednotky kvôli daňovým alebo iným dôvodom. Podobne spoločník môže prispieť do spoločne kontrolovanej jednotky majetkom, ktorý sa bude používať spoločne. Niektoré spoločne kontrolované operácie tiež zahŕňajú založenie spoločne kontrolovanej jednotky kvôli konkrétnym aspektom činnosti, napríklad vývoj, marketing, distribúcia alebo servis výrobku po jeho predaji. |
| --- | --- |

27.

Mnohé spoločne kontrolované jednotky sú podobné svojím charakterom tým formám spoločného podniku, ktoré sa nazývajú spoločne kontrolované operácie alebo spoločne kontrolovaný majetok. Napríklad spoločník môže previesť spoločne kontrolovaný majetok, ako je ropovod, do spoločne kontrolovanej jednotky kvôli daňovým alebo iným dôvodom. Podobne spoločník môže prispieť do spoločne kontrolovanej jednotky majetkom, ktorý sa bude používať spoločne. Niektoré spoločne kontrolované operácie tiež zahŕňajú založenie spoločne kontrolovanej jednotky kvôli konkrétnym aspektom činnosti, napríklad vývoj, marketing, distribúcia alebo servis výrobku po jeho predaji.

| 28. | Spoločne kontrolovaná jednotka aj naďalej vedie vlastné účtovné záznamy a pripravuje a prezentuje účtovnú závierku tým istým spôsobom ako ostatné jednotky v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania. |
| --- | --- |

28.

Spoločne kontrolovaná jednotka aj naďalej vedie vlastné účtovné záznamy a pripravuje a prezentuje účtovnú závierku tým istým spôsobom ako ostatné jednotky v súlade so štandardmi medzinárodného finančného vykazovania.

| 29. | Každý zo spoločníkov zvyčajne prispieva do spoločne kontrolovanej jednotky peňažnými prostriedkami alebo inými zdrojmi. Tieto príspevky sú zohľadňované v účtovných záznamoch spoločníka a sú vykazované v jeho účtovnej závierke ako investícia do spoločne kontrolovanej jednotky. |
| --- | --- |

29.

Každý zo spoločníkov zvyčajne prispieva do spoločne kontrolovanej jednotky peňažnými prostriedkami alebo inými zdrojmi. Tieto príspevky sú zohľadňované v účtovných záznamoch spoločníka a sú vykazované v jeho účtovnej závierke ako investícia do spoločne kontrolovanej jednotky.

Účtovná závierka spoločníka

Podielová konsolidácia

| 30. | Spoločník vykáže svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím podielovej konsolidácie alebo alternatívnej metódy opísanej v odseku 38. Keď sa používa podielová konsolidácia, použije sa jeden z dvoch ďalej uvedených formátov vykazovania. |
| --- | --- |

30.

Spoločník vykáže svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím podielovej konsolidácie alebo alternatívnej metódy opísanej v odseku 38. Keď sa používa podielová konsolidácia, použije sa jeden z dvoch ďalej uvedených formátov vykazovania.

| 31. | Spoločník ako investor vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím jedného z dvoch formátov vykazovania pre podielovú konsolidáciu, bez ohľadu na to, či má aj investície do dcérskych spoločností, alebo či označuje svoju účtovnú závierku ako konsolidovanú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

31.

Spoločník ako investor vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím jedného z dvoch formátov vykazovania pre podielovú konsolidáciu, bez ohľadu na to, či má aj investície do dcérskych spoločností, alebo či označuje svoju účtovnú závierku ako konsolidovanú účtovnú závierku.

| 32. | Pri vykazovaní podielu v spoločne kontrolovanej jednotke je nevyhnutné, aby spoločník odrážal zobrazenie podstaty a hospodárskej skutočnosti dohody pred konkrétnou štruktúrou alebo formou spoločného podniku. V spoločne kontrolovanej jednotke má spoločník kontrolu nad svojím podielom na budúcich ekonomických úžitkoch prostredníctvom svojho podielu na majetku a záväzkoch spoločného podniku. Táto podstata a hospodárska skutočnosť sa odrážajú v konsolidovanej účtovnej závierke spoločníka, keď spoločník vykazuje svoje podiely na majetku, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky použitím jedného z dvoch formátov vykazovania pre podielovú konsolidáciu podľa odseku 34. |
| --- | --- |

32.

Pri vykazovaní podielu v spoločne kontrolovanej jednotke je nevyhnutné, aby spoločník odrážal zobrazenie podstaty a hospodárskej skutočnosti dohody pred konkrétnou štruktúrou alebo formou spoločného podniku. V spoločne kontrolovanej jednotke má spoločník kontrolu nad svojím podielom na budúcich ekonomických úžitkoch prostredníctvom svojho podielu na majetku a záväzkoch spoločného podniku. Táto podstata a hospodárska skutočnosť sa odrážajú v konsolidovanej účtovnej závierke spoločníka, keď spoločník vykazuje svoje podiely na majetku, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky použitím jedného z dvoch formátov vykazovania pre podielovú konsolidáciu podľa odseku 34.

| 33. | Uplatňovanie podielovej konsolidácie znamená, že súvaha spoločníka obsahuje jeho podiel na majetku, ktorý spoločne kontroluje a jeho podiel na záväzkoch, za ktoré je spoločne zodpovedný. Výkaz ziskov a strát spoločníka obsahuje jeho podiel na výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky. Viaceré postupy vhodné pre použitie podielovej konsolidácie sú podobné postupom konsolidácie investícií do dcérskych spoločností, ktoré sú ustanovené v IAS 27. |
| --- | --- |

33.

Uplatňovanie podielovej konsolidácie znamená, že súvaha spoločníka obsahuje jeho podiel na majetku, ktorý spoločne kontroluje a jeho podiel na záväzkoch, za ktoré je spoločne zodpovedný. Výkaz ziskov a strát spoločníka obsahuje jeho podiel na výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky. Viaceré postupy vhodné pre použitie podielovej konsolidácie sú podobné postupom konsolidácie investícií do dcérskych spoločností, ktoré sú ustanovené v IAS 27.

| 34. | Na uskutočnenie podielovej konsolidácie je možné používať rôzne formáty vykazovania. Spoločník môže kombinovať svoj podiel na každom majetku, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky s podobnými položkami riadok po riadku vo svojej účtovnej závierke. Napríklad môže kombinovať svoj podiel na zásobách spoločne kontrolovanej jednotky so svojimi zásobami a svoj podiel na nehnuteľnostiach, strojoch a zariadeniach spoločne kontrolovanej jednotky so svojimi nehnuteľnosťami, strojmi a zariadeniami. Na druhej strane, môže spoločník zahrnúť osobitné riadkové položky pre svoj podiel na majetku, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky do svojej účtovnej závierky. Napríklad môže vykázať svoj podiel na obežnom majetku v spoločne kontrolovanej jednotke osobitne ako časť svojho obežného majetku; môže vykázať svoj podiel na nehnuteľnostiach, strojoch a zariadeniach spoločne kontrolovanej jednotky osobitne ako časť svojich nehnuteľností, strojov a zariadení. Obidva tieto formáty vykazovania vedú k vykazovaniu rovnakých súm zisku alebo straty, ako aj každej z hlavných klasifikácií majetku, záväzkov, výnosov a nákladov a oba formáty sú na účely tohto štandardu prijateľné. |
| --- | --- |

34.

Na uskutočnenie podielovej konsolidácie je možné používať rôzne formáty vykazovania. Spoločník môže kombinovať svoj podiel na každom majetku, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky s podobnými položkami riadok po riadku vo svojej účtovnej závierke. Napríklad môže kombinovať svoj podiel na zásobách spoločne kontrolovanej jednotky so svojimi zásobami a svoj podiel na nehnuteľnostiach, strojoch a zariadeniach spoločne kontrolovanej jednotky so svojimi nehnuteľnosťami, strojmi a zariadeniami. Na druhej strane, môže spoločník zahrnúť osobitné riadkové položky pre svoj podiel na majetku, záväzkoch, výnosoch a nákladoch spoločne kontrolovanej jednotky do svojej účtovnej závierky. Napríklad môže vykázať svoj podiel na obežnom majetku v spoločne kontrolovanej jednotke osobitne ako časť svojho obežného majetku; môže vykázať svoj podiel na nehnuteľnostiach, strojoch a zariadeniach spoločne kontrolovanej jednotky osobitne ako časť svojich nehnuteľností, strojov a zariadení. Obidva tieto formáty vykazovania vedú k vykazovaniu rovnakých súm zisku alebo straty, ako aj každej z hlavných klasifikácií majetku, záväzkov, výnosov a nákladov a oba formáty sú na účely tohto štandardu prijateľné.

| 35. | Nezávisle of použitého druhu formátu na uskutočnenie podielovej konsolidácie, je nevhodné kompenzovať akýkoľvek majetok alebo záväzky odpočítaním od ostatných záväzkov alebo majetku alebo výnosy alebo náklady odpočítaním od ostatných nákladov alebo výnosov, pokiaľ neexistuje právna forma kompenzácie a kompenzácia sa očakáva ako realizácia majetku alebo vysporiadanie záväzku. |
| --- | --- |

35.

Nezávisle of použitého druhu formátu na uskutočnenie podielovej konsolidácie, je nevhodné kompenzovať akýkoľvek majetok alebo záväzky odpočítaním od ostatných záväzkov alebo majetku alebo výnosy alebo náklady odpočítaním od ostatných nákladov alebo výnosov, pokiaľ neexistuje právna forma kompenzácie a kompenzácia sa očakáva ako realizácia majetku alebo vysporiadanie záväzku.

| 36. | Spoločník preruší používanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku ktorému prestáva mať spoločnú kontrolu nad spoločne kontrolovanou jednotkou. |
| --- | --- |

36.

Spoločník preruší používanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku ktorému prestáva mať spoločnú kontrolu nad spoločne kontrolovanou jednotkou.

| 37. | Spoločník preruší používanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku ktorému prestáva zdieľať kontrolu nad spoločne kontrolovanou jednotkou. Toto môže nastať napríklad, ak spoločník odpredá svoj podiel, alebo ak vzniknú také vonkajšie obmedzenia spoločne kontrolovanej jednotky, že spoločník už nemá spoločnú kontrolu. |
| --- | --- |

37.

Spoločník preruší používanie podielovej konsolidácie od dátumu, ku ktorému prestáva zdieľať kontrolu nad spoločne kontrolovanou jednotkou. Toto môže nastať napríklad, ak spoločník odpredá svoj podiel, alebo ak vzniknú také vonkajšie obmedzenia spoločne kontrolovanej jednotky, že spoločník už nemá spoločnú kontrolu.

Metóda vlastného imania

| 38. | Alternatívne k podielovej konsolidácii opísanej v odseku 30 vykazuje spoločník svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím metódy vlastného imania. |
| --- | --- |

38.

Alternatívne k podielovej konsolidácii opísanej v odseku 30 vykazuje spoločník svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím metódy vlastného imania.

| 39. | Spoločník vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím metódy vlastného imania bez ohľadu na to, či má aj investície do dcérskych spoločností, alebo či označuje svoju účtovnú závierku ako konsolidovanú účtovnú závierku. |
| --- | --- |

39.

Spoločník vykazuje svoj podiel v spoločne kontrolovanej jednotke použitím metódy vlastného imania bez ohľadu na to, či má aj investície do dcérskych spoločností, alebo či označuje svoju účtovnú závierku ako konsolidovanú účtovnú závierku.

| 40. | Niektorí spoločníci vykazujú svoje podiely v spoločne kontrolovaných jednotkách použitím metódy vlastného imania podľa IAS 28. Použitie metódy vlastného imania je uprednostňované tými, ktorí argumentujú, že nie je vhodné kombinovať kontrolované položky so spoločne kontrolovanými položkami a tými, ktorí sú presvedčení, že spoločníci majú v spoločne kontrolovanej jednotke skôr významný vplyv a nie spoločnú kontrolu. Tento štandard neodporúča používanie metódy vlastného imania, pretože podielová konsolidácia lepšie zobrazuje podstatu a hospodársku skutočnosť podielu spoločníka v spoločne kontrolovanej jednotke, čo je kontrola nad podielom spoločníka na budúcich ekonomických úžitkoch. Napriek tomu tento štandard dovoľuje používať metódu vlastného imania ako prípustné alternatívne riešenie pri vykazovaní podielov v spoločne kontrolovaných jednotkách. |
| --- | --- |

40.

Niektorí spoločníci vykazujú svoje podiely v spoločne kontrolovaných jednotkách použitím metódy vlastného imania podľa IAS 28. Použitie metódy vlastného imania je uprednostňované tými, ktorí argumentujú, že nie je vhodné kombinovať kontrolované položky so spoločne kontrolovanými položkami a tými, ktorí sú presvedčení, že spoločníci majú v spoločne kontrolovanej jednotke skôr významný vplyv a nie spoločnú kontrolu. Tento štandard neodporúča používanie metódy vlastného imania, pretože podielová konsolidácia lepšie zobrazuje podstatu a hospodársku skutočnosť podielu spoločníka v spoločne kontrolovanej jednotke, čo je kontrola nad podielom spoločníka na budúcich ekonomických úžitkoch. Napriek tomu tento štandard dovoľuje používať metódu vlastného imania ako prípustné alternatívne riešenie pri vykazovaní podielov v spoločne kontrolovaných jednotkách.

| 41. | Spoločník preruší používanie metódy vlastného imania od dátumu, ku ktorému prestáva mať spoločnú kontrolu alebo významný vplyv v spoločne kontrolovanej jednotke. |
| --- | --- |

41.

Spoločník preruší používanie metódy vlastného imania od dátumu, ku ktorému prestáva mať spoločnú kontrolu alebo významný vplyv v spoločne kontrolovanej jednotke.

Výnimky z podielovej konsolidácie a metódy vlastného imania

| 42. | Podiely v spoločne kontrolovaných jednotkách, ktoré spĺňajú podmienku ustanovenú v odseku 2(a) sú klasifikované ako držané na obchodovanie a sú účtované v súlade s IAS 39. |
| --- | --- |

42.

Podiely v spoločne kontrolovaných jednotkách, ktoré spĺňajú podmienku ustanovenú v odseku 2(a) sú klasifikované ako držané na obchodovanie a sú účtované v súlade s IAS 39.

| 43. | Keď sa v súlade s odsekmi 2(a) a 42 podiel v spoločne kontrolovanej jednotke predtým účtovaný v súlade s IAS 39 nevyradí v lehote dvanástich mesiacov, účtuje sa použitím podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania od dátumu akvizície (pozri IAS 22 Podnikové kombinácie). Účtovnú závierku za obdobie od akvizície je potrebné prehodnotiť. |
| --- | --- |

43.

Keď sa v súlade s odsekmi 2(a) a 42 podiel v spoločne kontrolovanej jednotke predtým účtovaný v súlade s IAS 39 nevyradí v lehote dvanástich mesiacov, účtuje sa použitím podielovej konsolidácie alebo metódy vlastného imania od dátumu akvizície (pozri IAS 22 Podnikové kombinácie). Účtovnú závierku za obdobie od akvizície je potrebné prehodnotiť.

| 44. | Výnimočne môže spoločník nájsť kupujúceho pre podiel opísaný v odseku 2(a), ale nestihne dokončiť predaj v lehote dvanástich mesiacov od akvizície kvôli súhlasom od regulačných orgánov alebo iných. Od spoločníka sa nevyžaduje, aby uplatňoval podielovú konsolidáciu alebo metódu vlastného imania na podiel v spoločne kontrolovanej jednotke, ak prebieha k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, kúpa a nie je dôvod veriť, že nebude ukončená krátko po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

44.

Výnimočne môže spoločník nájsť kupujúceho pre podiel opísaný v odseku 2(a), ale nestihne dokončiť predaj v lehote dvanástich mesiacov od akvizície kvôli súhlasom od regulačných orgánov alebo iných. Od spoločníka sa nevyžaduje, aby uplatňoval podielovú konsolidáciu alebo metódu vlastného imania na podiel v spoločne kontrolovanej jednotke, ak prebieha k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, kúpa a nie je dôvod veriť, že nebude ukončená krátko po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 45. | Od dátumu, ku ktorému sa spoločne kontrolovaná jednotka stáva dcérskou spoločnosťou spoločníka, spoločník účtuje svoj podiel v súlade s IAS 27. Od dátumu, ku ktorému sa spoločne kontrolovaná jednotka stáva pridruženým podnikom spoločníka, spoločník účtuje svoj podiel v súlade s IAS 28. |
| --- | --- |

45.

Od dátumu, ku ktorému sa spoločne kontrolovaná jednotka stáva dcérskou spoločnosťou spoločníka, spoločník účtuje svoj podiel v súlade s IAS 27. Od dátumu, ku ktorému sa spoločne kontrolovaná jednotka stáva pridruženým podnikom spoločníka, spoločník účtuje svoj podiel v súlade s IAS 28.

Individuálna účtovná závierka spoločníka

| 46. | Podiel v spoločne kontrolovanej jednotke sa účtuje v individuálnej účtovnej závierke spoločníka v súlade s odsekmi 37-42 v IAS 27. |
| --- | --- |

46.

Podiel v spoločne kontrolovanej jednotke sa účtuje v individuálnej účtovnej závierke spoločníka v súlade s odsekmi 37-42 v IAS 27.

| 47. | Tento štandard nestanovuje, ktoré jednotky zostavujú samostatnú účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti. |
| --- | --- |

47.

Tento štandard nestanovuje, ktoré jednotky zostavujú samostatnú účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti.

TRANSAKCIE MEDZI SPOLOČNÍKOM A SPOLOČNÝM PODNIKOM

| 48. | Keď spoločník vloží do spoločného podniku majetok alebo ho predá, vykázanie akejkoľvek časti zisku alebo straty z tejto transakcie odráža podstatu transakcie. Pokiaľ je majetok držaný spoločným podnikom a za predpokladu, že spoločník previedol významné riziká a odmeny z vlastníctva, spoločník vykáže len tú časť zisku alebo straty, ktorá pripadá na podiely ostatných spoločníkov

   (1)

  . Spoločník vykáže plnú sumu každej straty, keď vklad alebo predaj poskytuje dôkaz o znížení realizačnej hodnoty obežného majetku alebo o strate zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

48.

Keď spoločník vloží do spoločného podniku majetok alebo ho predá, vykázanie akejkoľvek časti zisku alebo straty z tejto transakcie odráža podstatu transakcie. Pokiaľ je majetok držaný spoločným podnikom a za predpokladu, že spoločník previedol významné riziká a odmeny z vlastníctva, spoločník vykáže len tú časť zisku alebo straty, ktorá pripadá na podiely ostatných spoločníkov

   (1)

  . Spoločník vykáže plnú sumu každej straty, keď vklad alebo predaj poskytuje dôkaz o znížení realizačnej hodnoty obežného majetku alebo o strate zo zníženia hodnoty.

| 49. | Ak spoločník kúpi majetok od spoločného podniku, spoločník nevykáže svoj podiel na ziskoch spoločného podniku z transakcie, až kým znova nepredá majetok nezávislej zmluvnej strane. Spoločník vykáže svoj podiel na stratách vyplývajúcich z týchto transakcií tým istým spôsobom ako na ziskoch s výnimkou toho, že keď straty vyjadrujú zníženie obežného majetku v realizačnej hodnote alebo straty zo zníženia hodnoty, vykážu sa okamžite. |
| --- | --- |

49.

Ak spoločník kúpi majetok od spoločného podniku, spoločník nevykáže svoj podiel na ziskoch spoločného podniku z transakcie, až kým znova nepredá majetok nezávislej zmluvnej strane. Spoločník vykáže svoj podiel na stratách vyplývajúcich z týchto transakcií tým istým spôsobom ako na ziskoch s výnimkou toho, že keď straty vyjadrujú zníženie obežného majetku v realizačnej hodnote alebo straty zo zníženia hodnoty, vykážu sa okamžite.

| 50. | Spoločník stanovuje spätne získateľnú sumu majetku v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku, aby sa určilo, či transakcia medzi spoločníkom a spoločným podnikom poskytuje dôkaz o znížení hodnoty majetku. Pri stanovení použiteľnej hodnoty odhaduje spoločník budúce peňažné toky z majetku na základe nepretržitého používania majetku a do ich konečného vyradenia zo spoločného podniku. |
| --- | --- |

50.

Spoločník stanovuje spätne získateľnú sumu majetku v súlade s IAS 36 Zníženie hodnoty majetku, aby sa určilo, či transakcia medzi spoločníkom a spoločným podnikom poskytuje dôkaz o znížení hodnoty majetku. Pri stanovení použiteľnej hodnoty odhaduje spoločník budúce peňažné toky z majetku na základe nepretržitého používania majetku a do ich konečného vyradenia zo spoločného podniku.

VYKAZOVANIE PODIELOV V SPOLOČNÝCH PODNIKOCH V ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE INVESTORA

| 51. | Investor v spoločnom podniku, ktorý nemá spoločnú kontrolu, účtuje túto investíciu v súlade s IAS 39, alebo ak má významný vplyv v spoločnom podniku, tak v súlade s IAS 28. |
| --- | --- |

51.

Investor v spoločnom podniku, ktorý nemá spoločnú kontrolu, účtuje túto investíciu v súlade s IAS 39, alebo ak má významný vplyv v spoločnom podniku, tak v súlade s IAS 28.

RIADITELIA SPOLOČNÝCH PODNIKOV

| 52. | Riaditelia alebo manažéri spoločného podniku účtujú všetky odmeny v súlade s IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti. |
| --- | --- |

52.

Riaditelia alebo manažéri spoločného podniku účtujú všetky odmeny v súlade s IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti.

| 53. | Jeden alebo viacerí spoločníci môžu konať ako riaditelia alebo manažéri spoločného podniku. Riaditelia sú za takéto povinnosti zvyčajne platení manažérskymi odmenami. Odmeny sú účtované v spoločnom podniku ako náklad. |
| --- | --- |

53.

Jeden alebo viacerí spoločníci môžu konať ako riaditelia alebo manažéri spoločného podniku. Riaditelia sú za takéto povinnosti zvyčajne platení manažérskymi odmenami. Odmeny sú účtované v spoločnom podniku ako náklad.

ZVEREJŇOVANIE

| 54. | Spoločník zverejní súhrn nasledujúcich podmienených záväzkov, iba ak nie je pravdepodobnosť straty malá, oddelene od sumy ostatných podmienených záväzkov:










  (a) | všetky podmienené záväzky, ktoré spoločník zapríčinil vo vzťahu k jeho podielom v spoločných podnikoch a jeho podiel na každom z týchto podmienených záväzkov, ktoré boli spôsobené spoločne s ostatnými spoločníkmi; |
| --- | --- | --- |

54.

Spoločník zverejní súhrn nasledujúcich podmienených záväzkov, iba ak nie je pravdepodobnosť straty malá, oddelene od sumy ostatných podmienených záväzkov:

(a)

všetky podmienené záväzky, ktoré spoločník zapríčinil vo vzťahu k jeho podielom v spoločných podnikoch a jeho podiel na každom z týchto podmienených záväzkov, ktoré boli spôsobené spoločne s ostatnými spoločníkmi;

| (b) | jeho podiel na podmienených záväzkoch samotných spoločných podnikov, za ktorý je podmienene zodpovedný;



  a |
| --- | --- |

(b)

jeho podiel na podmienených záväzkoch samotných spoločných podnikov, za ktorý je podmienene zodpovedný;

| (c) | tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú v dôsledku podmienenej zodpovednosti spoločníka za záväzky ostatných spoločníkov spoločného podniku. |
| --- | --- |

(c)

tie podmienené záväzky, ktoré vznikajú v dôsledku podmienenej zodpovednosti spoločníka za záväzky ostatných spoločníkov spoločného podniku.

| 55. | Spoločník zverejní súhrn nasledujúcich záväzkov súvisiacich s jeho podielmi v spoločnom podniku oddelene od ostatných záväzkov:










  (a) | všetky kapitálové záväzky spoločníka súvisiace s jeho podielmi v spoločných podnikoch a jeho podiel na kapitálových záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločníkmi;



  a |
| --- | --- | --- |

55.

Spoločník zverejní súhrn nasledujúcich záväzkov súvisiacich s jeho podielmi v spoločnom podniku oddelene od ostatných záväzkov:

(a)

všetky kapitálové záväzky spoločníka súvisiace s jeho podielmi v spoločných podnikoch a jeho podiel na kapitálových záväzkoch, ktoré vznikli spoločne s ostatnými spoločníkmi;

| b) | jeho podiel na kapitálových záväzkoch samotných spoločných podnikov. |
| --- | --- |

b)

jeho podiel na kapitálových záväzkoch samotných spoločných podnikov.

| 56. | Spoločník zverejní zoznam a opis podielov vo významných spoločných podnikoch a pomerný vlastnícky podiel vlastnený v spoločne kontrolovaných jednotkách. Spoločník, ktorý vykazuje svoje podiely v spoločne kontrolovaných jednotkách použitím formátu vykazovania riadok po riadku pre podielovú konsolidáciu alebo metódu vlastného imania, zverejní súhrn každej položky obežného majetku, dlhodobého majetku, obežných záväzkov, dlhodobých záväzkov, výnosov a nákladov, ktoré súvisia s podielmi v spoločných podnikoch. |
| --- | --- |

56.

Spoločník zverejní zoznam a opis podielov vo významných spoločných podnikoch a pomerný vlastnícky podiel vlastnený v spoločne kontrolovaných jednotkách. Spoločník, ktorý vykazuje svoje podiely v spoločne kontrolovaných jednotkách použitím formátu vykazovania riadok po riadku pre podielovú konsolidáciu alebo metódu vlastného imania, zverejní súhrn každej položky obežného majetku, dlhodobého majetku, obežných záväzkov, dlhodobých záväzkov, výnosov a nákladov, ktoré súvisia s podielmi v spoločných podnikoch.

| 57. | Spoločník zverejní metódu, ktorú používa na vykazovanie svojich podielov v spoločne kontrolovaných jednotkách. |
| --- | --- |

57.

Spoločník zverejní metódu, ktorú používa na vykazovanie svojich podielov v spoločne kontrolovaných jednotkách.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 58. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januára 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

58.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobia začínajúce pred 1. januára 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 31 (REVIDOVANÝ Z ROKU 2000)

| 59. | Tento štandard nahrádza IAS 31 Účtovné vykazovanie podielov na spoločnom podnikaní (revidovaný z roku 2000). |
| --- | --- |

59.

Tento štandard nahrádza IAS 31 Účtovné vykazovanie podielov na spoločnom podnikaní (revidovaný z roku 2000).

---

(1)  Pozri tiež SIC - 13 Spoločne kontrolované jednotky — nepeňažné príspevky spoločníkov.

PRÍLOHA

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| A1. | SIC-13 Spoločne kontrolované jednotky — nepeňažné vklady spoločníkov sa mení a dopĺňa ako je opísané ďalej.
  Znenie odkazu sa mení a dopĺňa nasledovne: | Odkaz: IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní |
| --- | --- | --- |

A1.

SIC-13 Spoločne kontrolované jednotky — nepeňažné vklady spoločníkov sa mení a dopĺňa ako je opísané ďalej.

Znenie odkazu sa mení a dopĺňa nasledovne:

Odkaz: IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní

Znenie odseku 1 sa mení a dopĺňa nasledovne:

| 1. | IAS 31.48 sa týka vkladov aj predajov medzi spoločníkom a spoločným podnikom nasledovne: „Keď spoločník vloží majetok do spoločného podniku alebo ho predá, vykázanie akejkoľvek časti zisku alebo straty z tejto transakcie odráža podstatu transakcie“. Okrem toho, IAS 31.24 uvádza, že „spoločne kontrolovaná jednotka je spoločný podnik, ktorý predstavuje založenie korporácie, partnerstva alebo inej jednotky, v ktorej má podiel každý spoločník“. Neexistuje však výslovný návod na vykázanie ziskov a strát vyplývajúcich z vkladov nepeňažného majetku do spoločne kontrolovaných jednotiek („SKJ“).
  ... |
| --- | --- |

1.

IAS 31.48 sa týka vkladov aj predajov medzi spoločníkom a spoločným podnikom nasledovne: „Keď spoločník vloží majetok do spoločného podniku alebo ho predá, vykázanie akejkoľvek časti zisku alebo straty z tejto transakcie odráža podstatu transakcie“. Okrem toho, IAS 31.24 uvádza, že „spoločne kontrolovaná jednotka je spoločný podnik, ktorý predstavuje založenie korporácie, partnerstva alebo inej jednotky, v ktorej má podiel každý spoločník“. Neexistuje však výslovný návod na vykázanie ziskov a strát vyplývajúcich z vkladov nepeňažného majetku do spoločne kontrolovaných jednotiek („SKJ“).

...

| A2. | V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, platných v decembri 2003, sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 31 Účtovné vykazovanie podielov na spoločnom podnikaní menia a dopĺňajú na IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní. |
| --- | --- |

A2.

V štandardoch medzinárodného finančného vykazovania, vrátane medzinárodných účtovných štandardov a interpretácií, platných v decembri 2003, sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 31 Účtovné vykazovanie podielov na spoločnom podnikaní menia a dopĺňajú na IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 33

Zisk na akciu

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Oceňovanie

Základný zisk na akciu

Zisk

Akcie

Rozriedený zisk na jednu akciu

Výnosy

Akcie

Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie

Opcie, waranty a ich ekvivalenty

Konvertibilné nástroje

Podmienene emitované akcie

Zmluvy, ktoré možno vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou

Nakúpené opcie

Upísané predajné opcie

Spätné úpravy

Prezentácia

Zverejňovanie

Dátum účinnosti

Stiahnutie existujúcich dokumentov

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 33 (1997) Zisk na akciu a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je určiť zásady pre stanovenie a prezentáciu zisku na akciu, ktoré zlepšia výkonnostné porovnanie medzi rôznymi jednotkami počas toho istého obdobia vykazovania a medzi rôznymi obdobiami vykazovania v rovnakej jednotke. Hoci údaje o zisku na jednu akciu sú limitované z hľadiska rôznych účtovných metód použitých pri určení „zisku“, dôsledné určenie menovateľa napomôže finančnému výkazníctvu. Tento štandard je zameraný na menovateľa v kalkulácii zisku na akciu. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je určiť zásady pre stanovenie a prezentáciu zisku na akciu, ktoré zlepšia výkonnostné porovnanie medzi rôznymi jednotkami počas toho istého obdobia vykazovania a medzi rôznymi obdobiami vykazovania v rovnakej jednotke. Hoci údaje o zisku na jednu akciu sú limitované z hľadiska rôznych účtovných metód použitých pri určení „zisku“, dôsledné určenie menovateľa napomôže finančnému výkazníctvu. Tento štandard je zameraný na menovateľa v kalkulácii zisku na akciu.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard uplatňujú jednotky, ktorých bežné akcie alebo potenciálne bežné akcie sú verejne obchodovateľné a jednotky, ktoré sa nachádzajú v procese emisie bežných akcií alebo potenciálnych bežných akcií na verejných trhoch. |
| --- | --- |

2.

Tento štandard uplatňujú jednotky, ktorých bežné akcie alebo potenciálne bežné akcie sú verejne obchodovateľné a jednotky, ktoré sa nachádzajú v procese emisie bežných akcií alebo potenciálnych bežných akcií na verejných trhoch.

| 3. | Jednotka, ktorá zverejní zisk na akciu, vypočíta a zverejní zisk na akciu v súlade s týmto štandardom. |
| --- | --- |

3.

Jednotka, ktorá zverejní zisk na akciu, vypočíta a zverejní zisk na akciu v súlade s týmto štandardom.

| 4. | Ak jednotka prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku a individuálnu účtovnú závierku, vyhotovenú v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, zverejnenia požadované v rámci tohto štandardu sa musia prezentovať len na základe konsolidovaných informácií. Jednotka, ktorá si zvolí možnosť zverejnenia zisku na akciu v rámci svojej individuálnej účtovnej závierky, prezentuje informácie o takomto zisku na akciu len v rámci jej samostatného výkazu ziskov a strát. Jednotka nebude prezentovať takýto zisk na akciu v rámci konsolidovanej účtovnej závierky. |
| --- | --- |

4.

Ak jednotka prezentuje konsolidovanú účtovnú závierku a individuálnu účtovnú závierku, vyhotovenú v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky, zverejnenia požadované v rámci tohto štandardu sa musia prezentovať len na základe konsolidovaných informácií. Jednotka, ktorá si zvolí možnosť zverejnenia zisku na akciu v rámci svojej individuálnej účtovnej závierky, prezentuje informácie o takomto zisku na akciu len v rámci jej samostatného výkazu ziskov a strát. Jednotka nebude prezentovať takýto zisk na akciu v rámci konsolidovanej účtovnej závierky.

DEFINÍCIE

| 5. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v nasledujúcich významoch:



  Protirozriedenie predstavuje nárast ziskov na akciu alebo zníženie straty na akciu založené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warantov, alebo že bežné akcie budú emitované po splnení stanovených podmienok.


  Dohoda o podmienených akciách je dohodou o emisii akcií, ktorá závisí od splnenia stanovených podmienok.


  Podmienene emitované bežné akcie sú bežné akcie vydané za malý alebo žiadny obnos peňažnej hotovosti alebo inú odmenu po splnení stanovených podmienok v rámci dohody o podmienených akciách.


  Rozriedenie predstavuje zníženie ziskov na akciu alebo zvýšenie straty na akciu, založené na predpoklade, že dôjde ku konverzii konvertibilných nástrojov, k uplatneniu opcií alebo warantov, alebo že bežné akcie budú emitované po splnení stanovených podmienok.


  Opcie, waranty a ich ekvivalenty sú finančné nástroje, ktoré dávajú svojmu držiteľovi právo na kúpu bežných akcií.


  Bežná akcia je majetkový nástroj, ktorý je podriadený všetkým ostatným triedam majetkových nástrojov.


  Potenciálna bežná akcia je finančný nástroj alebo iná zmluva, ktorá môže dávať svojmu držiteľovi právo na bežné akcie.


  Predajné opcie na bežné akcie sú zmluvy, ktoré dávajú držiteľovi právo na predaj bežných akcií za stanovenú cenu v rámci konkrétneho obdobia. |
| --- | --- |

5.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v nasledujúcich významoch:

| 6. | Bežné akcie sa podieľajú na zisku za obdobie až po ostatných typoch akcií, ako sú napríklad prioritné akcie. Jednotka môže mať viac než jednu triedu bežných akcií. Bežné akcie tej istej triedy majú rovnaké práva na obdržanie dividend. |
| --- | --- |

6.

Bežné akcie sa podieľajú na zisku za obdobie až po ostatných typoch akcií, ako sú napríklad prioritné akcie. Jednotka môže mať viac než jednu triedu bežných akcií. Bežné akcie tej istej triedy majú rovnaké práva na obdržanie dividend.

| 7. | Príklady potenciálnych bežných akcií sú:






  (a) | finančné záväzky alebo majetkové nástroje, vrátane prioritných akcií, ktoré sú konvertibilné na bežné akcie; |
| --- | --- | --- |

7.

Príklady potenciálnych bežných akcií sú:

(a)

finančné záväzky alebo majetkové nástroje, vrátane prioritných akcií, ktoré sú konvertibilné na bežné akcie;

| (b) | opcie a waranty; |
| --- | --- |

(b)

opcie a waranty;

| (c) | akcie, ktoré by boli emitované na základe splnenia podmienok vyplývajúcich zo zmluvných dohôd, ako je napríklad kúpa jednotky alebo iného majetku. |
| --- | --- |

(c)

akcie, ktoré by boli emitované na základe splnenia podmienok vyplývajúcich zo zmluvných dohôd, ako je napríklad kúpa jednotky alebo iného majetku.

| 8. | Pojmy definované v IAS 32 Finančné nástroje: Zverejňovanie a prezentácia sa v tomto štandarde používajú vo významoch stanovených v odseku 11 štandardu IAS 32, pokiaľ nie je uvedené inak. IAS 32 definuje finančný nástroj, finančný majetok, finančný záväzok, majetkový nástroj a reálnu hodnotu a poskytuje návod na uplatňovanie týchto definícií. |
| --- | --- |

8.

Pojmy definované v IAS 32 Finančné nástroje: Zverejňovanie a prezentácia sa v tomto štandarde používajú vo významoch stanovených v odseku 11 štandardu IAS 32, pokiaľ nie je uvedené inak. IAS 32 definuje finančný nástroj, finančný majetok, finančný záväzok, majetkový nástroj a reálnu hodnotu a poskytuje návod na uplatňovanie týchto definícií.

OCEŇOVANIE

Základný zisk na akciu

| 9. | Jednotka vypočíta základný zisk na akciu pre zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a, v prípade prezentovania, zisk alebo stratu z pokračujúcich aktivít priraditeľnú uvedeným držiteľom vlastného imania. |
| --- | --- |

9.

Jednotka vypočíta základný zisk na akciu pre zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a, v prípade prezentovania, zisk alebo stratu z pokračujúcich aktivít priraditeľnú uvedeným držiteľom vlastného imania.

| 10. | Základný zisk na akciu sa vypočíta delením zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti (čitateľ) váženým priemerom počtu nesplatených bežných akcií (menovateľ) počas obdobia. |
| --- | --- |

10.

Základný zisk na akciu sa vypočíta delením zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti (čitateľ) váženým priemerom počtu nesplatených bežných akcií (menovateľ) počas obdobia.

| 11. | Cieľom informácie o základom zisku na akciu je umožniť ocenenie podielu každej bežnej akcie materskej spoločnosti na výkonnosti jednotky v rámci obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

11.

Cieľom informácie o základom zisku na akciu je umožniť ocenenie podielu každej bežnej akcie materskej spoločnosti na výkonnosti jednotky v rámci obdobia vykazovania.

Zisk

| 12. | Za účelom výpočtu základného zisku na akciu budú sumy priraditeľné bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti vo vzťahu k:










  (a) | zisku alebo strate z pokračujúcich aktivít priraditeľných materskej spoločnosti;



  a |
| --- | --- | --- |

12.

Za účelom výpočtu základného zisku na akciu budú sumy priraditeľné bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti vo vzťahu k:

(a)

zisku alebo strate z pokračujúcich aktivít priraditeľných materskej spoločnosti;

| (b) | zisku alebo strate priraditeľných materskej spoločnosti |
| --- | --- |

(b)

zisku alebo strate priraditeľných materskej spoločnosti

| 13. | Všetky položky výnosov a nákladov priraditeľné bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti, ktoré sú vykazované v priebehu obdobia, vrátane daňových nákladov a dividend z prioritných akcií klasifikovaných ako záväzky, sú zahrnuté pri stanovení zisku alebo straty za obdobie priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti (pozri IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky). |
| --- | --- |

13.

Všetky položky výnosov a nákladov priraditeľné bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti, ktoré sú vykazované v priebehu obdobia, vrátane daňových nákladov a dividend z prioritných akcií klasifikovaných ako záväzky, sú zahrnuté pri stanovení zisku alebo straty za obdobie priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti (pozri IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky).

| 14. | Suma prioritných dividend po zdanení, ktorá sa odpočíta od zisku alebo straty je:






  (a) | suma akýchkoľvek prioritných dividend po zdanení z nekumulatívnych prioritných akcií deklarovaných pre obdobie;
  a |
| --- | --- | --- |

14.

Suma prioritných dividend po zdanení, ktorá sa odpočíta od zisku alebo straty je:

(a)

suma akýchkoľvek prioritných dividend po zdanení z nekumulatívnych prioritných akcií deklarovaných pre obdobie;

a

| (b) | suma prioritných dividend po zdanení pre kumulatívne prioritné akcie za obdobie bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované. Suma prioritných dividend za obdobie nezahŕňa sumu žiadnych prioritných dividend z kumulatívnych prioritných akcií vyplatených alebo deklarovaných počas bežného obdobia vo vzťahu k predchádzajúcim obdobiam. |
| --- | --- |

(b)

suma prioritných dividend po zdanení pre kumulatívne prioritné akcie za obdobie bez ohľadu na to, či dividendy boli alebo neboli deklarované. Suma prioritných dividend za obdobie nezahŕňa sumu žiadnych prioritných dividend z kumulatívnych prioritných akcií vyplatených alebo deklarovaných počas bežného obdobia vo vzťahu k predchádzajúcim obdobiam.

| 15. | Prioritné akcie, ktoré umožňujú nízkej počiatočnej dividende kompenzovať jednotku za predaj prioritných akcií s diskontom, alebo vyššie uvedenej trhovej dividende kompenzovať investorov za nákup prioritných akcií s prémiou, sa niekedy označujú za prioritné akcie s vyššími úrokovými mierami. Akýkoľvek pôvodný emisný diskont alebo prémia prioritných akcií s vyššími úrokovými mierami sa odpisujú do nerozdelených ziskov pri použití metódy efektívnej úrokovej miery a považujú sa za prioritnú dividendu na účely výpočtu zisku na akciu. |
| --- | --- |

15.

Prioritné akcie, ktoré umožňujú nízkej počiatočnej dividende kompenzovať jednotku za predaj prioritných akcií s diskontom, alebo vyššie uvedenej trhovej dividende kompenzovať investorov za nákup prioritných akcií s prémiou, sa niekedy označujú za prioritné akcie s vyššími úrokovými mierami. Akýkoľvek pôvodný emisný diskont alebo prémia prioritných akcií s vyššími úrokovými mierami sa odpisujú do nerozdelených ziskov pri použití metódy efektívnej úrokovej miery a považujú sa za prioritnú dividendu na účely výpočtu zisku na akciu.

| 16. | Prioritné akcie je možné spätne odkúpiť na základe ponuky na odkúpenie akcií od jednotky pre držiteľov. Prebytok reálnej hodnoty zaplatenej odmeny prioritným akcionárom nad účtovnú hodnotu prioritných akcií predstavuje výnos držiteľov prioritných akcií a náklad jednotky týkajúci sa nerozdelených ziskov. Táto suma sa odpočítava pri výpočte zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

16.

Prioritné akcie je možné spätne odkúpiť na základe ponuky na odkúpenie akcií od jednotky pre držiteľov. Prebytok reálnej hodnoty zaplatenej odmeny prioritným akcionárom nad účtovnú hodnotu prioritných akcií predstavuje výnos držiteľov prioritných akcií a náklad jednotky týkajúci sa nerozdelených ziskov. Táto suma sa odpočítava pri výpočte zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

| 17. | Jednotka môže spôsobiť predčasnú konverziu konvertibilných prioritných akcií prostredníctvom priaznivých zmien pôvodných konverzných podmienok alebo prostredníctvom platby dodatočnej odmeny. Prebytok reálnej hodnoty prioritných akcií alebo inej zaplatenej odmeny nad reálnu hodnotu bežných akcií emitovateľných v rámci pôvodných konverzných podmienok je výnosom pre prioritných akcionárov a odpočíta sa pri výpočte zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

17.

Jednotka môže spôsobiť predčasnú konverziu konvertibilných prioritných akcií prostredníctvom priaznivých zmien pôvodných konverzných podmienok alebo prostredníctvom platby dodatočnej odmeny. Prebytok reálnej hodnoty prioritných akcií alebo inej zaplatenej odmeny nad reálnu hodnotu bežných akcií emitovateľných v rámci pôvodných konverzných podmienok je výnosom pre prioritných akcionárov a odpočíta sa pri výpočte zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

| 18. | Akýkoľvek prebytok účtovnej hodnoty prioritných akcií nad reálnu hodnotu zaplatenej odmeny ich vyrovnania sa pripočítava pri výpočte zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

18.

Akýkoľvek prebytok účtovnej hodnoty prioritných akcií nad reálnu hodnotu zaplatenej odmeny ich vyrovnania sa pripočítava pri výpočte zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti.

Akcie

| 19. | Za účelom výpočtu základného zisku na akciu je počet bežných akcií váženým priemerom počtu nesplatených bežných akcií počas obdobia. |
| --- | --- |

19.

Za účelom výpočtu základného zisku na akciu je počet bežných akcií váženým priemerom počtu nesplatených bežných akcií počas obdobia.

| 20. | Vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií počas obdobia odráža fakt, že množstvo akciového kapitálu môže byť v priebehu obdobia rôzne, ako dôsledok väčšieho alebo menšieho počtu akcií nesplatených počas akéhokoľvek obdobia. Vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií počas obdobia je počet nesplatených bežných akcií na začiatku obdobia upravený o počet bežných akcií odkúpených alebo emitovaných v priebehu obdobia vynásobených faktorom časovej váhy. Faktor časovej váhy predstavuje počet dní, počas ktorých sú konkrétne akcie nesplatené ako podiel z celkového počtu dní obdobia; za mnohých okolností je vhodný odhad váženého priemeru. |
| --- | --- |

20.

Vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií počas obdobia odráža fakt, že množstvo akciového kapitálu môže byť v priebehu obdobia rôzne, ako dôsledok väčšieho alebo menšieho počtu akcií nesplatených počas akéhokoľvek obdobia. Vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií počas obdobia je počet nesplatených bežných akcií na začiatku obdobia upravený o počet bežných akcií odkúpených alebo emitovaných v priebehu obdobia vynásobených faktorom časovej váhy. Faktor časovej váhy predstavuje počet dní, počas ktorých sú konkrétne akcie nesplatené ako podiel z celkového počtu dní obdobia; za mnohých okolností je vhodný odhad váženého priemeru.

| 21. | Vo väčšine prípadov sú akcie započítané do váženého priemeru počtu akcií od dátumu, v ktorom je splatná odmena (čo je všeobecne dátum ich emisie), napríklad:






  (a) | bežné akcie emitované výmenou za hotovosť sa započítavajú vtedy, keď sa má uskutočniť platba; |
| --- | --- | --- |

21.

Vo väčšine prípadov sú akcie započítané do váženého priemeru počtu akcií od dátumu, v ktorom je splatná odmena (čo je všeobecne dátum ich emisie), napríklad:

(a)

bežné akcie emitované výmenou za hotovosť sa započítavajú vtedy, keď sa má uskutočniť platba;

| (b) | bežné akcie emitované za dobrovoľné reinvestovanie dividend z bežných alebo prioritných akcií sa započítavajú, keď sa reinvestujú dividendy; |
| --- | --- |

(b)

bežné akcie emitované za dobrovoľné reinvestovanie dividend z bežných alebo prioritných akcií sa započítavajú, keď sa reinvestujú dividendy;

| (c) | bežné akcie emitované ako dôsledok konverzie dlhového nástroja na bežné akcie sa započítavajú odo dňa ukončenia narastania úrokov; |
| --- | --- |

(c)

bežné akcie emitované ako dôsledok konverzie dlhového nástroja na bežné akcie sa započítavajú odo dňa ukončenia narastania úrokov;

| (d) | bežné akcie emitované namiesto úroku alebo istiny z iných finančných nástrojov sa započítavajú odo dňa ukončenia narastania úrokov; |
| --- | --- |

(d)

bežné akcie emitované namiesto úroku alebo istiny z iných finančných nástrojov sa započítavajú odo dňa ukončenia narastania úrokov;

| (e) | bežné akcie emitované výmenou za vyrovnanie záväzku jednotky sú započítané od dátumu vyrovnania; |
| --- | --- |

(e)

bežné akcie emitované výmenou za vyrovnanie záväzku jednotky sú započítané od dátumu vyrovnania;

| (f) | bežné akcie emitované so zámerom akvizície majetku iného ako je hotovosť sa započítavajú ku dňu vykázania akvizície;
  a |
| --- | --- |

(f)

bežné akcie emitované so zámerom akvizície majetku iného ako je hotovosť sa započítavajú ku dňu vykázania akvizície;

a

| (g) | bežné akcie emitované v rámci poskytovania služieb v prospech jednotky sa započítavajú ku dňu poskytnutia služieb. |
| --- | --- |

(g)

bežné akcie emitované v rámci poskytovania služieb v prospech jednotky sa započítavajú ku dňu poskytnutia služieb.

Časovosť zahrnutia bežných akcií sa stanovuje v rámci zmluvných podmienok tvoriacich súčasť ich emisie. Podstatu každej zmluvy spojenej s emisiou je potrebné adekvátne posúdiť.

| 22. | Bežné akcie emitované ako súčasť nákupnej ponuky podnikovej kombinácie, ktorá predstavuje akvizíciu, sa započítavajú do váženého priemeru počtu akcií od dátumu akvizície. Je tomu tak preto, lebo nadobúdateľ od dátumu akvizície zahŕňa výsledky operácií nadobúdaného do svojho výkazu ziskov a strát. Bežné akcie emitované ako súčasť podnikovej kombinácie, ktorou je zlúčenie podielov, sú zahrnuté do kalkulácie váženého priemeru počtu akcií za všetky prezentované obdobia. Je tomu tak preto, lebo účtovná závierka kombinovanej jednotky sa vyhotovuje tak, ako keby kombinovaná jednotka vždy existovala. Teda počet bežných akcií použitých na výpočet základného zisku na akciu v podnikovej kombinácii, ktorou je zlúčenie podielov, sa rovná súčtu váženého priemeru počtu akcií kombinovaných jednotiek, upravených o sumu akcií jednotky, ktorej akcie zostávajú po uskutočnení kombinácie nesplatené. |
| --- | --- |

22.

Bežné akcie emitované ako súčasť nákupnej ponuky podnikovej kombinácie, ktorá predstavuje akvizíciu, sa započítavajú do váženého priemeru počtu akcií od dátumu akvizície. Je tomu tak preto, lebo nadobúdateľ od dátumu akvizície zahŕňa výsledky operácií nadobúdaného do svojho výkazu ziskov a strát. Bežné akcie emitované ako súčasť podnikovej kombinácie, ktorou je zlúčenie podielov, sú zahrnuté do kalkulácie váženého priemeru počtu akcií za všetky prezentované obdobia. Je tomu tak preto, lebo účtovná závierka kombinovanej jednotky sa vyhotovuje tak, ako keby kombinovaná jednotka vždy existovala. Teda počet bežných akcií použitých na výpočet základného zisku na akciu v podnikovej kombinácii, ktorou je zlúčenie podielov, sa rovná súčtu váženého priemeru počtu akcií kombinovaných jednotiek, upravených o sumu akcií jednotky, ktorej akcie zostávajú po uskutočnení kombinácie nesplatené.

| 23. | Bežné akcie, ktoré sú emitované po konverzii povinne konvertibilného nástroja, sa započítajú do výpočtu základného zisku na akciu od dátumu uzatvorenia zmluvy. |
| --- | --- |

23.

Bežné akcie, ktoré sú emitované po konverzii povinne konvertibilného nástroja, sa započítajú do výpočtu základného zisku na akciu od dátumu uzatvorenia zmluvy.

| 24. | Podmienene emitované akcie sa považujú za nesplatené a započítajú sa do výpočtu základného zisku na akciu až od dátumu splnenia všetkých stanovených podmienok (t.j. došlo k výskytu udalostí). Akcie emitovateľné výhradne po uplynutí času nie sú podmienene emitovanými akciami, nakoľko plynutie času predstavuje istotu. |
| --- | --- |

24.

Podmienene emitované akcie sa považujú za nesplatené a započítajú sa do výpočtu základného zisku na akciu až od dátumu splnenia všetkých stanovených podmienok (t.j. došlo k výskytu udalostí). Akcie emitovateľné výhradne po uplynutí času nie sú podmienene emitovanými akciami, nakoľko plynutie času predstavuje istotu.

| 25. | Nesplatené bežné akcie, ktoré sú podmienene návratné (t.j. sú predmetom spätného odkúpenia), sa nepovažujú za nesplatené a nezapočítajú sa do výpočtu základného zisku na akciu až do dátumu, od ktorého sa na ne nebude vzťahovať spätné odkúpenie. |
| --- | --- |

25.

Nesplatené bežné akcie, ktoré sú podmienene návratné (t.j. sú predmetom spätného odkúpenia), sa nepovažujú za nesplatené a nezapočítajú sa do výpočtu základného zisku na akciu až do dátumu, od ktorého sa na ne nebude vzťahovať spätné odkúpenie.

| 26. | Vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií za obdobie a za všetky prezentované obdobia je upravený pre prípady iné než konverzia potenciálnych bežných akcií, ktoré zmenili počet bežných nesplatených akcií bez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch. |
| --- | --- |

26.

Vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií za obdobie a za všetky prezentované obdobia je upravený pre prípady iné než konverzia potenciálnych bežných akcií, ktoré zmenili počet bežných nesplatených akcií bez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch.

| 27. | Bežné akcie je možné emitovať, alebo počet akcií je možné znížiť bez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch. Príklady zahŕňajú:






  (a) | kapitalizáciu alebo bonusovú emisiu (známu v niektorých krajinách ako dividendy vo forme cenných papierov); |
| --- | --- | --- |

27.

Bežné akcie je možné emitovať, alebo počet akcií je možné znížiť bez zodpovedajúcej zmeny v zdrojoch. Príklady zahŕňajú:

(a)

kapitalizáciu alebo bonusovú emisiu (známu v niektorých krajinách ako dividendy vo forme cenných papierov);

| (b) | bonusový prvok vo všetkých iných emisiách, napríklad bonusový prvok pri udelení práv existujúcim akcionárom; |
| --- | --- |

(b)

bonusový prvok vo všetkých iných emisiách, napríklad bonusový prvok pri udelení práv existujúcim akcionárom;

| (c) | štiepenie akcií;
  a |
| --- | --- |

(c)

štiepenie akcií;

a

| (d) | obnovenie pôvodných akcií (konsolidácia akcií). |
| --- | --- |

(d)

obnovenie pôvodných akcií (konsolidácia akcií).

| 28. | Pri kapitalizácii alebo bonusovej emisii alebo štiepení akcií sú bežné akcie emitované pre existujúcich akcionárov bez dodatočnej odmeny. Takto je počet nesplatených bežných akcií zvýšený bez zvýšenia zdrojov. Počet nesplatených bežných akcií pred udalosťou je upravený o pomernú zmenu v počte nesplatených bežných akcií tak, ako keby k udalosti došlo na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Napríklad pri bonusovej emisii formou „dve za jednu“ je počet nesplatených akcií pred emisiou vynásobený tromi, ak chceme získať nový celkový počet akcií, alebo dvomi, ak chceme získať počet dodatočných bežných akcií. |
| --- | --- |

28.

Pri kapitalizácii alebo bonusovej emisii alebo štiepení akcií sú bežné akcie emitované pre existujúcich akcionárov bez dodatočnej odmeny. Takto je počet nesplatených bežných akcií zvýšený bez zvýšenia zdrojov. Počet nesplatených bežných akcií pred udalosťou je upravený o pomernú zmenu v počte nesplatených bežných akcií tak, ako keby k udalosti došlo na začiatku prvého prezentovaného obdobia. Napríklad pri bonusovej emisii formou „dve za jednu“ je počet nesplatených akcií pred emisiou vynásobený tromi, ak chceme získať nový celkový počet akcií, alebo dvomi, ak chceme získať počet dodatočných bežných akcií.

| 29. | Konsolidácia bežných akcií bežne znižuje počet nesplatených bežných akcií bez zodpovedajúceho zníženia zdrojov. Ak je však výsledným efektom spätné odkúpenie akcií za reálnu hodnotu, zníženie počtu nesplatených bežných akcií je výsledkom zodpovedajúceho zníženia zdrojov. Ako príklad môže slúžiť konsolidácia akcií kombinovaná so špeciálnou dividendou. Vážený priemer počtu bežných akcií za obdobie, v rámci ktorého dôjde ku kombinovanej transakcii, sa upraví o zníženie počtu bežných akcií od dátumu, od ktorého sa špeciálna dividenda vykazuje. |
| --- | --- |

29.

Konsolidácia bežných akcií bežne znižuje počet nesplatených bežných akcií bez zodpovedajúceho zníženia zdrojov. Ak je však výsledným efektom spätné odkúpenie akcií za reálnu hodnotu, zníženie počtu nesplatených bežných akcií je výsledkom zodpovedajúceho zníženia zdrojov. Ako príklad môže slúžiť konsolidácia akcií kombinovaná so špeciálnou dividendou. Vážený priemer počtu bežných akcií za obdobie, v rámci ktorého dôjde ku kombinovanej transakcii, sa upraví o zníženie počtu bežných akcií od dátumu, od ktorého sa špeciálna dividenda vykazuje.

Rozriedený zisk na jednu akciu

| 30. | Jednotka vypočíta rozriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a, v prípade prezentovania, zisk alebo stratu z pokračujúcich aktivít priraditeľnú uvedeným držiteľom vlastného imania. |
| --- | --- |

30.

Jednotka vypočíta rozriedený zisk na jednu akciu pre zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a, v prípade prezentovania, zisk alebo stratu z pokračujúcich aktivít priraditeľnú uvedeným držiteľom vlastného imania.

| 31. | Na účely výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu upraví jednotka zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a vážený priemer počtu nesplatených akcií o efekty rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií. |
| --- | --- |

31.

Na účely výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu upraví jednotka zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a vážený priemer počtu nesplatených akcií o efekty rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií.

| 32. | Cieľ rozriedeného zisku na jednu akciu je konzistentný s cieľom základného zisku na akciu — umožniť ocenenie podielu každej bežnej akcie v rámci výkonnosti jednotky — pri udelení efektu všetkým nesplateným rozrieďujúcim potenciálnym bežným akciám počas obdobia. Výsledok:






  (a) | zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti sa zvýši o sumu dividend a úrokov po zdanení vykázaných v danom období v súvislosti s rozrieďujúcimi potenciálnymi bežnými akciami a je upravený o akékoľvek zmeny vo výnosoch alebo nákladoch, ktoré by vyplývali z konverzie rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií;
  a |
| --- | --- | --- |

32.

Cieľ rozriedeného zisku na jednu akciu je konzistentný s cieľom základného zisku na akciu — umožniť ocenenie podielu každej bežnej akcie v rámci výkonnosti jednotky — pri udelení efektu všetkým nesplateným rozrieďujúcim potenciálnym bežným akciám počas obdobia. Výsledok:

(a)

zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti sa zvýši o sumu dividend a úrokov po zdanení vykázaných v danom období v súvislosti s rozrieďujúcimi potenciálnymi bežnými akciami a je upravený o akékoľvek zmeny vo výnosoch alebo nákladoch, ktoré by vyplývali z konverzie rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií;

a

| (b) | vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií sa zvýši o vážený priemer počtu dodatočných bežných akcií, ktoré by ostali nesplatené za predpokladu konverzie všetkých rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií. |
| --- | --- |

(b)

vážený priemer počtu nesplatených bežných akcií sa zvýši o vážený priemer počtu dodatočných bežných akcií, ktoré by ostali nesplatené za predpokladu konverzie všetkých rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií.

Výnosy

| 33. | Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu upraví jednotka zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti v súlade s výpočtami uvedenými v odseku 12 o vplyv po zdanení:










  (a) | všetkých dividend alebo iných položiek týkajúcich sa rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií odpočítaných pri vzniku zo zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti v súlade s výpočtami uvedenými v odseku 12; |
| --- | --- | --- |

33.

Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu upraví jednotka zisk alebo stratu priraditeľnú bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti v súlade s výpočtami uvedenými v odseku 12 o vplyv po zdanení:

(a)

všetkých dividend alebo iných položiek týkajúcich sa rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií odpočítaných pri vzniku zo zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti v súlade s výpočtami uvedenými v odseku 12;

| (b) | všetkých úrokov vykázaných za obdobie;



  a |
| --- | --- |

(b)

všetkých úrokov vykázaných za obdobie;

| (c) | akýchkoľvek iných zmien vo výnosoch alebo nákladoch, ktoré by boli výsledkom konverzie rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií. |
| --- | --- |

(c)

akýchkoľvek iných zmien vo výnosoch alebo nákladoch, ktoré by boli výsledkom konverzie rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií.

| 34. | Po konverzii potenciálnych bežných akcií na bežné akcie, položky, definované v odseku 33(a)-(c) ďalej nevznikajú. Namiesto toho môžu nové bežné akcie participovať na zisku alebo strate priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. Preto sa zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti vypočítaná v súlade s odsekom 12 upraví o položky definované v odseku 33(a)-(c) a o akékoľvek súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi bežnými akciami zahŕňajú transakčné náklady a diskonty účtované v súlade s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri odsek 9 IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie, revidovaný v roku 2003). |
| --- | --- |

34.

Po konverzii potenciálnych bežných akcií na bežné akcie, položky, definované v odseku 33(a)-(c) ďalej nevznikajú. Namiesto toho môžu nové bežné akcie participovať na zisku alebo strate priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti. Preto sa zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti vypočítaná v súlade s odsekom 12 upraví o položky definované v odseku 33(a)-(c) a o akékoľvek súvisiace dane. Náklady súvisiace s potenciálnymi bežnými akciami zahŕňajú transakčné náklady a diskonty účtované v súlade s metódou efektívnej úrokovej miery (pozri odsek 9 IAS 39 Finančné nástroje: Vykazovanie a oceňovanie, revidovaný v roku 2003).

| 35. | Konverzia potenciálnych bežných akcií môže viesť k následným zmenám vo výnosoch alebo nákladoch. Napríklad zníženie úrokových nákladov v súvislosti s potenciálnymi bežnými akciami a z toho vyplývajúci nárast zisku alebo zníženie straty môže viesť k zvýšeniu nákladov súvisiacich s odvodeným plánom rozdelenia zisku medzi zamestnancov. Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu je zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti upravená o akúkoľvek z takýchto následných zmien vo výnosoch alebo nákladoch. |
| --- | --- |

35.

Konverzia potenciálnych bežných akcií môže viesť k následným zmenám vo výnosoch alebo nákladoch. Napríklad zníženie úrokových nákladov v súvislosti s potenciálnymi bežnými akciami a z toho vyplývajúci nárast zisku alebo zníženie straty môže viesť k zvýšeniu nákladov súvisiacich s odvodeným plánom rozdelenia zisku medzi zamestnancov. Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu je zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti upravená o akúkoľvek z takýchto následných zmien vo výnosoch alebo nákladoch.

Akcie

| 36. | Za účelom výpočtu rozriedených ziskov na jednu akciu je počet bežných akcií váženým priemerom počtu bežných akcií vypočítaných v súlade s odsekmi 19 a 26 plus vážený priemer počtu bežných akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii všetkých rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií na bežné akcie. Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie sú považované za konvertované na bežné akcie buď na začiatku obdobia, alebo, ak neskôr, k dátumu emisie potenciálnych bežných akcií. |
| --- | --- |

36.

Za účelom výpočtu rozriedených ziskov na jednu akciu je počet bežných akcií váženým priemerom počtu bežných akcií vypočítaných v súlade s odsekmi 19 a 26 plus vážený priemer počtu bežných akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii všetkých rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií na bežné akcie. Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie sú považované za konvertované na bežné akcie buď na začiatku obdobia, alebo, ak neskôr, k dátumu emisie potenciálnych bežných akcií.

| 37. | Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie sú určené nezávisle za každé prezentované obdobie. Počet rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií zahrnutých v ročnom základe nepredstavuje vážený priemer rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií zahrnutých v každom predbežnom výpočte. |
| --- | --- |

37.

Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie sú určené nezávisle za každé prezentované obdobie. Počet rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií zahrnutých v ročnom základe nepredstavuje vážený priemer rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií zahrnutých v každom predbežnom výpočte.

| 38. | Potenciálne bežné akcie sú vážené za obdobie, v ktorom sú nesplatené. Potenciálne bežné akcie, ktoré boli zrušené alebo umožnené, aby prepadli v danom období, sú zahrnuté vo výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu iba pomernou časťou za to obdobie, v ktorom boli nesplatené. Potenciálne bežné akcie, ktoré sú konvertované na bežné akcie počas obdobia, sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu od začiatku obdobia do dátumu konverzie; od dátumu konverzie sú výsledné bežné akcie zahrnuté do základného i rozriedeného zisku na jednu akciu. |
| --- | --- |

38.

Potenciálne bežné akcie sú vážené za obdobie, v ktorom sú nesplatené. Potenciálne bežné akcie, ktoré boli zrušené alebo umožnené, aby prepadli v danom období, sú zahrnuté vo výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu iba pomernou časťou za to obdobie, v ktorom boli nesplatené. Potenciálne bežné akcie, ktoré sú konvertované na bežné akcie počas obdobia, sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu od začiatku obdobia do dátumu konverzie; od dátumu konverzie sú výsledné bežné akcie zahrnuté do základného i rozriedeného zisku na jednu akciu.

| 39. | Počet bežných akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií sa určuje na základe podmienok potenciálnych bežných akcií. Ak existuje viac než jeden základ pre konverziu, výpočet predpokladá najvýhodnejšiu mieru konverzie alebo realizačnú cenu z hľadiska držiteľa potenciálnych bežných akcií. |
| --- | --- |

39.

Počet bežných akcií, ktoré by boli emitované pri konverzii rozrieďujúcich potenciálnych bežných akcií sa určuje na základe podmienok potenciálnych bežných akcií. Ak existuje viac než jeden základ pre konverziu, výpočet predpokladá najvýhodnejšiu mieru konverzie alebo realizačnú cenu z hľadiska držiteľa potenciálnych bežných akcií.

| 40. | Dcérska spoločnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik môže aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spoločnosťou, spoločníkom alebo investorom, emitovať potenciálne bežné akcie konvertovateľné buď na bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku alebo bežné akcie materskej spoločnosti, spoločníka alebo investora (vykazujúca jednotka). Ak tieto potenciálne bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku majú za následok rozriedenie konsolidovaného základného zisku na akciu vykazujúcej jednotky, zahŕňajú sa do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu. |
| --- | --- |

40.

Dcérska spoločnosť, spoločný podnik alebo pridružený podnik môže aj iným stranám, ktoré nie sú materskou spoločnosťou, spoločníkom alebo investorom, emitovať potenciálne bežné akcie konvertovateľné buď na bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku alebo bežné akcie materskej spoločnosti, spoločníka alebo investora (vykazujúca jednotka). Ak tieto potenciálne bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku majú za následok rozriedenie konsolidovaného základného zisku na akciu vykazujúcej jednotky, zahŕňajú sa do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu.

Rozrieďujúce potenciálne bežné akcie

| 41. | Potenciálne bežné akcie sa považujú za rozrieďujúce výlučne vtedy, ak by ich konverzia na bežné akcie znížila zisk na akciu alebo zvýšila stratu na akciu z pokračujúcich aktivít. |
| --- | --- |

41.

Potenciálne bežné akcie sa považujú za rozrieďujúce výlučne vtedy, ak by ich konverzia na bežné akcie znížila zisk na akciu alebo zvýšila stratu na akciu z pokračujúcich aktivít.

| 42. | Jednotka použije zisk alebo stratu z pokračujúcich aktivít priraditeľnú materskej spoločnosti ako kontrolné číslo na určenie toho, či sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce alebo protirozrieďujúce. Zisk alebo strata z pokračujúcich aktivít priradených materskej spoločnosti je upravená v súlade s ustanoveniami odseku 12 a nezahŕňa položky súvisiace s ukončenými výrobami. |
| --- | --- |

42.

Jednotka použije zisk alebo stratu z pokračujúcich aktivít priraditeľnú materskej spoločnosti ako kontrolné číslo na určenie toho, či sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce alebo protirozrieďujúce. Zisk alebo strata z pokračujúcich aktivít priradených materskej spoločnosti je upravená v súlade s ustanoveniami odseku 12 a nezahŕňa položky súvisiace s ukončenými výrobami.

| 43. | Potenciálne bežné akcie sa považujú za protirozrieďujúce v prípade, ak by ich konverzia vyústila do nárastu zisku na akciu alebo poklesu straty na akciu z pokračujúcich činností. Výpočet rozriedeného zisku na akciu nepredpokladá konverziu, realizáciu alebo iné emisie potenciálnych bežných akcií, ktoré by boli protirozrieďujúce vo vzťahu k zisku na akciu. |
| --- | --- |

43.

Potenciálne bežné akcie sa považujú za protirozrieďujúce v prípade, ak by ich konverzia vyústila do nárastu zisku na akciu alebo poklesu straty na akciu z pokračujúcich činností. Výpočet rozriedeného zisku na akciu nepredpokladá konverziu, realizáciu alebo iné emisie potenciálnych bežných akcií, ktoré by boli protirozrieďujúce vo vzťahu k zisku na akciu.

| 44. | Pri uvažovaní, či sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce alebo protirozrieďujúce, sa uvažuje skôr samostatne než súhrnne o každej emisii alebo sérii potenciálnych bežných akcií. Poradie, v akom sa uvažuje o potenciálnych bežných akciách, môže vplývať na to, či sú alebo nie sú rozrieďujúce. Preto za účelom maximalizácie rozriedenia základného zisku na akciu sa každá emisia alebo séria potenciálnych bežných akcií zvažuje v poradí od najviac rozrieďujúcich po najmenej rozrieďujúce, t.j. rozrieďujúce potenciálne bežné akcie s najnižším „ziskom na prírastkovú akciu“ sa zahŕňajú do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu pred akciami s vyššími ziskami na prírastkovú akciu. Opcie a waranty sa vo všeobecnosti zahŕňajú ako prvé, nakoľko tieto nástroje nemajú vplyv na čitateľa výpočtu. |
| --- | --- |

44.

Pri uvažovaní, či sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce alebo protirozrieďujúce, sa uvažuje skôr samostatne než súhrnne o každej emisii alebo sérii potenciálnych bežných akcií. Poradie, v akom sa uvažuje o potenciálnych bežných akciách, môže vplývať na to, či sú alebo nie sú rozrieďujúce. Preto za účelom maximalizácie rozriedenia základného zisku na akciu sa každá emisia alebo séria potenciálnych bežných akcií zvažuje v poradí od najviac rozrieďujúcich po najmenej rozrieďujúce, t.j. rozrieďujúce potenciálne bežné akcie s najnižším „ziskom na prírastkovú akciu“ sa zahŕňajú do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu pred akciami s vyššími ziskami na prírastkovú akciu. Opcie a waranty sa vo všeobecnosti zahŕňajú ako prvé, nakoľko tieto nástroje nemajú vplyv na čitateľa výpočtu.

Opcie, waranty a ich ekvivalenty

| 45. | Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu jednotka predpokladá realizáciu rozrieďujúcich opcií a warantov jednotky. Predpokladané výnosy z týchto nástrojov sa budú považovať za prijaté z emisie bežných akcií pri priemernej trhovej cene bežných akcií v danom období. Rozdiel medzi počtom emitovaných bežných akcií a počtom bežných akcií, ktoré by boli emitované pri priemernej trhovej cene bežných akcií v danom období, sa bude považovať za emisiu bežných akcií bez zaplatenia odmeny. |
| --- | --- |

45.

Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu jednotka predpokladá realizáciu rozrieďujúcich opcií a warantov jednotky. Predpokladané výnosy z týchto nástrojov sa budú považovať za prijaté z emisie bežných akcií pri priemernej trhovej cene bežných akcií v danom období. Rozdiel medzi počtom emitovaných bežných akcií a počtom bežných akcií, ktoré by boli emitované pri priemernej trhovej cene bežných akcií v danom období, sa bude považovať za emisiu bežných akcií bez zaplatenia odmeny.

| 46. | Opcie a waranty sú rozrieďujúce, ak by vyústili do emisie bežných akcií za nižšiu než priemernú trhovú cenu bežných akcií počas obdobia. Suma rozriedenia predstavuje priemernú trhovú cenu bežných akcií počas obdobia mínus emisná cena. Preto sa za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu považujú potenciálne bežné akcie za akcie pozostávajúce zo:






  (a) | zmluvy na emisiu určitého počtu bežných akcií za ich priemernú trhovú cenu počas obdobia. Takéto bežné akcie sa považujú za reálne ocenené a nie sú rozrieďujúce a ani protirozrieďujúce. Pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu sa na ne neprihliada. |
| --- | --- | --- |

46.

Opcie a waranty sú rozrieďujúce, ak by vyústili do emisie bežných akcií za nižšiu než priemernú trhovú cenu bežných akcií počas obdobia. Suma rozriedenia predstavuje priemernú trhovú cenu bežných akcií počas obdobia mínus emisná cena. Preto sa za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu považujú potenciálne bežné akcie za akcie pozostávajúce zo:

(a)

zmluvy na emisiu určitého počtu bežných akcií za ich priemernú trhovú cenu počas obdobia. Takéto bežné akcie sa považujú za reálne ocenené a nie sú rozrieďujúce a ani protirozrieďujúce. Pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu sa na ne neprihliada.

| (b) | zmluvy na emisiu zostávajúcich bežných akcií bez odmeny. Takéto bežné akcie nevytvárajú výnosy a nemajú žiadny vplyv na zisk alebo stratu priradenú nesplateným bežným akciám. Preto sú tieto akcie rozrieďujúce a sú pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu včlenené do počtu nesplatených bežných akcií. |
| --- | --- |

(b)

zmluvy na emisiu zostávajúcich bežných akcií bez odmeny. Takéto bežné akcie nevytvárajú výnosy a nemajú žiadny vplyv na zisk alebo stratu priradenú nesplateným bežným akciám. Preto sú tieto akcie rozrieďujúce a sú pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu včlenené do počtu nesplatených bežných akcií.

| 47. | Opcie a waranty majú rozrieďujúci efekt len v prípade, ak priemerná trhová cena bežných akcií za obdobie presiahne realizačnú cenu opcií a warantov (t.j. „sú mimo ceny“). Za účelom reakcie na zmenu cien bežných akcií sa predtým vykazované zisky na akciu retroaktívne neupravujú. |
| --- | --- |

47.

Opcie a waranty majú rozrieďujúci efekt len v prípade, ak priemerná trhová cena bežných akcií za obdobie presiahne realizačnú cenu opcií a warantov (t.j. „sú mimo ceny“). Za účelom reakcie na zmenu cien bežných akcií sa predtým vykazované zisky na akciu retroaktívne neupravujú.

| 48. | Opcie na zamestnanecké akcie s fixnými alebo stanoviteľnými podmienkami a bežné akcie, na ktoré ešte nevznikol oprávnený nárok, sa pri výpočte rozriedeného zisku na akciu považujú za opcie aj napriek tomu, že môžu byť podmienené vznikom záväzného nároku. K dátumu dotácie sa považujú za nesplatené. Výkonom podmienené opcie na zamestnanecké akcie sa považujú za podmienene emitované akcie, pretože ich vydanie je podmienené okrem uplynutia času aj splnením stanovených podmienok. |
| --- | --- |

48.

Opcie na zamestnanecké akcie s fixnými alebo stanoviteľnými podmienkami a bežné akcie, na ktoré ešte nevznikol oprávnený nárok, sa pri výpočte rozriedeného zisku na akciu považujú za opcie aj napriek tomu, že môžu byť podmienené vznikom záväzného nároku. K dátumu dotácie sa považujú za nesplatené. Výkonom podmienené opcie na zamestnanecké akcie sa považujú za podmienene emitované akcie, pretože ich vydanie je podmienené okrem uplynutia času aj splnením stanovených podmienok.

Konvertibilné nástroje

| 49. | Efekt rozriedenia konvertibilných nástrojov je zohľadnený v rozriedenom zisku na jednu akciu v súlade s odsekmi 33 a 36. |
| --- | --- |

49.

Efekt rozriedenia konvertibilných nástrojov je zohľadnený v rozriedenom zisku na jednu akciu v súlade s odsekmi 33 a 36.

| 50. | Konvertibilné prioritné akcie sú protirozrieďujúce kedykoľvek, keď suma dividend z takýchto akcií deklarovaná v rámci alebo akumulovaná v aktuálnom období na bežnú akciu a získateľná pri konverzii presiahne základný zisk na akciu. Podobne aj konvertibilný dlh je protirozrieďujúci vždy, keď úrok (bez dane a iných zmien vo výnosoch alebo nákladoch) z bežnej akcie získateľný pri konverzii presiahne základný zisk na akciu. |
| --- | --- |

50.

Konvertibilné prioritné akcie sú protirozrieďujúce kedykoľvek, keď suma dividend z takýchto akcií deklarovaná v rámci alebo akumulovaná v aktuálnom období na bežnú akciu a získateľná pri konverzii presiahne základný zisk na akciu. Podobne aj konvertibilný dlh je protirozrieďujúci vždy, keď úrok (bez dane a iných zmien vo výnosoch alebo nákladoch) z bežnej akcie získateľný pri konverzii presiahne základný zisk na akciu.

| 51. | Vykúpenie alebo vyvolaná konverzia konvertibilných prioritných akcií môže mať vplyv len na časť predtým nezaplatených konvertibilných prioritných akcií. V takýchto prípadoch sa akákoľvek prebytočná odmena uvedená v odseku 17 priradí tým akciám, ktoré sú vykúpené alebo konvertované za účelom stanovenia toho, či sú zvyšné nesplatené prioritné akcie rozrieďujúce. Vykúpené alebo konvertované akcie sa posudzujú oddelene od tých akcií, k vykúpeniu alebo konverzii ktorých nedošlo. |
| --- | --- |

51.

Vykúpenie alebo vyvolaná konverzia konvertibilných prioritných akcií môže mať vplyv len na časť predtým nezaplatených konvertibilných prioritných akcií. V takýchto prípadoch sa akákoľvek prebytočná odmena uvedená v odseku 17 priradí tým akciám, ktoré sú vykúpené alebo konvertované za účelom stanovenia toho, či sú zvyšné nesplatené prioritné akcie rozrieďujúce. Vykúpené alebo konvertované akcie sa posudzujú oddelene od tých akcií, k vykúpeniu alebo konverzii ktorých nedošlo.

Podmienene emitované akcie

| 52. | Tak ako pri kalkulácii základného zisku na akciu, podmienene emitované akcie sa považujú za nesplatené a zahrnú sa do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu v prípade, ak dôjde k splneniu podmienok (t.j. došlo k výskytu udalostí). Podmienene emitované akcie sa zahrnú od začiatku obdobia (alebo od dátumu dohody o podmienených akciách, ak je tento neskôr). Ak podmienky neboli splnené, počet podmienene emitovaných akcií zahrnutých do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu vychádza z počtu akcií, ktoré by boli emitovateľné, ak by bol koniec obdobia vykazovania koncom obdobia podmienenosti. Prehodnotenie nie je povolené, ak nie sú splnené podmienky po ukončení obdobia podmienenosti. |
| --- | --- |

52.

Tak ako pri kalkulácii základného zisku na akciu, podmienene emitované akcie sa považujú za nesplatené a zahrnú sa do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu v prípade, ak dôjde k splneniu podmienok (t.j. došlo k výskytu udalostí). Podmienene emitované akcie sa zahrnú od začiatku obdobia (alebo od dátumu dohody o podmienených akciách, ak je tento neskôr). Ak podmienky neboli splnené, počet podmienene emitovaných akcií zahrnutých do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu vychádza z počtu akcií, ktoré by boli emitovateľné, ak by bol koniec obdobia vykazovania koncom obdobia podmienenosti. Prehodnotenie nie je povolené, ak nie sú splnené podmienky po ukončení obdobia podmienenosti.

| 53. | Ak je získanie alebo uchovávanie špecifickej sumy zisku za obdobie podmienkou podmienenej emisie, a ak bola táto suma získaná na konci obdobia vykazovania, avšak musí byť uchovaná aj po ukončení obdobia vykazovania pre ďalšie obdobie, potom sa dodatočné bežné akcie pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu považujú za nesplatené v prípade, ak má celá situácia efekt rozriedenia. V takom prípade vychádza výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu z počtu bežných akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola suma ziskov na konci obdobia vykazovania sumou ziskov na konci obdobia podmienenosti. Pretože zisky sa môžu v budúcom období meniť, výpočet základného zisku na akciu nezohľadňuje takéto podmienene emitované akcie až do ukončenia obdobia podmienenosti, pretože neboli splnené všetky stanovené podmienky. |
| --- | --- |

53.

Ak je získanie alebo uchovávanie špecifickej sumy zisku za obdobie podmienkou podmienenej emisie, a ak bola táto suma získaná na konci obdobia vykazovania, avšak musí byť uchovaná aj po ukončení obdobia vykazovania pre ďalšie obdobie, potom sa dodatočné bežné akcie pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu považujú za nesplatené v prípade, ak má celá situácia efekt rozriedenia. V takom prípade vychádza výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu z počtu bežných akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola suma ziskov na konci obdobia vykazovania sumou ziskov na konci obdobia podmienenosti. Pretože zisky sa môžu v budúcom období meniť, výpočet základného zisku na akciu nezohľadňuje takéto podmienene emitované akcie až do ukončenia obdobia podmienenosti, pretože neboli splnené všetky stanovené podmienky.

| 54. | Počet podmienene emitovaných bežných akcií môže závisieť od budúcej trhovej ceny bežných akcií. V takom prípade, ak dochádza k efektu rozriedenia, vychádza výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu z počtu bežných akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola trhová cena na konci obdobia vykazovania trhovou cenou na konci obdobia podmienenosti. Ak podmienka vychádza z priemeru trhových cien v období, ktoré presahuje koniec obdobia vykazovania, použije sa priemer pre to časové obdobie, ktoré uplynulo. Pretože sa trhová cena môže v budúcom období meniť, výpočet základného zisku na akciu nezahŕňa takéto podmienene emitované bežné akcie až do ukončenia obdobia podmienenosti, pretože neboli splnené všetky stanovené podmienky. |
| --- | --- |

54.

Počet podmienene emitovaných bežných akcií môže závisieť od budúcej trhovej ceny bežných akcií. V takom prípade, ak dochádza k efektu rozriedenia, vychádza výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu z počtu bežných akcií, ktoré by boli emitované, ak by bola trhová cena na konci obdobia vykazovania trhovou cenou na konci obdobia podmienenosti. Ak podmienka vychádza z priemeru trhových cien v období, ktoré presahuje koniec obdobia vykazovania, použije sa priemer pre to časové obdobie, ktoré uplynulo. Pretože sa trhová cena môže v budúcom období meniť, výpočet základného zisku na akciu nezahŕňa takéto podmienene emitované bežné akcie až do ukončenia obdobia podmienenosti, pretože neboli splnené všetky stanovené podmienky.

| 55. | Počet podmienene emitovaných bežných akcií môže závisieť od budúcich ziskov a budúcich cien bežných akcií. V takých prípadoch vychádza počet bežných akcií zahrnutých do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu z oboch podmienok (t.j. zisky k dátumu a aktuálna trhová cena na konci obdobia vykazovania). Podmienene emitované bežné akcie nie sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu dovtedy, kým nie sú splnené obidve podmienky. |
| --- | --- |

55.

Počet podmienene emitovaných bežných akcií môže závisieť od budúcich ziskov a budúcich cien bežných akcií. V takých prípadoch vychádza počet bežných akcií zahrnutých do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu z oboch podmienok (t.j. zisky k dátumu a aktuálna trhová cena na konci obdobia vykazovania). Podmienene emitované bežné akcie nie sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu dovtedy, kým nie sú splnené obidve podmienky.

| 56. | V iných prípadoch závisí počet podmienene emitovaných bežných akcií od iných podmienok, než je zisk alebo trhová cena (napríklad môže ísť o otvorenie špecifického počtu maloobchodov). V takýchto prípadoch sa za predpokladu, že aktuálny stav podmienok sa do konca obdobia podmienenosti nezmení, zahŕňajú podmienene emitované bežné akcie do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu v súlade so stavom na konci obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

56.

V iných prípadoch závisí počet podmienene emitovaných bežných akcií od iných podmienok, než je zisk alebo trhová cena (napríklad môže ísť o otvorenie špecifického počtu maloobchodov). V takýchto prípadoch sa za predpokladu, že aktuálny stav podmienok sa do konca obdobia podmienenosti nezmení, zahŕňajú podmienene emitované bežné akcie do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu v súlade so stavom na konci obdobia vykazovania.

| 57. | Podmienene emitované potenciálne bežné akcie (iné, než akcie obsiahnuté v rámci dohody o podmienených akciách, napr. podmienene emitované konvertibilné nástroje) sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu nasledovne:






  (a) | jednotka stanoví, či je možné uvažovať o emisii potenciálnych bežných akcií na základe podmienok stanovených pre ich emisiu v súlade s ustanoveniami dohody o podmienených akciách uvedených v odsekoch 52 – 56;
  a |
| --- | --- | --- |

57.

Podmienene emitované potenciálne bežné akcie (iné, než akcie obsiahnuté v rámci dohody o podmienených akciách, napr. podmienene emitované konvertibilné nástroje) sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu nasledovne:

(a)

jednotka stanoví, či je možné uvažovať o emisii potenciálnych bežných akcií na základe podmienok stanovených pre ich emisiu v súlade s ustanoveniami dohody o podmienených akciách uvedených v odsekoch 52 – 56;

a

| (b) | ak by sa takéto potenciálne bežné akcie mali zohľadňovať v rozriedenom zisku na jednu akciu, stanoví jednotka ich dopad na výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu postupom podľa ustanovení platných pre opcie a waranty uvedeným v odsekoch 45–48, ustanovení platných pre konvertibilné nástroje uvedených v odsekoch 49–51, ustanovení platných pre zmluvy, ktorých vyrovnanie sa môže realizovať formou bežných akcií alebo hotovosti uvedených v odsekoch 58–61 alebo podľa iných vhodných ustanovení. |
| --- | --- |

(b)

ak by sa takéto potenciálne bežné akcie mali zohľadňovať v rozriedenom zisku na jednu akciu, stanoví jednotka ich dopad na výpočet rozriedeného zisku na jednu akciu postupom podľa ustanovení platných pre opcie a waranty uvedeným v odsekoch 45–48, ustanovení platných pre konvertibilné nástroje uvedených v odsekoch 49–51, ustanovení platných pre zmluvy, ktorých vyrovnanie sa môže realizovať formou bežných akcií alebo hotovosti uvedených v odsekoch 58–61 alebo podľa iných vhodných ustanovení.

Avšak realizácia konverzie sa nezohľadňuje za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu, pokiaľ sa nepredpokladá realizácia konverzie podobných nesplatených potenciálnych bežných akcií, ktoré nie sú podmienene emitované.

Zmluvy, ktoré možno vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou

| 58. | Ak jednotka emitovala zmluvu, ktorú možno na základe voľby jednotky vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou, bude jednotka predpokladať, že zmluva bude vyrovnaná formou bežných akcií a výsledné potenciálne bežné akcie sa v prípade efektu rozriedenia zahrnú do rozriedeného zisku na jednu akciu. |
| --- | --- |

58.

Ak jednotka emitovala zmluvu, ktorú možno na základe voľby jednotky vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou, bude jednotka predpokladať, že zmluva bude vyrovnaná formou bežných akcií a výsledné potenciálne bežné akcie sa v prípade efektu rozriedenia zahrnú do rozriedeného zisku na jednu akciu.

| 59. | Ak sa takáto zmluva z hľadiska účtovných účelov prezentuje ako majetok alebo záväzok, alebo obsahuje prvok vlastného imania a súčasť záväzku, upraví jednotka čitateľ o akékoľvek zmeny zisku alebo straty, ktoré by v rámci obdobia boli výsledkom klasifikácie zmluvy ako celku ako majetkového nástroja. Takáto úprava je podobná úpravám vyžadovaným odsekom 33. |
| --- | --- |

59.

Ak sa takáto zmluva z hľadiska účtovných účelov prezentuje ako majetok alebo záväzok, alebo obsahuje prvok vlastného imania a súčasť záväzku, upraví jednotka čitateľ o akékoľvek zmeny zisku alebo straty, ktoré by v rámci obdobia boli výsledkom klasifikácie zmluvy ako celku ako majetkového nástroja. Takáto úprava je podobná úpravám vyžadovaným odsekom 33.

| 60. | Pokiaľ ide o zmluvy, ktoré možno na základe voľby držiteľa vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou, pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu sa použije tá z volieb úhrady, ktorá má väčší efekt rozriedenia. |
| --- | --- |

60.

Pokiaľ ide o zmluvy, ktoré možno na základe voľby držiteľa vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou, pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu sa použije tá z volieb úhrady, ktorá má väčší efekt rozriedenia.

| 61. | Príkladom zmluvy, ktorú možno vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou je dlhový nástroj, ktorý v deň splatnosti udeľuje jednotke neobmedzené právo na vyrovnanie sumy istiny formou hotovosti alebo jej vlastnými bežnými akciami. Ďalším príkladom je upísaná predajná opcia, ktorá udeľuje držiteľovi možnosť výberu vyrovnania formou bežných akcií alebo hotovosti. |
| --- | --- |

61.

Príkladom zmluvy, ktorú možno vyrovnať bežnými akciami alebo hotovosťou je dlhový nástroj, ktorý v deň splatnosti udeľuje jednotke neobmedzené právo na vyrovnanie sumy istiny formou hotovosti alebo jej vlastnými bežnými akciami. Ďalším príkladom je upísaná predajná opcia, ktorá udeľuje držiteľovi možnosť výberu vyrovnania formou bežných akcií alebo hotovosti.

Nakúpené opcie

| 62. | Zmluvy, akými sú napríklad nakúpené predajné opcie a nakúpené nákupné opcie (t.j. opcie v držbe jednotky týkajúce sa jej vlastných bežných akcií) sa do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu nezahŕňajú, pretože ich zahrnutie by malo efekt protirozriedenia. Predajná opcia by sa realizovala len v prípade, ak by bola realizačná cena vyššia než trhová cena a nákupná opcia by sa realizovala len v prípade, ak by bola realizačná cena nižšia než trhová cena. |
| --- | --- |

62.

Zmluvy, akými sú napríklad nakúpené predajné opcie a nakúpené nákupné opcie (t.j. opcie v držbe jednotky týkajúce sa jej vlastných bežných akcií) sa do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu nezahŕňajú, pretože ich zahrnutie by malo efekt protirozriedenia. Predajná opcia by sa realizovala len v prípade, ak by bola realizačná cena vyššia než trhová cena a nákupná opcia by sa realizovala len v prípade, ak by bola realizačná cena nižšia než trhová cena.

Upísané predajné opcie

| 63. | Zmluvy, ktoré od jednotky vyžadujú spätné odkúpenie jej vlastných akcií, akými sú napríklad upísané predajné opcie a forwardové nákupné zmluvy, sa v prípade efektu rozriedenia zahrnú do výpočtu rozriedeného zisku na akciu. Ak sú tieto zmluvy počas obdobia na peniazoch (bez straty hodnoty) (t.j. realizačná cena alebo cena vyrovnania sa počas obdobia nachádza nad priemernou trhovou cenou), je potenciálny efekt rozriedenia na zisk na akciu vypočítaný nasledovne:










  (a) | bude sa predpokladať, že na začiatku obdobia dôjde k emisii dostatočného množstva bežných akcií (pri priemernej trhovej cene v období) za účelom získania výnosov určených na splnenie podmienok zmluvy; |
| --- | --- | --- |

63.

Zmluvy, ktoré od jednotky vyžadujú spätné odkúpenie jej vlastných akcií, akými sú napríklad upísané predajné opcie a forwardové nákupné zmluvy, sa v prípade efektu rozriedenia zahrnú do výpočtu rozriedeného zisku na akciu. Ak sú tieto zmluvy počas obdobia na peniazoch (bez straty hodnoty) (t.j. realizačná cena alebo cena vyrovnania sa počas obdobia nachádza nad priemernou trhovou cenou), je potenciálny efekt rozriedenia na zisk na akciu vypočítaný nasledovne:

(a)

bude sa predpokladať, že na začiatku obdobia dôjde k emisii dostatočného množstva bežných akcií (pri priemernej trhovej cene v období) za účelom získania výnosov určených na splnenie podmienok zmluvy;

| (b) | bude sa predpokladať, že výnosy z emisie sa použijú na splnenie podmienok zmluvy (t.j. na odkúpenie bežných akcií);



  a |
| --- | --- |

(b)

bude sa predpokladať, že výnosy z emisie sa použijú na splnenie podmienok zmluvy (t.j. na odkúpenie bežných akcií);

| (c) | prírastkové bežné akcie (rozdiel medzi počtom bežných akcií považovaných za emitované a počtom bežných akcií prijatých v dôsledku splnenia podmienok zmluvy) sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu. |
| --- | --- |

(c)

prírastkové bežné akcie (rozdiel medzi počtom bežných akcií považovaných za emitované a počtom bežných akcií prijatých v dôsledku splnenia podmienok zmluvy) sú zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu.

SPÄTNÉ ÚPRAVY

| 64. | Ak sa počet nesplatených bežných alebo potenciálnych bežných akcií zvýši následkom kapitalizácie, bonusovou emisiou, štiepením akcií, alebo sa zníži následkom obráteného štiepenia akcií, je potrebné výpočty základného a rozriedeného zisku na jednu akciu za všetky prezentované obdobia spätne upraviť. Ak sa tieto zmeny vyskytnú po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, ale pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, výpočty na jednu akciu pre túto účtovnú závierku a účtovnú závierku prezentovanú v predchádzajúcich obdobiach sú založené na novom počte akcií. Ak výpočet na jednu akciu odráža takéto zmeny v počte akcií, je táto skutočnosť zverejnená. Okrem toho je základný a rozriedený zisk na jednu akciu za všetky prezentované obdobia upravený o:










  (a) | vplyvy chýb a úprav vyplývajúcich zo zmien v účtovných metódach účtovaných spätne;



  a |
| --- | --- | --- |

64.

Ak sa počet nesplatených bežných alebo potenciálnych bežných akcií zvýši následkom kapitalizácie, bonusovou emisiou, štiepením akcií, alebo sa zníži následkom obráteného štiepenia akcií, je potrebné výpočty základného a rozriedeného zisku na jednu akciu za všetky prezentované obdobia spätne upraviť. Ak sa tieto zmeny vyskytnú po dátume, ku ktorému je zostavená súvaha, ale pred autorizovaním účtovnej závierky na zverejnenie, výpočty na jednu akciu pre túto účtovnú závierku a účtovnú závierku prezentovanú v predchádzajúcich obdobiach sú založené na novom počte akcií. Ak výpočet na jednu akciu odráža takéto zmeny v počte akcií, je táto skutočnosť zverejnená. Okrem toho je základný a rozriedený zisk na jednu akciu za všetky prezentované obdobia upravený o:

(a)

vplyvy chýb a úprav vyplývajúcich zo zmien v účtovných metódach účtovaných spätne;

| (b) | vplyvy podnikových kombinácií, v ktorých ide o zlúčenie podielov. |
| --- | --- |

(b)

vplyvy podnikových kombinácií, v ktorých ide o zlúčenie podielov.

| 65. | Jednotka nemení rozriedený zisk na jednu akciu vykázaný za akékoľvek predchádzajúce prezentované obdobia o zmeny v predpokladoch použitých na výpočet zisku na akciu alebo o konverzie potenciálnych bežných akcií na bežné akcie. |
| --- | --- |

65.

Jednotka nemení rozriedený zisk na jednu akciu vykázaný za akékoľvek predchádzajúce prezentované obdobia o zmeny v predpokladoch použitých na výpočet zisku na akciu alebo o konverzie potenciálnych bežných akcií na bežné akcie.

PREZENTÁCIA

| 66. | Jednotka v rámci výkazu ziskov a strát prezentuje základný a rozriedený zisk na jednu akciu v rámci zisku alebo straty vyplývajúcej z pokračujúcich aktivít priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a v rámci zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti za obdobie vo vzťahu ku každej triede bežných akcií, ktorí majú rozdielne právo na akciu v zisku za obdobie. Jednotka prezentuje základný a rozriedený zisk na jednu akciu s rovnakým významom za všetky prezentované obdobia. |
| --- | --- |

66.

Jednotka v rámci výkazu ziskov a strát prezentuje základný a rozriedený zisk na jednu akciu v rámci zisku alebo straty vyplývajúcej z pokračujúcich aktivít priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti a v rámci zisku alebo straty priraditeľnej bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti za obdobie vo vzťahu ku každej triede bežných akcií, ktorí majú rozdielne právo na akciu v zisku za obdobie. Jednotka prezentuje základný a rozriedený zisk na jednu akciu s rovnakým významom za všetky prezentované obdobia.

| 67. | Zisk na akciu sa prezentuje za každé obdobie, za ktoré sa prezentuje výkaz ziskov a strát. Ak sa rozriedený zisk na jednu akciu vykazuje aspoň za jedno obdobie, vykazuje sa za všetky prezentované obdobia aj napriek tomu, že jeho hodnota sa rovná základnému zisku na akciu. Ak je hodnota základného a rozriedeného zisku na jednu akciu rovnaká, je možné v rámci výkazu ziskov a strát realizovať duálnu prezentáciu v jednom riadku. |
| --- | --- |

67.

Zisk na akciu sa prezentuje za každé obdobie, za ktoré sa prezentuje výkaz ziskov a strát. Ak sa rozriedený zisk na jednu akciu vykazuje aspoň za jedno obdobie, vykazuje sa za všetky prezentované obdobia aj napriek tomu, že jeho hodnota sa rovná základnému zisku na akciu. Ak je hodnota základného a rozriedeného zisku na jednu akciu rovnaká, je možné v rámci výkazu ziskov a strát realizovať duálnu prezentáciu v jednom riadku.

| 68. | Jednotka, ktorá vykazuje ukončovanie výroby, zverejní základný a rozriedený zisk na jednu akciu z hľadiska ukončovanej výroby buď v rámci výkazu ziskov a strát alebo v rámci poznámok k účtovnej závierke. |
| --- | --- |

68.

Jednotka, ktorá vykazuje ukončovanie výroby, zverejní základný a rozriedený zisk na jednu akciu z hľadiska ukončovanej výroby buď v rámci výkazu ziskov a strát alebo v rámci poznámok k účtovnej závierke.

| 69. | Jednotka prezentuje základný a rozriedený zisk na jednu akciu aj v prípade, ak sú sumy záporné (t.j. strata z jednej akcie). |
| --- | --- |

69.

Jednotka prezentuje základný a rozriedený zisk na jednu akciu aj v prípade, ak sú sumy záporné (t.j. strata z jednej akcie).

ZVEREJŇOVANIE

| 70. | Jednotka zverejní:










  (a) | sumy, použité v čitateli výpočtu základného a rozriedeného zisku na jednu akciu a ich porovnanie so sumami zisku alebo straty priraditeľnej materskej spoločnosti za obdobie. Porovnanie zahŕňa individuálny účinok každej triedy nástrojov, ktorá má vplyv na zisk na akciu. |
| --- | --- | --- |

70.

Jednotka zverejní:

(a)

sumy, použité v čitateli výpočtu základného a rozriedeného zisku na jednu akciu a ich porovnanie so sumami zisku alebo straty priraditeľnej materskej spoločnosti za obdobie. Porovnanie zahŕňa individuálny účinok každej triedy nástrojov, ktorá má vplyv na zisk na akciu.

| (b) | vážený priemer počtu bežných akcií použitý v menovateli pri výpočte základného a rozriedeného zisku na jednu akciu a zosúladení týchto menovateľov medzi sebou. Porovnanie zahŕňa individuálny účinok každej triedy nástrojov, ktorá má vplyv na zisk na akciu. |
| --- | --- |

(b)

vážený priemer počtu bežných akcií použitý v menovateli pri výpočte základného a rozriedeného zisku na jednu akciu a zosúladení týchto menovateľov medzi sebou. Porovnanie zahŕňa individuálny účinok každej triedy nástrojov, ktorá má vplyv na zisk na akciu.

| (c) | nástroje (vrátane podmienene emitovaných akcií), ktoré by mohli potenciálne rozriediť zisk na akciu, avšak ktoré neboli zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu z dôvodu, že sa za prezentované obdobie(obdobia) vyznačujú efektom protirozriedenia. |
| --- | --- |

(c)

nástroje (vrátane podmienene emitovaných akcií), ktoré by mohli potenciálne rozriediť zisk na akciu, avšak ktoré neboli zahrnuté do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu z dôvodu, že sa za prezentované obdobie(obdobia) vyznačujú efektom protirozriedenia.

| (d) | opis transakcií s bežnými akciami alebo transakcií s potenciálnymi bežnými akciami, ktoré sú iné než transakcie účtované v súlade s odsekom 64, ku ktorým došlo po dátume, ku ktorému bola zostavená súvaha, a ktoré by významne zmenili počet nesplatených bežných akcií alebo potenciálnych bežných akcií na konci obdobia v prípade, ak by sa tieto transakcie uskutočnili pred koncom obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

(d)

opis transakcií s bežnými akciami alebo transakcií s potenciálnymi bežnými akciami, ktoré sú iné než transakcie účtované v súlade s odsekom 64, ku ktorým došlo po dátume, ku ktorému bola zostavená súvaha, a ktoré by významne zmenili počet nesplatených bežných akcií alebo potenciálnych bežných akcií na konci obdobia v prípade, ak by sa tieto transakcie uskutočnili pred koncom obdobia vykazovania.

| 71. | Príklady transakcií uvedených v odseku 70(d) zahŕňajú:






  (a) | emisiu akcií za hotovosť; |
| --- | --- | --- |

71.

Príklady transakcií uvedených v odseku 70(d) zahŕňajú:

(a)

emisiu akcií za hotovosť;

| (b) | emisiu akcií v prípade, ak sa výnosy použijú na splatenie dlhu alebo na splatenie nesplatených prioritných akcií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha; |
| --- | --- |

(b)

emisiu akcií v prípade, ak sa výnosy použijú na splatenie dlhu alebo na splatenie nesplatených prioritných akcií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha;

| (c) | vykúpenie nesplatených bežných akcií; |
| --- | --- |

(c)

vykúpenie nesplatených bežných akcií;

| (d) | konverzia alebo realizácia nesplatených potenciálnych bežných akcií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha na bežné akcie; |
| --- | --- |

(d)

konverzia alebo realizácia nesplatených potenciálnych bežných akcií k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha na bežné akcie;

| (e) | emisia opcií, warantov alebo konvertibilných nástrojov;
  a |
| --- | --- |

(e)

emisia opcií, warantov alebo konvertibilných nástrojov;

a

| (f) | dosiahnutie podmienok, ktoré by vyústili do emisie podmienene emitovaných akcií. |
| --- | --- |

(f)

dosiahnutie podmienok, ktoré by vyústili do emisie podmienene emitovaných akcií.

Sumy zisku na akciu sa neupravujú pre tie transakcie, ku ktorým dochádza po dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha, pretože tieto transakcie neovplyvňujú množstvo kapitálu použitého na tvorbu zisku alebo straty v období.

| 72. | Finančné nástroje a iné zmluvy vytvárajúce potenciálne bežné akcie môžu obsahovať zmluvné podmienky, ktoré ovplyvňujú ocenenie základného a rozriedeného zisku na jednu akciu. Tieto zmluvné podmienky môžu určovať, či sú alebo nie sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce, a ak áno, ich vplyv na vážený priemer počtu nesplatených akcií a akékoľvek následné úpravy zisku alebo straty priraditeľné bežným akcionárom. Zverejnenie podmienok takýchto finančných nástrojov a iných zmlúv je žiadúce, ak sa nepožaduje inak (pozri IAS 32). |
| --- | --- |

72.

Finančné nástroje a iné zmluvy vytvárajúce potenciálne bežné akcie môžu obsahovať zmluvné podmienky, ktoré ovplyvňujú ocenenie základného a rozriedeného zisku na jednu akciu. Tieto zmluvné podmienky môžu určovať, či sú alebo nie sú potenciálne bežné akcie rozrieďujúce, a ak áno, ich vplyv na vážený priemer počtu nesplatených akcií a akékoľvek následné úpravy zisku alebo straty priraditeľné bežným akcionárom. Zverejnenie podmienok takýchto finančných nástrojov a iných zmlúv je žiadúce, ak sa nepožaduje inak (pozri IAS 32).

| 73. | Ak jednotka okrem základného a rozriedeného zisku na jednu akciu zverejní aj sumy na akciu prostredníctvom vykazovanej súčasti výkazu ziskov a strát, ktorá je iná než súčasť vyžadovaná týmto štandardom, tieto sumy sa budú počítať použitím váženého priemeru počtu bežných akcií stanovených v súlade s týmto štandardom. Základná a rozriedená suma na jednu akciu týkajúca sa takejto súčasti sa bude zverejňovať s rovnakým významom a prezentovať v poznámkach k účtovnej závierke. Jednotka označí základ, z ktorého vychádza stanovenie čitateľa (čitateľov), vrátane toho, či sú sumy na akciu už zdanené alebo nie. Ak sa použije prvok výkazu ziskov a strát, ktorý sa vo výkaze ziskov a strát nevykazuje ako riadková položka, porovnanie sa uskutoční medzi použitým prvkom a riadkovou položkou, ktorá sa vo výkaze ziskov a strát vykazuje. |
| --- | --- |

73.

Ak jednotka okrem základného a rozriedeného zisku na jednu akciu zverejní aj sumy na akciu prostredníctvom vykazovanej súčasti výkazu ziskov a strát, ktorá je iná než súčasť vyžadovaná týmto štandardom, tieto sumy sa budú počítať použitím váženého priemeru počtu bežných akcií stanovených v súlade s týmto štandardom. Základná a rozriedená suma na jednu akciu týkajúca sa takejto súčasti sa bude zverejňovať s rovnakým významom a prezentovať v poznámkach k účtovnej závierke. Jednotka označí základ, z ktorého vychádza stanovenie čitateľa (čitateľov), vrátane toho, či sú sumy na akciu už zdanené alebo nie. Ak sa použije prvok výkazu ziskov a strát, ktorý sa vo výkaze ziskov a strát nevykazuje ako riadková položka, porovnanie sa uskutoční medzi použitým prvkom a riadkovou položkou, ktorá sa vo výkaze ziskov a strát vykazuje.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 74. | Jednotka uplatní tento štandard pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard pre obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

74.

Jednotka uplatní tento štandard pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard pre obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE EXISTUJÚCICH DOKUMENTOV

| 75. | Tento štandard nahrádza IAS 33 Zisk na akciu (vydaný v roku 1997). |
| --- | --- |

75.

Tento štandard nahrádza IAS 33 Zisk na akciu (vydaný v roku 1997).

| 76. | Tento štandard nahrádza SIC-24 Zisk na akciu — Finančné nástroje a iné zmluvy, ktoré možno vysporiadať akciami. |
| --- | --- |

76.

Tento štandard nahrádza SIC-24 Zisk na akciu — Finančné nástroje a iné zmluvy, ktoré možno vysporiadať akciami.

PRÍLOHA A

Návod na aplikáciu

Táto príloha tvorí neoddeliteľnú súčasť štandardu.

Zisk alebo strata priraditeľná materskej spoločnosti

| A1. | Za účelom výpočtu ziskov na akciu vychádzajúceho z konsolidovanej účtovnej závierky sa zisk alebo strata priraditeľná materskej spoločnosti týka zisku alebo straty konsolidovanej jednotky po úprave menšinových podielov. |
| --- | --- |

A1.

Za účelom výpočtu ziskov na akciu vychádzajúceho z konsolidovanej účtovnej závierky sa zisk alebo strata priraditeľná materskej spoločnosti týka zisku alebo straty konsolidovanej jednotky po úprave menšinových podielov.

Práva vydania

| A2. | Emisia bežných akcií v čase realizácie alebo konverzie potenciálnych bežných akcií nedáva podnet na vznik bonusového prvku. Je tomu tak preto, lebo potenciálne bežné akcie sú zvyčajne emitované v plnej hodnote, čoho výsledkom je proporcionálna zmena zdrojov dostupných pre jednotku. Pri vydaní práv je však realizačná cena často nižšia než reálna hodnota akcií. Preto, podľa ustanovení odseku 27(b), takéto práva vydania zahŕňajú bonusový prvok. Ak sú práva vydania ponúknuté všetkým existujúcim akcionárom, počet bežných akcií použitých pri výpočte základného a rozriedeného zisku na jednu akciu pre všetky obdobia pred právami vydania predstavuje počet bežných nesplatených akcií pred vydaním vynásobený nasledujúcim faktorom:
  (Reálna hodnota na akciu tesne pred uplatnením práv)/(Teoretická objektívna hodnota bývalých práv na jednu akciu)
  Teoretická objektívna hodnota bývalých práv na jednu akciu je vypočítaná prirátaním agregovanej trhovej hodnoty akcií v momente pred uplatnením práv na výnosy z uplatnenia práv a vydelením počtom nesplatených akcií po uplatnení práv. V prípadoch, kedy sú samotné práva verejne obchodovateľné, nezávisle od akcií do dátumu ich uplatnenia, je reálna hodnota pre účely tohto výpočtu stanovená pri uzávierke posledného dňa, v ktorom sú akcie obchodovateľné spoločne s právami. |
| --- | --- |

A2.

Emisia bežných akcií v čase realizácie alebo konverzie potenciálnych bežných akcií nedáva podnet na vznik bonusového prvku. Je tomu tak preto, lebo potenciálne bežné akcie sú zvyčajne emitované v plnej hodnote, čoho výsledkom je proporcionálna zmena zdrojov dostupných pre jednotku. Pri vydaní práv je však realizačná cena často nižšia než reálna hodnota akcií. Preto, podľa ustanovení odseku 27(b), takéto práva vydania zahŕňajú bonusový prvok. Ak sú práva vydania ponúknuté všetkým existujúcim akcionárom, počet bežných akcií použitých pri výpočte základného a rozriedeného zisku na jednu akciu pre všetky obdobia pred právami vydania predstavuje počet bežných nesplatených akcií pred vydaním vynásobený nasledujúcim faktorom:

(Reálna hodnota na akciu tesne pred uplatnením práv)/(Teoretická objektívna hodnota bývalých práv na jednu akciu)

Teoretická objektívna hodnota bývalých práv na jednu akciu je vypočítaná prirátaním agregovanej trhovej hodnoty akcií v momente pred uplatnením práv na výnosy z uplatnenia práv a vydelením počtom nesplatených akcií po uplatnení práv. V prípadoch, kedy sú samotné práva verejne obchodovateľné, nezávisle od akcií do dátumu ich uplatnenia, je reálna hodnota pre účely tohto výpočtu stanovená pri uzávierke posledného dňa, v ktorom sú akcie obchodovateľné spoločne s právami.

Kontrolné číslo

| A3. | Pre účely ilustrácie aplikácie kontrolného čísla uvedeného v odsekoch 42 a 43 predpokladajme, že jednotka vykazuje zisk z pokračujúcich aktivít priraditeľný materskej spoločnosti vo výške 4 800 CU, (1) stratu z ukončovaných výrob priraditeľnú materskej spoločnosti (7 200 CU), stratu priraditeľnú materskej spoločnosti (2 400 CU) a nesplatených 2 000 bežných akcií a 400 potenciálnych bežných akcií. Základné zisky jednotky na akciu sú 2,40 CU z pokračujúcich aktivít, (3,60 CU) z ukončovaných výrob a (1,20 CU) za stratu. 400 potenciálnych bežných akcií sa zahrnie do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu, nakoľko výsledný zisk na akciu vo výške 2,00 CU z pokračujúcich aktivít má efekt rozriedenia za predpokladu nulového dopadu uvedených 400 potenciálnych bežných akcií na zisk alebo stratu. Pretože zisk z pokračujúcich aktivít priraditeľný materskej spoločnosti predstavuje kontrolné číslo, zahrnie jednotka aj uvedených 400 potenciálnych bežných akcií do výpočtu iných súm zisku na akciu aj napriek tomu, že výsledné sumy zisku na akciu majú efekt protirozriedenia vo vzťahu k porovnateľným sumám základného zisku na akciu, t.j. strata na akciu je nižšia [(3,00 CU) na akciu zo straty z ukončovaných výrob a (1,00 CU) na akciu pre stratu]. |
| --- | --- |

A3.

Pre účely ilustrácie aplikácie kontrolného čísla uvedeného v odsekoch 42 a 43 predpokladajme, že jednotka vykazuje zisk z pokračujúcich aktivít priraditeľný materskej spoločnosti vo výške 4 800 CU, (1) stratu z ukončovaných výrob priraditeľnú materskej spoločnosti (7 200 CU), stratu priraditeľnú materskej spoločnosti (2 400 CU) a nesplatených 2 000 bežných akcií a 400 potenciálnych bežných akcií. Základné zisky jednotky na akciu sú 2,40 CU z pokračujúcich aktivít, (3,60 CU) z ukončovaných výrob a (1,20 CU) za stratu. 400 potenciálnych bežných akcií sa zahrnie do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu, nakoľko výsledný zisk na akciu vo výške 2,00 CU z pokračujúcich aktivít má efekt rozriedenia za predpokladu nulového dopadu uvedených 400 potenciálnych bežných akcií na zisk alebo stratu. Pretože zisk z pokračujúcich aktivít priraditeľný materskej spoločnosti predstavuje kontrolné číslo, zahrnie jednotka aj uvedených 400 potenciálnych bežných akcií do výpočtu iných súm zisku na akciu aj napriek tomu, že výsledné sumy zisku na akciu majú efekt protirozriedenia vo vzťahu k porovnateľným sumám základného zisku na akciu, t.j. strata na akciu je nižšia [(3,00 CU) na akciu zo straty z ukončovaných výrob a (1,00 CU) na akciu pre stratu].

Priemerná trhová cena bežných akcií

| A4. | Pre účely výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa priemerná trhová cena bežných akcií, s ktorých vydaním sa uvažuje, počíta na základe priemernej trhovej ceny bežných akcií počas obdobia. Teoreticky by bolo možné zahrnúť do stanovenia priemernej trhovej ceny každú trhovú transakciu s bežnými akciami jednotky. Z praktického hľadiska však zvyčajne postačuje jednoduchý priemer týždenných alebo mesačných cien. |
| --- | --- |

A4.

Pre účely výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa priemerná trhová cena bežných akcií, s ktorých vydaním sa uvažuje, počíta na základe priemernej trhovej ceny bežných akcií počas obdobia. Teoreticky by bolo možné zahrnúť do stanovenia priemernej trhovej ceny každú trhovú transakciu s bežnými akciami jednotky. Z praktického hľadiska však zvyčajne postačuje jednoduchý priemer týždenných alebo mesačných cien.

| A5. | Na výpočet priemernej trhovej ceny vo všeobecnosti postačujú zatváracie trhové ceny. Ak je však cenová fluktuácia príliš široká, reprezentatívnejšiu cenu možno vypočítať ako priemer najvyšších a najnižších cien. Metóda používaná na výpočet priemernej trhovej ceny sa používa konzistentne až dovtedy, kým v dôsledku zmien podmienok nestratí priemerná cena reprezentatívnosť. Ak napríklad jednotka používa zatváracie trhové ceny na výpočet priemernej trhovej ceny na niekoľko rokov relatívne stabilných cien, môže zmeniť systém výpočtu na priemer najvyššej a najnižšej ceny v prípade, ak ceny začnú príliš kolísať a výsledkom použitia zatváracej trhovej ceny je priemerná cena, ktorá nemá charakter reprezentatívnosti. |
| --- | --- |

A5.

Na výpočet priemernej trhovej ceny vo všeobecnosti postačujú zatváracie trhové ceny. Ak je však cenová fluktuácia príliš široká, reprezentatívnejšiu cenu možno vypočítať ako priemer najvyšších a najnižších cien. Metóda používaná na výpočet priemernej trhovej ceny sa používa konzistentne až dovtedy, kým v dôsledku zmien podmienok nestratí priemerná cena reprezentatívnosť. Ak napríklad jednotka používa zatváracie trhové ceny na výpočet priemernej trhovej ceny na niekoľko rokov relatívne stabilných cien, môže zmeniť systém výpočtu na priemer najvyššej a najnižšej ceny v prípade, ak ceny začnú príliš kolísať a výsledkom použitia zatváracej trhovej ceny je priemerná cena, ktorá nemá charakter reprezentatívnosti.

Opcie, waranty a ich ekvivalenty

| A6. | Predpokladá sa, že opcie alebo waranty na nákup konvertibilných nástrojov sa budú uplatňovať z hľadiska nákupu konvertibilného nástroja v prípade, ak sa priemerné ceny konvertibilného nástroja a bežných akcií získateľných po konverzii budú nad realizačnou cenou opcií alebo warantov. Realizácia sa však nepredpokladá, pokiaľ sa taktiež nepredpokladá konverzia podobných nesplatených konvertibilných nástrojov, ak existujú. |
| --- | --- |

A6.

Predpokladá sa, že opcie alebo waranty na nákup konvertibilných nástrojov sa budú uplatňovať z hľadiska nákupu konvertibilného nástroja v prípade, ak sa priemerné ceny konvertibilného nástroja a bežných akcií získateľných po konverzii budú nad realizačnou cenou opcií alebo warantov. Realizácia sa však nepredpokladá, pokiaľ sa taktiež nepredpokladá konverzia podobných nesplatených konvertibilných nástrojov, ak existujú.

| A7. | Opcie alebo waranty môžu umožňovať alebo vyžadovať vyhlásenie ponuky na dlh alebo iný nástroj jednotky (alebo jej materskej spoločnosti alebo dcérskej spoločnosti) formou platby celej realizačnej ceny alebo jej časti. Pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu majú takéto opcie alebo waranty efekt rozriedenia v prípade, ak (a) priemerná trhová cena súvisiacich bežných akcií v danom období presiahne realizačnú cenu, alebo (b) predajná cena nástroja, ktorý je predmetom ponuky, sa nachádza pod cenou, za ktorú by bolo možné nástroj ponúknuť v rámci opčnej zmluvy alebo zmluvy o warante a výsledný diskont spôsobuje, že platná realizačná cena sa nachádza pod trhovou cenou bežných akcií získateľných realizáciou. V rámci výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá, že takéto opcie alebo waranty sa pokladajú za realizované a súčasne sa predpokladá, že dlhové alebo iné nástroje budú predmetom ponuky. Ak je pre držiteľa opcie alebo warantu výhodnejšia ponuka na hotovosť a zmluva takúto možnosť pripúšťa, takáto možnosť sa súčasne predpokladá. Úrok (bez dane) z akéhokoľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že bude predmetom ponuky, sa pripočíta späť ako úprava čitateľa. |
| --- | --- |

A7.

Opcie alebo waranty môžu umožňovať alebo vyžadovať vyhlásenie ponuky na dlh alebo iný nástroj jednotky (alebo jej materskej spoločnosti alebo dcérskej spoločnosti) formou platby celej realizačnej ceny alebo jej časti. Pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu majú takéto opcie alebo waranty efekt rozriedenia v prípade, ak (a) priemerná trhová cena súvisiacich bežných akcií v danom období presiahne realizačnú cenu, alebo (b) predajná cena nástroja, ktorý je predmetom ponuky, sa nachádza pod cenou, za ktorú by bolo možné nástroj ponúknuť v rámci opčnej zmluvy alebo zmluvy o warante a výsledný diskont spôsobuje, že platná realizačná cena sa nachádza pod trhovou cenou bežných akcií získateľných realizáciou. V rámci výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá, že takéto opcie alebo waranty sa pokladajú za realizované a súčasne sa predpokladá, že dlhové alebo iné nástroje budú predmetom ponuky. Ak je pre držiteľa opcie alebo warantu výhodnejšia ponuka na hotovosť a zmluva takúto možnosť pripúšťa, takáto možnosť sa súčasne predpokladá. Úrok (bez dane) z akéhokoľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že bude predmetom ponuky, sa pripočíta späť ako úprava čitateľa.

| A8. | Podobne sa riešia prioritné akcie disponujúce podobnými ustanoveniami alebo iné nástroje disponujúce konverznými opciami, ktoré umožňujú vyplatiť investora formou hotovosti pri priaznivejšom konverznom pomere. |
| --- | --- |

A8.

Podobne sa riešia prioritné akcie disponujúce podobnými ustanoveniami alebo iné nástroje disponujúce konverznými opciami, ktoré umožňujú vyplatiť investora formou hotovosti pri priaznivejšom konverznom pomere.

| A9. | Súvisiace podmienky niektorých opcií alebo warantov môžu vyžadovať, aby sa výnosy získané z realizácie týchto nástrojov uplatnili na odkúpenie dlhu alebo iných nástrojov jednotky (alebo jej materskej alebo dcérskej spoločnosti). Pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá realizácia týchto opcií alebo warantov a uplatnenie prostriedkov na nákup dlhu za priemernú trhovú cenu skôr než na nákup bežných akcií. Avšak prebytočné výnosy prijaté z predpokladanej realizácie, ktoré prevyšujú sumu použitú na nákup dlhu, sú zohľadnené (t.j. predpokladá sa, že sa použijú na spätný nákup bežných akcií) pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu. Úrok (bez dane) z akéhokoľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že bude odkúpený, sa pripočíta späť ako úprava čitateľa. |
| --- | --- |

A9.

Súvisiace podmienky niektorých opcií alebo warantov môžu vyžadovať, aby sa výnosy získané z realizácie týchto nástrojov uplatnili na odkúpenie dlhu alebo iných nástrojov jednotky (alebo jej materskej alebo dcérskej spoločnosti). Pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá realizácia týchto opcií alebo warantov a uplatnenie prostriedkov na nákup dlhu za priemernú trhovú cenu skôr než na nákup bežných akcií. Avšak prebytočné výnosy prijaté z predpokladanej realizácie, ktoré prevyšujú sumu použitú na nákup dlhu, sú zohľadnené (t.j. predpokladá sa, že sa použijú na spätný nákup bežných akcií) pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu. Úrok (bez dane) z akéhokoľvek dlhu, o ktorom sa predpokladá, že bude odkúpený, sa pripočíta späť ako úprava čitateľa.

Upísané predajné opcie

| A10. | Za účelom ilustrácie aplikácie ustanovení odseku 63 predpokladajme, že jednotka disponuje nesplatenými 120 upísanými predajnými opciami na jej bežné akcie s realizačnou cenou 35 CU. Priemerná trhová cena jej bežných akcií za obdobie je 28 CU. Pri výpočte rozriedeného zisku na akciu jednotka predpokladá, že vydala 150 akcií pri cene 28 CU za akciu na začiatku obdobia za účelom splnenia svojej predajnej povinnosti vo výške 4 200 CU. Rozdiel medzi emitovanými 150 bežnými akciami a 120 bežnými akciami prijatými v dôsledku splnenia predajnej opcie (30 prírastkových bežných akcií) sa pri výpočte rozriedeného zisku na akciu pridá do deliteľa. |
| --- | --- |

A10.

Za účelom ilustrácie aplikácie ustanovení odseku 63 predpokladajme, že jednotka disponuje nesplatenými 120 upísanými predajnými opciami na jej bežné akcie s realizačnou cenou 35 CU. Priemerná trhová cena jej bežných akcií za obdobie je 28 CU. Pri výpočte rozriedeného zisku na akciu jednotka predpokladá, že vydala 150 akcií pri cene 28 CU za akciu na začiatku obdobia za účelom splnenia svojej predajnej povinnosti vo výške 4 200 CU. Rozdiel medzi emitovanými 150 bežnými akciami a 120 bežnými akciami prijatými v dôsledku splnenia predajnej opcie (30 prírastkových bežných akcií) sa pri výpočte rozriedeného zisku na akciu pridá do deliteľa.

Nástroje dcérskych spoločností, spoločného podniku alebo pridružených podnikov

| A11. | Potenciálne bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktoré sú konvertibilné na bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, alebo na bežné akcie materskej spoločnosti, spoločníka alebo investora (vykazujúca jednotka), sa do výpočtu rozriedených ziskov na akciu zahŕňajú nasledovne:






  (a) | nástroje emitované dcérskou spoločnosťou, spoločným podnikom alebo pridruženým podnikom, ktoré umožňujú ich držiteľom získať bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, sa zahŕňajú do výpočtu rozriedeného zisku na akciu v rámci dát dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku. Tieto zisky sa následne zahrnú do výpočtov rozriedeného zisku na akciu vykazujúcej jednotky na základe držby nástrojov dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku držiteľskou jednotkou. |
| --- | --- | --- |

A11.

Potenciálne bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktoré sú konvertibilné na bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, alebo na bežné akcie materskej spoločnosti, spoločníka alebo investora (vykazujúca jednotka), sa do výpočtu rozriedených ziskov na akciu zahŕňajú nasledovne:

(a)

nástroje emitované dcérskou spoločnosťou, spoločným podnikom alebo pridruženým podnikom, ktoré umožňujú ich držiteľom získať bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, sa zahŕňajú do výpočtu rozriedeného zisku na akciu v rámci dát dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku. Tieto zisky sa následne zahrnú do výpočtov rozriedeného zisku na akciu vykazujúcej jednotky na základe držby nástrojov dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku držiteľskou jednotkou.

| (b) | nástroje dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktoré možno konvertovať do bežných akcií vykazujúcej jednotky sa spolu s potenciálnymi bežnými akciami vykazujúcej jednotky zvažujú na účely výpočtu rozriedeného zisku na akciu. Podobne aj opcie alebo waranty vydané dcérskou spoločnosťou, spoločným podnikom alebo pridruženým podnikom na nákup bežných akcií vykazujúcej jednotky sa spolu s potenciálnymi bežnými akciami zvažujú pri výpočte konsolidovaného rozriedeného zisku na akciu. |
| --- | --- |

(b)

nástroje dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku, ktoré možno konvertovať do bežných akcií vykazujúcej jednotky sa spolu s potenciálnymi bežnými akciami vykazujúcej jednotky zvažujú na účely výpočtu rozriedeného zisku na akciu. Podobne aj opcie alebo waranty vydané dcérskou spoločnosťou, spoločným podnikom alebo pridruženým podnikom na nákup bežných akcií vykazujúcej jednotky sa spolu s potenciálnymi bežnými akciami zvažujú pri výpočte konsolidovaného rozriedeného zisku na akciu.

| A12. | Za účelom stanovenia vplyvu zisku na akciu nástrojov emitovaných vykazujúcou jednotkou, ktorý je možné konvertovať na bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku sa predpokladá, že dôjde ku konverzii nástrojov a čitateľ (zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti) sa podľa potreby upraví v súlade s odsekom 33. Okrem týchto úprav je čitateľ upravený o akúkoľvek zmenu zisku alebo straty vykázanej vykazujúcou jednotkou (napríklad dividendový výnos alebo výnos metódy vlastného imania), ktorá je priraditeľná nárastu počtu bežných akcií dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku nesplatených v dôsledku predpokladanej konverzie. Menovateľ výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa nemení, pretože počet nesplatených bežných akcií vykazujúcej jednotky by sa v dôsledku predpokladanej konverzie nezmenil. |
| --- | --- |

A12.

Za účelom stanovenia vplyvu zisku na akciu nástrojov emitovaných vykazujúcou jednotkou, ktorý je možné konvertovať na bežné akcie dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku sa predpokladá, že dôjde ku konverzii nástrojov a čitateľ (zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti) sa podľa potreby upraví v súlade s odsekom 33. Okrem týchto úprav je čitateľ upravený o akúkoľvek zmenu zisku alebo straty vykázanej vykazujúcou jednotkou (napríklad dividendový výnos alebo výnos metódy vlastného imania), ktorá je priraditeľná nárastu počtu bežných akcií dcérskej spoločnosti, spoločného podniku alebo pridruženého podniku nesplatených v dôsledku predpokladanej konverzie. Menovateľ výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa nemení, pretože počet nesplatených bežných akcií vykazujúcej jednotky by sa v dôsledku predpokladanej konverzie nezmenil.

Zúčastnené podielové nástroje a dve triedy bežných akcií

| A13. | Vlastné imanie niektorých jednotiek obsahuje:






  (a) | nástroje, ktoré participujú na dividendách s bežnými akciami v súlade s predvoleným vzorcom (napríklad dve za jednu), niekedy s vrchným limitom participačného rozsahu (napríklad až do avšak nie nad stanovenú sumu na akciu). |
| --- | --- | --- |

A13.

Vlastné imanie niektorých jednotiek obsahuje:

(a)

nástroje, ktoré participujú na dividendách s bežnými akciami v súlade s predvoleným vzorcom (napríklad dve za jednu), niekedy s vrchným limitom participačného rozsahu (napríklad až do avšak nie nad stanovenú sumu na akciu).

| (b) | triedu bežných akcií s mierou dividend, ktorá je odlišná od inej triedy bežných akcií, avšak nedisponuje prednostnými alebo prioritnými právami. |
| --- | --- |

(b)

triedu bežných akcií s mierou dividend, ktorá je odlišná od inej triedy bežných akcií, avšak nedisponuje prednostnými alebo prioritnými právami.

| A14. | Pre účely výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá konverzia tých nástrojov, ktoré sú uvedené v odseku A13, ktoré možno konvertovať na bežné akcie v prípade rozrieďujúceho efektu. Pokiaľ ide o tie nástroje, ktoré nemožno konvertovať na triedu bežných akcií, zisk alebo strata za obdobie sa priradí iným triedam akcií a participujúcim majetkovým nástrojom v súlade s ich dividendovými právami alebo inými právami participácie na nerozdelených ziskoch. Výpočet základného a rozriedeného zisku na jednu akciu:






  (a) | zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti sa upraví (znížený zisk a zvýšená strata) o sumu dividend deklarovaných v rámci obdobia pre každú triedu akcií a o zmluvnú sumu dividend (alebo úroku z participačných dlhopisov), ktorá musí byť zaplatená v období (napríklad ide o nezaplatené kumulatívne dividendy). |
| --- | --- | --- |

A14.

Pre účely výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa predpokladá konverzia tých nástrojov, ktoré sú uvedené v odseku A13, ktoré možno konvertovať na bežné akcie v prípade rozrieďujúceho efektu. Pokiaľ ide o tie nástroje, ktoré nemožno konvertovať na triedu bežných akcií, zisk alebo strata za obdobie sa priradí iným triedam akcií a participujúcim majetkovým nástrojom v súlade s ich dividendovými právami alebo inými právami participácie na nerozdelených ziskoch. Výpočet základného a rozriedeného zisku na jednu akciu:

(a)

zisk alebo strata priraditeľná bežným držiteľom vlastného imania materskej spoločnosti sa upraví (znížený zisk a zvýšená strata) o sumu dividend deklarovaných v rámci obdobia pre každú triedu akcií a o zmluvnú sumu dividend (alebo úroku z participačných dlhopisov), ktorá musí byť zaplatená v období (napríklad ide o nezaplatené kumulatívne dividendy).

| (b) | zvyšný zisk alebo strata je alokovaná bežným akciám a zúčastneným podielovým nástrojom do rozsahu, v akom sa každý nástroj podieľa na zisku tak, ako keby všetok zisk alebo strata za obdobie boli rozdelené. Celkový zisk alebo strata alokovaná každej triede majetkového nástroja sa stanoví spočítaním sumy alokovanej dividendám a sumy alokovanej funkcii participácie. |
| --- | --- |

(b)

zvyšný zisk alebo strata je alokovaná bežným akciám a zúčastneným podielovým nástrojom do rozsahu, v akom sa každý nástroj podieľa na zisku tak, ako keby všetok zisk alebo strata za obdobie boli rozdelené. Celkový zisk alebo strata alokovaná každej triede majetkového nástroja sa stanoví spočítaním sumy alokovanej dividendám a sumy alokovanej funkcii participácie.

| (c) | celková suma zisku alebo straty alokovanej každej triede majetkového nástroja sa delí počtom nesplatených nástrojov, ktorým sú alokované zisky za účelom určenia zisku na akciu týkajúce sa nástroja. |
| --- | --- |

(c)

celková suma zisku alebo straty alokovanej každej triede majetkového nástroja sa delí počtom nesplatených nástrojov, ktorým sú alokované zisky za účelom určenia zisku na akciu týkajúce sa nástroja.

Za účelom výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu sa všetky predpokladane emitované bežné akcie zarátajú do nesplatených bežných akcií.

Čiastočne splatené akcie

| A15. | Ak dôjde k emisii bežných akcií, avšak tieto nie sú úplne splatené, pri výpočte základného zisku na akciu sa považujú za zlomok bežnej akcie do takého rozsahu, v akom by mali nárok na participáciu na dividendách počas obdobia vo vzťahu k splatenej bežnej akcii. |
| --- | --- |

A15.

Ak dôjde k emisii bežných akcií, avšak tieto nie sú úplne splatené, pri výpočte základného zisku na akciu sa považujú za zlomok bežnej akcie do takého rozsahu, v akom by mali nárok na participáciu na dividendách počas obdobia vo vzťahu k splatenej bežnej akcii.

| A16. | Ak čiastočne splatené akcie nemajú nárok na participáciu na dividendách v období, považujú sa pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu za ekvivalent opcií alebo warantov. Nesplatený zostatok sa považuje za výnosy použité na nákup bežných akcií. Počet akcií zahrnutých do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu predstavuje rozdiel medzi počtom upísaných akcií a počtom akcií, o ktorých sa predpokladá, že dôjde k ich nákupu. |
| --- | --- |

A16.

Ak čiastočne splatené akcie nemajú nárok na participáciu na dividendách v období, považujú sa pri výpočte rozriedeného zisku na jednu akciu za ekvivalent opcií alebo warantov. Nesplatený zostatok sa považuje za výnosy použité na nákup bežných akcií. Počet akcií zahrnutých do výpočtu rozriedeného zisku na jednu akciu predstavuje rozdiel medzi počtom upísaných akcií a počtom akcií, o ktorých sa predpokladá, že dôjde k ich nákupu.

---

(1)  V tomto návode sú peňažné sumy denominované v „menových jednotkách“ (CU).

PRÍLOHA B

Zmeny existujúcich dokumentov

Zmeny v tejto prílohe sa vzťahujú na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na skoršie obdobie, vzťahujú sa tieto zmeny na toto skoršie obdobie.

| B1. | V rámci štandardov medzinárodného finančného vykazovania spolu s medzinárodnými účtovnými štandardmi a interpretáciami uplatňovanými od decembra 2003 sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 33 Zisk Na Akciu zmenili na IAS 33 Zisk na akciu. |
| --- | --- |

B1.

V rámci štandardov medzinárodného finančného vykazovania spolu s medzinárodnými účtovnými štandardmi a interpretáciami uplatňovanými od decembra 2003 sa odkazy na aktuálnu verziu IAS 33 Zisk Na Akciu zmenili na IAS 33 Zisk na akciu.

MEDZINÁRODNÝ ÚČTOVNÝ ŠTANDARD IAS 40

Investície v nehnuteľnostiach

OBSAH

Cieľ

Rozsah

Definície

Vykazovanie

Ocenenie pri vykázaní

Ocenenie po vykázaní

Účtovná metóda

Model oceňovania v reálnej hodnote

Neschopnosť spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu

Nákladový model

Prevody

Vyradenia

Zverejňovanie

Model oceňovania v reálnej hodnote a nákladový model

Model oceňovania v reálnej hodnote

Nákladový model

Prechodné ustanovenia

Model oceňovania v reálnej hodnote

Nákladový model

Dátum účinnosti

Stiahnutie IAS 40 (2000)

Tento revidovaný štandard nahrádza IAS 40 (2000) Investície v nehnuteľnostiach a platí pre ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie.

CIEĽ

| 1. | Cieľom tohto štandardu je stanoviť účtovné spracovanie investícií v nehnuteľnostiach a súvisiace požiadavky na zverejňovanie. |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto štandardu je stanoviť účtovné spracovanie investícií v nehnuteľnostiach a súvisiace požiadavky na zverejňovanie.

ROZSAH

| 2. | Tento štandard sa uplatňuje pri vykazovaní, oceňovaní a zverejňovaní investícií v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

2.

Tento štandard sa uplatňuje pri vykazovaní, oceňovaní a zverejňovaní investícií v nehnuteľnostiach.

| 3. | Okrem iného sa tento štandard uplatňuje pri oceňovaní investícií v nehnuteľnostiach držaných na základe finančného lízingu, ktoré sú účtované ako finančný lízing a pri oceňovaní investícií v nehnuteľnostiach poskytovaných nájomcovi na základe operatívneho lízingu v účtovnej závierke poskytovateľa lízingu. Tento štandard sa nezaoberá záležitosťami zahrnutými v IAS 17 Lízingy, vrátane:






  (a) | klasifikácie lízingov ako finančné lízingy alebo operatívne lízingy; |
| --- | --- | --- |

3.

Okrem iného sa tento štandard uplatňuje pri oceňovaní investícií v nehnuteľnostiach držaných na základe finančného lízingu, ktoré sú účtované ako finančný lízing a pri oceňovaní investícií v nehnuteľnostiach poskytovaných nájomcovi na základe operatívneho lízingu v účtovnej závierke poskytovateľa lízingu. Tento štandard sa nezaoberá záležitosťami zahrnutými v IAS 17 Lízingy, vrátane:

(a)

klasifikácie lízingov ako finančné lízingy alebo operatívne lízingy;

| (b) | vykazovania výnosov z lízingu získaných z investícií v nehnuteľnostiach (pozri tiež IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti); |
| --- | --- |

(b)

vykazovania výnosov z lízingu získaných z investícií v nehnuteľnostiach (pozri tiež IAS 18 Výnosy z bežnej činnosti);

| (c) | oceňovania podielov na nehnuteľnosti držanej na základe lízingu účtovaného ako operatívny lízing v účtovnej závierke; |
| --- | --- |

(c)

oceňovania podielov na nehnuteľnosti držanej na základe lízingu účtovaného ako operatívny lízing v účtovnej závierke;

| (d) | oceňovania investície poskytovateľa lízingu do finančného lízingu v jeho účtovnej závierke; |
| --- | --- |

(d)

oceňovania investície poskytovateľa lízingu do finančného lízingu v jeho účtovnej závierke;

| (e) | účtovania transakcií predaja a spätného lízingu;
  a |
| --- | --- |

(e)

účtovania transakcií predaja a spätného lízingu;

a

| (f) | zverejňovania finančného lízingu a operatívneho lízingu. |
| --- | --- |

(f)

zverejňovania finančného lízingu a operatívneho lízingu.

| 4. | Tento štandard sa nevzťahuje na:






  (a) | biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo);
  a |
| --- | --- | --- |

4.

Tento štandard sa nevzťahuje na:

(a)

biologický majetok súvisiaci s poľnohospodárskou činnosťou (pozri IAS 41 Poľnohospodárstvo);

a

| (b) | práva na nerastné bohatstvo a nerastné suroviny, akými sú napríklad ropa, zemný plyn a podobné neobnoviteľné zdroje. |
| --- | --- |

(b)

práva na nerastné bohatstvo a nerastné suroviny, akými sú napríklad ropa, zemný plyn a podobné neobnoviteľné zdroje.

DEFINÍCIE

| 5. | Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v nasledujúcich významoch:



  Účtovná hodnota je suma, v ktorej sa majetok vykazuje v súvahe.


  Náklad je suma zaplatených peňazí alebo peňažných ekvivalentov alebo reálna hodnota inej odmeny vynaloženej za účelom nadobudnutia majetku v čase jeho akvizície alebo zhotovenia.


  Reálna hodnota je suma, za ktorú je možné vymeniť majetok v nezávislej transakcii medzi informovanými súhlasiacimi stranami.


  Investície v nehnuteľnostiach sú nehnuteľnosť (pozemok alebo budova – alebo časť budovy – alebo oboje) držaná (vlastníkom alebo nájomcom na základe finančného lízingu) za účelom získania nájomného alebo kapitálového zhodnotenia alebo oboch a nie na nasledujúce účely:









  (a) | používanie vo výrobe alebo na dodávku tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely;



  alebo |
| --- | --- | --- |

5.

Nasledujúce výrazy sa v tomto štandarde používajú v nasledujúcich významoch:

(a)

používanie vo výrobe alebo na dodávku tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely;

| (b) | predaj v bežnom chode podnikania. |
| --- | --- |

(b)

predaj v bežnom chode podnikania.

| 6. | Podiel na nehnuteľnosti držaný nájomcom v rámci operatívneho lízingu sa môže klasifikovať a účtovať ako investície v nehnuteľnostiach výlučne vtedy, ak by inak nehnuteľnosť spĺňala definíciu investícií v nehnuteľnostiach a vo vzťahu k vykazovanému majetku nájomca používa model reálnej hodnoty uvedený v odsekoch 33–55. Túto klasifikačnú alternatívu možno použiť vo vzťahu k jednotlivým nehnuteľnostiam („property-by-property“). Ak je však takáto klasifikačná alternatíva zvolená vo vzťahu k jednému takémuto podielu na nehnuteľnosti v rámci operatívneho lízingu, všetky nehnuteľnosti klasifikované ako investície v nehnuteľnostiach sa musia účtovať použitím modelu reálnej hodnoty. Ak je zvolená táto klasifikačná alternatíva, každý takto klasifikovaný podiel je zahrnutý do zverejňovania vyžadovaného odsekmi 74–78. |
| --- | --- |

6.

Podiel na nehnuteľnosti držaný nájomcom v rámci operatívneho lízingu sa môže klasifikovať a účtovať ako investície v nehnuteľnostiach výlučne vtedy, ak by inak nehnuteľnosť spĺňala definíciu investícií v nehnuteľnostiach a vo vzťahu k vykazovanému majetku nájomca používa model reálnej hodnoty uvedený v odsekoch 33–55. Túto klasifikačnú alternatívu možno použiť vo vzťahu k jednotlivým nehnuteľnostiam („property-by-property“). Ak je však takáto klasifikačná alternatíva zvolená vo vzťahu k jednému takémuto podielu na nehnuteľnosti v rámci operatívneho lízingu, všetky nehnuteľnosti klasifikované ako investície v nehnuteľnostiach sa musia účtovať použitím modelu reálnej hodnoty. Ak je zvolená táto klasifikačná alternatíva, každý takto klasifikovaný podiel je zahrnutý do zverejňovania vyžadovaného odsekmi 74–78.

| 7. | Investície v nehnuteľnostiach sú držané za účelom získania nájomného alebo kapitálového zhodnotenia alebo oboch. Preto investície v nehnuteľnostiach vytvárajú peňažné toky značne nezávisle od ostatného majetku vlastneného jednotkou. Toto odlišuje investície v nehnuteľnostiach od nehnuteľnosti používanej vlastníkom. Výroba alebo dodávka tovarov alebo služieb (alebo používanie nehnuteľnosti na administratívne účely) vytvára peňažné toky, ktoré sú priraditeľné nielen nehnuteľnosti, ale tiež ostatnému majetku používanému vo výrobe alebo v procese dodávky. IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa uplatňuje na nehnuteľnosť používanú vlastníkom. |
| --- | --- |

7.

Investície v nehnuteľnostiach sú držané za účelom získania nájomného alebo kapitálového zhodnotenia alebo oboch. Preto investície v nehnuteľnostiach vytvárajú peňažné toky značne nezávisle od ostatného majetku vlastneného jednotkou. Toto odlišuje investície v nehnuteľnostiach od nehnuteľnosti používanej vlastníkom. Výroba alebo dodávka tovarov alebo služieb (alebo používanie nehnuteľnosti na administratívne účely) vytvára peňažné toky, ktoré sú priraditeľné nielen nehnuteľnosti, ale tiež ostatnému majetku používanému vo výrobe alebo v procese dodávky. IAS 16 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa uplatňuje na nehnuteľnosť používanú vlastníkom.

| 8. | Príkladmi investícií v nehnuteľnostiach sú:






  (a) | pozemok držaný na dlhodobé kapitálové zhodnotenie a nie na krátkodobý predaj v bežnom chode podnikania. |
| --- | --- | --- |

8.

Príkladmi investícií v nehnuteľnostiach sú:

(a)

pozemok držaný na dlhodobé kapitálové zhodnotenie a nie na krátkodobý predaj v bežnom chode podnikania.

| (b) | pozemok držaný na momentálne neurčené budúce používanie. (Ak jednotka neurčila, či sa pozemok použije ako nehnuteľnosť používaná vlastníkom alebo na krátkodobý predaj v bežnom chode podnikania, je pozemok považovaný za držaný na kapitálové zhodnotenie). |
| --- | --- |

(b)

pozemok držaný na momentálne neurčené budúce používanie. (Ak jednotka neurčila, či sa pozemok použije ako nehnuteľnosť používaná vlastníkom alebo na krátkodobý predaj v bežnom chode podnikania, je pozemok považovaný za držaný na kapitálové zhodnotenie).

| (c) | budova vlastnená jednotkou (alebo držaná jednotkou na základe finančného lízingu) a prenajímaná na základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov. |
| --- | --- |

(c)

budova vlastnená jednotkou (alebo držaná jednotkou na základe finančného lízingu) a prenajímaná na základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov.

| (d) | budova, ktorá je nevyužitá, ale je držaná z dôvodu prenajímania na základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov. |
| --- | --- |

(d)

budova, ktorá je nevyužitá, ale je držaná z dôvodu prenajímania na základe jedného alebo viacerých operatívnych lízingov.

| 9. | Nasledujú príklady položiek, ktoré nie sú investíciami v nehnuteľnostiach a preto nepatria do rozsahu tohto štandardu:






  (a) | nehnuteľnosť držaná na predaj v bežnom chode podnikania alebo v procese zhotovovania alebo vývoja za účelom takéhoto predaja (pozri IAS 2 Zásoby), napríklad nehnuteľnosť nadobudnutá výlučne s úmyslom následného vyradenia v blízkej budúcnosti alebo za účelom vývoja a ďalšieho predaja. |
| --- | --- | --- |

9.

Nasledujú príklady položiek, ktoré nie sú investíciami v nehnuteľnostiach a preto nepatria do rozsahu tohto štandardu:

(a)

nehnuteľnosť držaná na predaj v bežnom chode podnikania alebo v procese zhotovovania alebo vývoja za účelom takéhoto predaja (pozri IAS 2 Zásoby), napríklad nehnuteľnosť nadobudnutá výlučne s úmyslom následného vyradenia v blízkej budúcnosti alebo za účelom vývoja a ďalšieho predaja.

| (b) | nehnuteľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo vyvíja v mene tretích osôb (pozri IAS 11 Zákazková výroba). |
| --- | --- |

(b)

nehnuteľnosť, ktorá sa zhotovuje alebo vyvíja v mene tretích osôb (pozri IAS 11 Zákazková výroba).

| (c) | nehnuteľnosť používaná vlastníkom (pozri IAS 16), vrátane (okrem iných vecí) nehnuteľnosti držanej za účelom budúceho používania ako nehnuteľnosti používanej vlastníkom, nehnuteľnosti držanej za účelom budúceho vývoja a následného používania ako nehnuteľnosti používanej vlastníkom, nehnuteľnosti používanej zamestnancami (nezávisle od toho, či zamestnanci platia nájomné v trhových sadzbách) a nehnuteľnosti používanej vlastníkom, u ktorej sa očakáva vyradenie. |
| --- | --- |

(c)

nehnuteľnosť používaná vlastníkom (pozri IAS 16), vrátane (okrem iných vecí) nehnuteľnosti držanej za účelom budúceho používania ako nehnuteľnosti používanej vlastníkom, nehnuteľnosti držanej za účelom budúceho vývoja a následného používania ako nehnuteľnosti používanej vlastníkom, nehnuteľnosti používanej zamestnancami (nezávisle od toho, či zamestnanci platia nájomné v trhových sadzbách) a nehnuteľnosti používanej vlastníkom, u ktorej sa očakáva vyradenie.

| (d) | nehnuteľnosť, ktorá je zhotovovaná alebo vyvíjaná za účelom budúceho používania ako investícií v nehnuteľnostiach. IAS 16 sa vzťahuje na tento druh nehnuteľností dovtedy, kým sa zhotovovanie alebo vývoj neukončí, pričom od tohto času sa nehnuteľnosť stáva investíciami v nehnuteľnostiach a uplatňuje sa tento štandard. Tento štandard sa však vzťahuje na existujúce investície v nehnuteľnostiach, ktoré sa opätovne vyvíjajú za účelom pokračujúceho budúceho používania ako investícií v nehnuteľnostiach (pozri odsek 58). |
| --- | --- |

(d)

nehnuteľnosť, ktorá je zhotovovaná alebo vyvíjaná za účelom budúceho používania ako investícií v nehnuteľnostiach. IAS 16 sa vzťahuje na tento druh nehnuteľností dovtedy, kým sa zhotovovanie alebo vývoj neukončí, pričom od tohto času sa nehnuteľnosť stáva investíciami v nehnuteľnostiach a uplatňuje sa tento štandard. Tento štandard sa však vzťahuje na existujúce investície v nehnuteľnostiach, ktoré sa opätovne vyvíjajú za účelom pokračujúceho budúceho používania ako investícií v nehnuteľnostiach (pozri odsek 58).

| (e) | nehnuteľnosť, ktorá je v rámci finančného lízingu prenajímaná inej jednotke. |
| --- | --- |

(e)

nehnuteľnosť, ktorá je v rámci finančného lízingu prenajímaná inej jednotke.

| 10. | Niektoré nehnuteľnosti zahŕňajú časť, ktorá je držaná za účelom získania nájomného alebo kapitálového zhodnotenia a inú časť, ktorá je držaná za účelom používania vo výrobe alebo na dodávky tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely. Ak by bolo možné tieto časti samostatne predať (alebo samostatne prenajať na základe finančného lízingu), jednotka účtuje tieto časti samostatne. Ak by nebolo možné tieto časti samostatne predať, nehnuteľnosť je investíciami v nehnuteľnostiach len v prípade, ak je nevýznamná časť držaná na používanie vo výrobe alebo na dodávku tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely. |
| --- | --- |

10.

Niektoré nehnuteľnosti zahŕňajú časť, ktorá je držaná za účelom získania nájomného alebo kapitálového zhodnotenia a inú časť, ktorá je držaná za účelom používania vo výrobe alebo na dodávky tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely. Ak by bolo možné tieto časti samostatne predať (alebo samostatne prenajať na základe finančného lízingu), jednotka účtuje tieto časti samostatne. Ak by nebolo možné tieto časti samostatne predať, nehnuteľnosť je investíciami v nehnuteľnostiach len v prípade, ak je nevýznamná časť držaná na používanie vo výrobe alebo na dodávku tovarov alebo služieb alebo na administratívne účely.

| 11. | V niektorých prípadoch poskytuje jednotka pre používateľov nehnuteľnosti vedľajšie služby. Jednotka považuje takúto nehnuteľnosť za investície v nehnuteľnostiach, ak sú služby relatívne nevýznamnou súčasťou zariadenia ako celku. Ako príklad môže slúžiť situácia, kedy vlastník kancelárskej budovy poskytuje bezpečnostné a údržbárske služby nájomcom, ktorí budovu používajú. |
| --- | --- |

11.

V niektorých prípadoch poskytuje jednotka pre používateľov nehnuteľnosti vedľajšie služby. Jednotka považuje takúto nehnuteľnosť za investície v nehnuteľnostiach, ak sú služby relatívne nevýznamnou súčasťou zariadenia ako celku. Ako príklad môže slúžiť situácia, kedy vlastník kancelárskej budovy poskytuje bezpečnostné a údržbárske služby nájomcom, ktorí budovu používajú.

| 12. | V iných prípadoch sa poskytované služby považujú za významné. Napríklad ak jednotka vlastní a riadi hotel, služby poskytované hosťom sú významnou súčasťou zariadenia ako celku. Preto sa vlastníkom riadený hotel považuje za nehnuteľnosť používanú vlastníkom a nie za investície v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

12.

V iných prípadoch sa poskytované služby považujú za významné. Napríklad ak jednotka vlastní a riadi hotel, služby poskytované hosťom sú významnou súčasťou zariadenia ako celku. Preto sa vlastníkom riadený hotel považuje za nehnuteľnosť používanú vlastníkom a nie za investície v nehnuteľnostiach.

| 13. | Môže byť obtiažne určiť, či sú vedľajšie služby také významné, že sa nehnuteľnosť nekvalifikuje ako investície v nehnuteľnostiach. Napríklad vlastník hotela niekedy prenesie určité zodpovednosti na tretie osoby na základe manažérskej zmluvy. Podmienky takýchto manažérskych zmlúv bývajú rozličné. Na jednej strane môže pozícia vlastníka zodpovedať vo svojej podstate pozícii pasívneho investora. Na druhej strane môže vlastník disponovať určitými externými každodennými funkciami a súčasne si ponechať významnú mieru rizika v zmene peňažných tokov vytváraných aktivitami hotela. |
| --- | --- |

13.

Môže byť obtiažne určiť, či sú vedľajšie služby také významné, že sa nehnuteľnosť nekvalifikuje ako investície v nehnuteľnostiach. Napríklad vlastník hotela niekedy prenesie určité zodpovednosti na tretie osoby na základe manažérskej zmluvy. Podmienky takýchto manažérskych zmlúv bývajú rozličné. Na jednej strane môže pozícia vlastníka zodpovedať vo svojej podstate pozícii pasívneho investora. Na druhej strane môže vlastník disponovať určitými externými každodennými funkciami a súčasne si ponechať významnú mieru rizika v zmene peňažných tokov vytváraných aktivitami hotela.

| 14. | Stanovenie toho, či majetok spĺňa podmienky pre jeho zaradenie do kategórie investícií v nehnuteľnostiach sa musí podrobiť dôkladnému zváženiu. Jednotka si vytvára kritéria tak, aby mohla vykonať toto zváženie konzistentne v súlade s definíciou investícií v nehnuteľnostiach a so súvisiacim návodom v odsekoch 7–13. Odsek 75(c) vyžaduje, aby v prípade obtiažnej klasifikácie jednotka tieto kritériá zverejnila. |
| --- | --- |

14.

Stanovenie toho, či majetok spĺňa podmienky pre jeho zaradenie do kategórie investícií v nehnuteľnostiach sa musí podrobiť dôkladnému zváženiu. Jednotka si vytvára kritéria tak, aby mohla vykonať toto zváženie konzistentne v súlade s definíciou investícií v nehnuteľnostiach a so súvisiacim návodom v odsekoch 7–13. Odsek 75(c) vyžaduje, aby v prípade obtiažnej klasifikácie jednotka tieto kritériá zverejnila.

| 15. | V niektorých prípadoch jednotka vlastní nehnuteľnosť, ktorú prenajíma, alebo ktorú používa jej materská spoločnosť alebo iná dcérska spoločnosť. Takáto nehnuteľnosť nespĺňa podmienky investícií v nehnuteľnostiach v konsolidovanej účtovnej závierke, pretože ide o nehnuteľnosť používanú vlastníkom z pohľadu skupiny ako celku. Z pohľadu jednotky vlastniacej nehnuteľnosť je však nehnuteľnosť investíciami v nehnuteľnostiach v prípade, ak spĺňa definíciu v odseku 5. Preto poskytovateľ lízingu vo svojej individuálnej účtovnej závierke považuje nehnuteľnosť za investície v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

15.

V niektorých prípadoch jednotka vlastní nehnuteľnosť, ktorú prenajíma, alebo ktorú používa jej materská spoločnosť alebo iná dcérska spoločnosť. Takáto nehnuteľnosť nespĺňa podmienky investícií v nehnuteľnostiach v konsolidovanej účtovnej závierke, pretože ide o nehnuteľnosť používanú vlastníkom z pohľadu skupiny ako celku. Z pohľadu jednotky vlastniacej nehnuteľnosť je však nehnuteľnosť investíciami v nehnuteľnostiach v prípade, ak spĺňa definíciu v odseku 5. Preto poskytovateľ lízingu vo svojej individuálnej účtovnej závierke považuje nehnuteľnosť za investície v nehnuteľnostiach.

VYKAZOVANIE

| 16. | Investície v nehnuteľnostiach sú vykazované ako majetok výlučne vtedy, ak:










  (a) | je pravdepodobné, že budúce ekonomické úžitky, ktoré sú spojené s investíciami v nehnuteľnostiach budú plynúť do jednotky;



  a |
| --- | --- | --- |

16.

Investície v nehnuteľnostiach sú vykazované ako majetok výlučne vtedy, ak:

(a)

je pravdepodobné, že budúce ekonomické úžitky, ktoré sú spojené s investíciami v nehnuteľnostiach budú plynúť do jednotky;

| (b) | náklady investícií v nehnuteľnostiach možno spoľahlivo oceniť. |
| --- | --- |

(b)

náklady investícií v nehnuteľnostiach možno spoľahlivo oceniť.

| 17. | Jednotka v súlade s uvedenou zásadou vykazovania zhodnotí všetky náklady na investície v nehnuteľnostiach v čase ich vzniku. Takéto náklady zahŕňajú náklady, ktoré prvotne vznikli za účelom nadobudnutia investícií v nehnuteľnostiach a náklady, ktoré vznikli následne v súvislosti s pripočítaním, výmenou časti alebo údržbou nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

17.

Jednotka v súlade s uvedenou zásadou vykazovania zhodnotí všetky náklady na investície v nehnuteľnostiach v čase ich vzniku. Takéto náklady zahŕňajú náklady, ktoré prvotne vznikli za účelom nadobudnutia investícií v nehnuteľnostiach a náklady, ktoré vznikli následne v súvislosti s pripočítaním, výmenou časti alebo údržbou nehnuteľnosti.

| 18. | V súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 16 jednotka nevykazuje v rámci účtovnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach náklady súvisiace s každodennou údržbou nehnuteľnosti. Namiesto toho sú takéto náklady vykazované v zisku alebo strate v čase ich vzniku. Náklady na každodennú údržbu sú najmä náklady na pracovnú silu a spotrebný materiál a môžu tiež zahŕňať náklady na menšie časti. Účel týchto výdavkov sa často uvádza ako „opravy a údržba“ nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

18.

V súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 16 jednotka nevykazuje v rámci účtovnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach náklady súvisiace s každodennou údržbou nehnuteľnosti. Namiesto toho sú takéto náklady vykazované v zisku alebo strate v čase ich vzniku. Náklady na každodennú údržbu sú najmä náklady na pracovnú silu a spotrebný materiál a môžu tiež zahŕňať náklady na menšie časti. Účel týchto výdavkov sa často uvádza ako „opravy a údržba“ nehnuteľnosti.

| 19. | K nadobudnutiu častí investícií v nehnuteľnostiach mohlo dôjsť prostredníctvom náhrady. Napríklad interiérové steny môžu byť náhradou pôvodných stien. V súlade so zásadou vykazovania jednotka v účtovnej hodnote investícií v nehnuteľnostiach vykazuje náklady na náhradu časti existujúcich investícií v nehnuteľnostiach v čase ich vzniku v prípade, ak sú splnené kritériá vykazovania. K ukončeniu vykazovania účtovnej hodnoty nahradených častí dôjde v súlade s ustanoveniami o ukončení vykazovania uvedenými v tomto štandarde. |
| --- | --- |

19.

K nadobudnutiu častí investícií v nehnuteľnostiach mohlo dôjsť prostredníctvom náhrady. Napríklad interiérové steny môžu byť náhradou pôvodných stien. V súlade so zásadou vykazovania jednotka v účtovnej hodnote investícií v nehnuteľnostiach vykazuje náklady na náhradu časti existujúcich investícií v nehnuteľnostiach v čase ich vzniku v prípade, ak sú splnené kritériá vykazovania. K ukončeniu vykazovania účtovnej hodnoty nahradených častí dôjde v súlade s ustanoveniami o ukončení vykazovania uvedenými v tomto štandarde.

OCENENIE PRI VYKÁZANÍ

| 20. | Investície v nehnuteľnostiach sú prvotne oceňované v ich obstarávacej cene. Transakčné náklady sú zahrnuté do prvotného ocenenia. |
| --- | --- |

20.

Investície v nehnuteľnostiach sú prvotne oceňované v ich obstarávacej cene. Transakčné náklady sú zahrnuté do prvotného ocenenia.

| 21. | Náklady nakúpených investícií v nehnute ľnostiachobsahujú ich nákupnú cenu a ostatné priamo priraditeľné výdavky. Priamo priraditeľné výdavky zahŕňajú, napríklad, profesijné poplatky za právne služby, dane z prevodu nehnuteľností a iné transakčné náklady. |
| --- | --- |

21.

Náklady nakúpených investícií v nehnute ľnostiachobsahujú ich nákupnú cenu a ostatné priamo priraditeľné výdavky. Priamo priraditeľné výdavky zahŕňajú, napríklad, profesijné poplatky za právne služby, dane z prevodu nehnuteľností a iné transakčné náklady.

| 22. | Obstarávacia cena investícií v nehnuteľnostiach zhotovených vlastnou činnosťou sú ich náklady k dátumu ukončenia zhotovenia alebo vývoja. Do tohto dátumu jednotka uplatňuje IAS 16. K takémuto dátumu sa nehnuteľnosť stáva investíciami v nehnuteľnostiach a súčasne sa začne uplatňovať tento štandard (pozri odseky 57(e) a 65). |
| --- | --- |

22.

Obstarávacia cena investícií v nehnuteľnostiach zhotovených vlastnou činnosťou sú ich náklady k dátumu ukončenia zhotovenia alebo vývoja. Do tohto dátumu jednotka uplatňuje IAS 16. K takémuto dátumu sa nehnuteľnosť stáva investíciami v nehnuteľnostiach a súčasne sa začne uplatňovať tento štandard (pozri odseky 57(e) a 65).

| 23. | Obstarávacia cena investícií v nehnuteľnostiach sa nezvyšuje:






  (a) | zriaďovacími nákladmi (s výnimkou situácie, ak sú takéto náklady nevyhnutné z hľadiska prevodu nehnuteľnosti do prevádzkového stavu v súlade so zámermi manažmentu), |
| --- | --- | --- |

23.

Obstarávacia cena investícií v nehnuteľnostiach sa nezvyšuje:

(a)

zriaďovacími nákladmi (s výnimkou situácie, ak sú takéto náklady nevyhnutné z hľadiska prevodu nehnuteľnosti do prevádzkového stavu v súlade so zámermi manažmentu),

| (b) | prevádzkovými stratami, ku vzniku ktorých došlo predtým, než investície v nehnuteľnostiach dosiahnu plánovanú úroveň použitia,
  alebo |
| --- | --- |

(b)

prevádzkovými stratami, ku vzniku ktorých došlo predtým, než investície v nehnuteľnostiach dosiahnu plánovanú úroveň použitia,

alebo

| (c) | neprirodzenými množstvami odpadového materiálu, práce alebo iných zdrojov, k výskytu ktorých došlo pri zhotovovaní alebo vývoji nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

(c)

neprirodzenými množstvami odpadového materiálu, práce alebo iných zdrojov, k výskytu ktorých došlo pri zhotovovaní alebo vývoji nehnuteľnosti.

| 24. | Ak je platba za investície v nehnuteľnostiach odložená, ich obstarávacia cena je ekvivalentom ceny v hotovosti. Rozdiel medzi touto sumou a celkovými platbami sa vykazuje ako úrokový náklad počas obdobia úveru. |
| --- | --- |

24.

Ak je platba za investície v nehnuteľnostiach odložená, ich obstarávacia cena je ekvivalentom ceny v hotovosti. Rozdiel medzi touto sumou a celkovými platbami sa vykazuje ako úrokový náklad počas obdobia úveru.

| 25. | Prvotné náklady podielu na nehnuteľnosti v držbe v rámci lízingu a klasifikovaného ako investície v nehnuteľnostiach budú tie, ktoré sú predpísané v rámci finančného lízingu v odseku 20 IAS 17, t. j. majetok sa bude vykazovať v nižšej hodnote spomedzi reálnej hodnoty nehnuteľnosti a súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok. Ekvivalentná suma sa bude vykazovať v súlade s uvedeným odsekom ako záväzok. |
| --- | --- |

25.

Prvotné náklady podielu na nehnuteľnosti v držbe v rámci lízingu a klasifikovaného ako investície v nehnuteľnostiach budú tie, ktoré sú predpísané v rámci finančného lízingu v odseku 20 IAS 17, t. j. majetok sa bude vykazovať v nižšej hodnote spomedzi reálnej hodnoty nehnuteľnosti a súčasnej hodnoty minimálnych lízingových splátok. Ekvivalentná suma sa bude vykazovať v súlade s uvedeným odsekom ako záväzok.

| 26. | Všetky prémie zaplatené za lízing sa pre tieto účely budú považovať za súčasť minimálnych lízingových splátok, a preto sa zahrnú do nákladov na majetok, avšak do záväzku sa nezahrnú. Ak sa podiel na nehnuteľnosti v rámci lízingu klasifikuje ako investície v nehnuteľnostiach, položkou, ktorá sa účtuje v reálnej hodnote, je tento podiel a nie súvisiaca nehnuteľnosť. Návod na stanovenie reálnej hodnoty podielu na nehnuteľnosti je pre model reálnej hodnoty uvedený v odsekoch 33–52. Tento návod je dôležitý tiež z hľadiska stanovenia reálnej hodnoty v prípade, ak sa reálna hodnota používa ako náklad pre účely prvotného vykázania. |
| --- | --- |

26.

Všetky prémie zaplatené za lízing sa pre tieto účely budú považovať za súčasť minimálnych lízingových splátok, a preto sa zahrnú do nákladov na majetok, avšak do záväzku sa nezahrnú. Ak sa podiel na nehnuteľnosti v rámci lízingu klasifikuje ako investície v nehnuteľnostiach, položkou, ktorá sa účtuje v reálnej hodnote, je tento podiel a nie súvisiaca nehnuteľnosť. Návod na stanovenie reálnej hodnoty podielu na nehnuteľnosti je pre model reálnej hodnoty uvedený v odsekoch 33–52. Tento návod je dôležitý tiež z hľadiska stanovenia reálnej hodnoty v prípade, ak sa reálna hodnota používa ako náklad pre účely prvotného vykázania.

| 27. | Jednu alebo viacero investícií v nehnuteľnostiach možno získať výmenou za nepeňažný majetok alebo majetky alebo za kombináciu peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca diskusia sa týka výmeny jedného nepeňažného majetku za iný, avšak platí aj pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takýchto investícií v nehnuteľnostiach sa oceňuje v reálnej hodnote s výnimkou situácie, ak (a) výmenná transakcia postráda komerčnú podstatu, alebo (b) reálnu hodnotu ako získaného tak poskytnutého majetku nemožno spoľahlivo oceniť. Získaný majetok sa oceňuje týmto spôsobom v prípade, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaný majetok neoceňuje v reálnej hodnote, jeho náklady sú oceňované v účtovnej hodnote poskytnutého majetku. |
| --- | --- |

27.

Jednu alebo viacero investícií v nehnuteľnostiach možno získať výmenou za nepeňažný majetok alebo majetky alebo za kombináciu peňažného a nepeňažného majetku. Nasledujúca diskusia sa týka výmeny jedného nepeňažného majetku za iný, avšak platí aj pre všetky výmeny uvedené v predchádzajúcej vete. Obstarávacia cena takýchto investícií v nehnuteľnostiach sa oceňuje v reálnej hodnote s výnimkou situácie, ak (a) výmenná transakcia postráda komerčnú podstatu, alebo (b) reálnu hodnotu ako získaného tak poskytnutého majetku nemožno spoľahlivo oceniť. Získaný majetok sa oceňuje týmto spôsobom v prípade, ak jednotka nemôže okamžite ukončiť vykazovanie poskytnutého majetku. Ak sa získaný majetok neoceňuje v reálnej hodnote, jeho náklady sú oceňované v účtovnej hodnote poskytnutého majetku.

| 28. | Jednotka stanoví, či výmenná transakcia má komerčnú podstatu posúdením rozsahu, do akého sa v dôsledku transakcie očakáva výskyt zmien budúcich peňažných tokov. Výmenná transakcia má komerčnú podstatu ak:






  (a) | sa konfigurácia (riziko, načasovanie a suma) peňažných tokov zo získaného majetku odlišuje od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku;
  alebo |
| --- | --- | --- |

28.

Jednotka stanoví, či výmenná transakcia má komerčnú podstatu posúdením rozsahu, do akého sa v dôsledku transakcie očakáva výskyt zmien budúcich peňažných tokov. Výmenná transakcia má komerčnú podstatu ak:

(a)

sa konfigurácia (riziko, načasovanie a suma) peňažných tokov zo získaného majetku odlišuje od konfigurácie peňažných tokov prevedeného majetku;

alebo

| (b) | v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty jednotky časti aktivít jednotky ovplyvnených výmenou;
  a |
| --- | --- |

(b)

v dôsledku výmeny dôjde k zmene špecifickej hodnoty jednotky časti aktivít jednotky ovplyvnených výmenou;

a

| (c) | rozdiel v bodoch (a) alebo (b) je vzhľadom na reálnu hodnotu vymeneného majetku významný. |
| --- | --- |

(c)

rozdiel v bodoch (a) alebo (b) je vzhľadom na reálnu hodnotu vymeneného majetku významný.

Za účelom stanovenia toho, či má výmenná transakcia komerčnú podstatu, bude špecifická hodnota jednotky časti aktivít jednotky ovplyvnených transakciou odrážať peňažné toky po zdanení. Výsledok týchto analýz môže byť natoľko jednoznačný, že jednotka nebude musieť vykonať detailné výpočty.

| 29. | Reálna hodnota majetku, vzhľadom na ktorý neexistujú porovnateľné trhové transakcie, sa dá spoľahlivo oceniť, ak (a) variabilita v rozsahu vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tento majetok, alebo (b) ak pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahu môžu byť spoľahlivo ohodnotené a používané pri odhadovaní reálnej hodnoty. Ak je jednotka schopná spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu prijatého alebo poskytnutého majetku, je na ocenenie nákladov použitá reálna hodnota poskytnutého majetku s výnimkou prípadu, ak je reálna hodnota prijatého majetku jednoznačnejšia. |
| --- | --- |

29.

Reálna hodnota majetku, vzhľadom na ktorý neexistujú porovnateľné trhové transakcie, sa dá spoľahlivo oceniť, ak (a) variabilita v rozsahu vhodných odhadov reálnej hodnoty nie je významnou pre tento majetok, alebo (b) ak pravdepodobnosti rôznych odhadov v rámci rozsahu môžu byť spoľahlivo ohodnotené a používané pri odhadovaní reálnej hodnoty. Ak je jednotka schopná spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu prijatého alebo poskytnutého majetku, je na ocenenie nákladov použitá reálna hodnota poskytnutého majetku s výnimkou prípadu, ak je reálna hodnota prijatého majetku jednoznačnejšia.

OCENENIE PO VYKÁZANÍ

Účtovná metóda

| 30. | S prihliadnutím na výnimku uvedenú v odseku 34 si jednotka zvolí ako svoju účtovnú metódu buď model reálnej hodnoty uvedený v rámci odsekov 33–55 alebo nákladový model uvedený v odseku 56 a túto politiku uplatní na všetky svoje investície v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

30.

S prihliadnutím na výnimku uvedenú v odseku 34 si jednotka zvolí ako svoju účtovnú metódu buď model reálnej hodnoty uvedený v rámci odsekov 33–55 alebo nákladový model uvedený v odseku 56 a túto politiku uplatní na všetky svoje investície v nehnuteľnostiach.

| 31. | IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby uvádza, že dobrovoľnú zmenu v účtovnej metóde možno vykonať len v prípade, ak takáto zmena v rámci účtovnej závierky jednotky vyústi do vhodnejšej formy prezentácie transakcií, iných udalostí alebo podmienok. Je veľmi nepravdepodobné, že zmena z modelu oceňovania v reálnej hodnote na nákladový model bude viesť k vhodnejšej prezentácii. |
| --- | --- |

31.

IAS 8 Účtovné zásady, zmeny v účtovných odhadoch a chyby uvádza, že dobrovoľnú zmenu v účtovnej metóde možno vykonať len v prípade, ak takáto zmena v rámci účtovnej závierky jednotky vyústi do vhodnejšej formy prezentácie transakcií, iných udalostí alebo podmienok. Je veľmi nepravdepodobné, že zmena z modelu oceňovania v reálnej hodnote na nákladový model bude viesť k vhodnejšej prezentácii.

| 32. | Tento štandard vyžaduje, aby všetky jednotky určovali reálnu hodnotu investícií v nehnute ľnostiachza účelom buď oceňovania (ak jednotka používa model oceňovania v reálnej hodnote) alebo zverejňovania (ak používa nákladový model). Jednotke sa odporúča, ale nevyžaduje sa od nej, určovať reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach na základe hodnotenia nezávislým odhadcom, ktorý má uznávanú a relevantnú profesijnú kvalifikáciu a disponuje aktuálnymi skúsenosťami s lokalizáciou a kategorizáciou investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa oceňujú. |
| --- | --- |

32.

Tento štandard vyžaduje, aby všetky jednotky určovali reálnu hodnotu investícií v nehnute ľnostiachza účelom buď oceňovania (ak jednotka používa model oceňovania v reálnej hodnote) alebo zverejňovania (ak používa nákladový model). Jednotke sa odporúča, ale nevyžaduje sa od nej, určovať reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach na základe hodnotenia nezávislým odhadcom, ktorý má uznávanú a relevantnú profesijnú kvalifikáciu a disponuje aktuálnymi skúsenosťami s lokalizáciou a kategorizáciou investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa oceňujú.

Model oceňovania v reálnej hodnote

| 33. | Po prvotnom vykázaní by jednotka, ktorá si vyberie model oceňovania v reálnej hodnote, mala oceňovať všetky svoje investície v nehnuteľnostiach v ich reálnej hodnote okrem výnimočných prípadov opísaných v odseku 53. |
| --- | --- |

33.

Po prvotnom vykázaní by jednotka, ktorá si vyberie model oceňovania v reálnej hodnote, mala oceňovať všetky svoje investície v nehnuteľnostiach v ich reálnej hodnote okrem výnimočných prípadov opísaných v odseku 53.

| 34. | Ak sa v rámci operatívneho lízingu klasifikuje podiel nájomcu na nehnuteľnosti ako investície v nehnuteľnostiach v súlade s odsekom 6, stráca odsek 30 voliteľnosť a bude sa používať model reálnej hodnoty. |
| --- | --- |

34.

Ak sa v rámci operatívneho lízingu klasifikuje podiel nájomcu na nehnuteľnosti ako investície v nehnuteľnostiach v súlade s odsekom 6, stráca odsek 30 voliteľnosť a bude sa používať model reálnej hodnoty.

| 35. | Zisk alebo strata vznikajúce zo zmeny reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach sa bude vykazovať v zisku alebo strate za obdobie, v ktorom vznikne. |
| --- | --- |

35.

Zisk alebo strata vznikajúce zo zmeny reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach sa bude vykazovať v zisku alebo strate za obdobie, v ktorom vznikne.

| 36. | Reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach je cena, za ktorú by bolo možné nehnuteľnosť vymeniť medzi dvomi informovanými súhlasiacimi stranami v rámci nezávislej transakcie (pozri odsek 5). Reálna hodnota výslovne vylučuje odhadnutú inflačnú alebo deflačnú cenu za konkrétnych podmienok alebo okolností, akými sú napríklad atypické financovanie, dohody o predaji a spätnom lízingu, špeciálne odmeny alebo zľavy poskytované niekým, kto je spojený s predajom. |
| --- | --- |

36.

Reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach je cena, za ktorú by bolo možné nehnuteľnosť vymeniť medzi dvomi informovanými súhlasiacimi stranami v rámci nezávislej transakcie (pozri odsek 5). Reálna hodnota výslovne vylučuje odhadnutú inflačnú alebo deflačnú cenu za konkrétnych podmienok alebo okolností, akými sú napríklad atypické financovanie, dohody o predaji a spätnom lízingu, špeciálne odmeny alebo zľavy poskytované niekým, kto je spojený s predajom.

| 37. | Jednotka určuje reálnu hodnotu bez odpočítania transakčných nákladov, k vynaloženiu ktorých môže dôjsť pri predaji alebo inom vyradení. |
| --- | --- |

37.

Jednotka určuje reálnu hodnotu bez odpočítania transakčných nákladov, k vynaloženiu ktorých môže dôjsť pri predaji alebo inom vyradení.

| 38. | Reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach musí odrážať trhové podmienky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. |
| --- | --- |

38.

Reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach musí odrážať trhové podmienky k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha.

| 39. | Reálna hodnota je ku konkrétnemu dátumu časovo špecifická. Pretože sa trhové podmienky môžu meniť, v prípade sumy vykázanej ako reálna hodnota v inom čase, môže byť výsledná hodnota nesprávna alebo nenáležitá. Definícia reálnej hodnoty tiež predpokladá súčasnú výmenu a dokončenie zmluvy o predaji bez akejkoľvek zmeny ceny, ktorá by mohla byť uskutočnená v nezávislej transakcii medzi informovanými, súhlasiacimi stranami, ak výmena a dokončenie nenastanú súčasne. |
| --- | --- |

39.

Reálna hodnota je ku konkrétnemu dátumu časovo špecifická. Pretože sa trhové podmienky môžu meniť, v prípade sumy vykázanej ako reálna hodnota v inom čase, môže byť výsledná hodnota nesprávna alebo nenáležitá. Definícia reálnej hodnoty tiež predpokladá súčasnú výmenu a dokončenie zmluvy o predaji bez akejkoľvek zmeny ceny, ktorá by mohla byť uskutočnená v nezávislej transakcii medzi informovanými, súhlasiacimi stranami, ak výmena a dokončenie nenastanú súčasne.

| 40. | Reálna hodnota investícii v nehnuteľnostiach odráža, okrem iných vecí, výnos z nájomného z bežných lízingov a primerané a podporné predpoklady, ktoré predstavujú stanovisko informovaných, súhlasiacich strán o výnose z nájomného z budúcich lízingov vo svetle súčasných podmienok. Reálna hodnota, vychádzajúc z podobného základu, odráža tiež všetky peňažné toky (vrátane platieb nájomného a iných výstupných tokov), ktoré možno vzhľadom na nehnuteľnosť očakávať. Niektoré z týchto výstupných tokov sa odrážajú záväzkoch, zatiaľ čo iné sa týkajú výstupných tokov, ktoré sa až do neskoršieho dátumu v účtovnej závierke nevykazujú (ide napr. o pravidelné platby, ako je podmienené nájomné). |
| --- | --- |

40.

Reálna hodnota investícii v nehnuteľnostiach odráža, okrem iných vecí, výnos z nájomného z bežných lízingov a primerané a podporné predpoklady, ktoré predstavujú stanovisko informovaných, súhlasiacich strán o výnose z nájomného z budúcich lízingov vo svetle súčasných podmienok. Reálna hodnota, vychádzajúc z podobného základu, odráža tiež všetky peňažné toky (vrátane platieb nájomného a iných výstupných tokov), ktoré možno vzhľadom na nehnuteľnosť očakávať. Niektoré z týchto výstupných tokov sa odrážajú záväzkoch, zatiaľ čo iné sa týkajú výstupných tokov, ktoré sa až do neskoršieho dátumu v účtovnej závierke nevykazujú (ide napr. o pravidelné platby, ako je podmienené nájomné).

| 41. | Odsek 25 špecifikuje základ pre prvotné vykázanie nákladov na podiel v prenajatej nehnuteľnosti. Odsek 33 vyžaduje, aby v prípade potreby bolo opätovné ocenenie podielu v prenajatej nehnuteľnosti uskutočnenej na reálnu hodnotu. V rámci lízingu uzatvoreného pri použití trhových cien musí mať reálna hodnota podielu v prenajatej nehnuteľnosti bez všetkých očakávaných lízingových splátok (vrátane splátok týkajúcich sa vykazovaných záväzkov) k dátumu akvizície nulovú hodnotu. Táto reálna hodnota sa nemení bez ohľadu na to, či sa, pre účely účtovníctva v súlade s odsekom 20 IAS 17, vykazuje prenajatý majetok a záväzok v reálnej hodnote alebo v súčasnej hodnote minimálnych lízingových splátok. Preto by opätovné ocenenie prenajatého majetku z nákladov v súlade s odsekom 25 na reálnu hodnotu v súlade s odsekom 33 nemalo dať podnet ku vzniku žiadneho prvotného zisku alebo straty s výnimkou situácie, ak sa reálna hodnota oceňuje v rozdielnom čase. K takejto situácii môže dôjsť v prípade, ak k uplatňovaniu modelu reálnej hodnoty dôjde po prvotnom vykázaní. |
| --- | --- |

41.

Odsek 25 špecifikuje základ pre prvotné vykázanie nákladov na podiel v prenajatej nehnuteľnosti. Odsek 33 vyžaduje, aby v prípade potreby bolo opätovné ocenenie podielu v prenajatej nehnuteľnosti uskutočnenej na reálnu hodnotu. V rámci lízingu uzatvoreného pri použití trhových cien musí mať reálna hodnota podielu v prenajatej nehnuteľnosti bez všetkých očakávaných lízingových splátok (vrátane splátok týkajúcich sa vykazovaných záväzkov) k dátumu akvizície nulovú hodnotu. Táto reálna hodnota sa nemení bez ohľadu na to, či sa, pre účely účtovníctva v súlade s odsekom 20 IAS 17, vykazuje prenajatý majetok a záväzok v reálnej hodnote alebo v súčasnej hodnote minimálnych lízingových splátok. Preto by opätovné ocenenie prenajatého majetku z nákladov v súlade s odsekom 25 na reálnu hodnotu v súlade s odsekom 33 nemalo dať podnet ku vzniku žiadneho prvotného zisku alebo straty s výnimkou situácie, ak sa reálna hodnota oceňuje v rozdielnom čase. K takejto situácii môže dôjsť v prípade, ak k uplatňovaniu modelu reálnej hodnoty dôjde po prvotnom vykázaní.

| 42. | Definícia reálnej hodnoty sa odvoláva na „informované, súhlasiace strany“. Výraz „informované“ v tomto kontexte znamená, že aj súhlasiaci kupujúci aj súhlasiaci predávajúci sú primerane informovaní o charaktere a vlastnostiach investícií v nehnuteľnostiach, ich aktuálnom a potenciálnom používaní a stave na trhu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Súhlasiaci kupujúci je motivovaný, ale nie je prinútený kúpiť. Tento kupujúci nie je ani príliš netrpezlivý ani rozhodnutý kúpiť za akúkoľvek cenu. Predpokladaný kupujúci by nezaplatil vyššiu cenu než cenu, ktorá by vzišla z trhu, a ktorú by požadovali informovaní a súhlasiaci nákupcovia a predajcovia pôsobiaci na trhu. |
| --- | --- |

42.

Definícia reálnej hodnoty sa odvoláva na „informované, súhlasiace strany“. Výraz „informované“ v tomto kontexte znamená, že aj súhlasiaci kupujúci aj súhlasiaci predávajúci sú primerane informovaní o charaktere a vlastnostiach investícií v nehnuteľnostiach, ich aktuálnom a potenciálnom používaní a stave na trhu k dátumu, ku ktorému je zostavená súvaha. Súhlasiaci kupujúci je motivovaný, ale nie je prinútený kúpiť. Tento kupujúci nie je ani príliš netrpezlivý ani rozhodnutý kúpiť za akúkoľvek cenu. Predpokladaný kupujúci by nezaplatil vyššiu cenu než cenu, ktorá by vzišla z trhu, a ktorú by požadovali informovaní a súhlasiaci nákupcovia a predajcovia pôsobiaci na trhu.

| 43. | Súhlasiaci predávajúci nie je ani príliš netrpezlivý ani nútený predávajúci, ani pripravený predať za akúkoľvek cenu, ani ten, kto je pripravený vyžadovať cenu považovanú za neprimeranú na aktuálnom trhu. Súhlasiaci predávajúci je motivovaný predať investície v nehnuteľnostiach za trhových podmienok a za najlepšiu možnú cenu. Skutočné okolnosti týkajúce sa aktuálneho majiteľa investícií v nehnuteľnostiach netvoria súčasť tejto úvahy, nakoľko súhlasiaci predajca je hypotetickým majiteľom (napr. súhlasiaci predávajúci by nebral do úvahy konkrétne daňové záležitosti aktuálneho majiteľa investícií v nehnuteľnostiach). |
| --- | --- |

43.

Súhlasiaci predávajúci nie je ani príliš netrpezlivý ani nútený predávajúci, ani pripravený predať za akúkoľvek cenu, ani ten, kto je pripravený vyžadovať cenu považovanú za neprimeranú na aktuálnom trhu. Súhlasiaci predávajúci je motivovaný predať investície v nehnuteľnostiach za trhových podmienok a za najlepšiu možnú cenu. Skutočné okolnosti týkajúce sa aktuálneho majiteľa investícií v nehnuteľnostiach netvoria súčasť tejto úvahy, nakoľko súhlasiaci predajca je hypotetickým majiteľom (napr. súhlasiaci predávajúci by nebral do úvahy konkrétne daňové záležitosti aktuálneho majiteľa investícií v nehnuteľnostiach).

| 44. | Definícia reálnej hodnoty sa vzťahuje na nezávislú transakciu. Nezávislá transakcia je taká, ku ktorej došlo medzi stranami, ktoré nemajú osobitný alebo konkrétny vzťah, v dôsledku ktorého sa ceny transakcií stávajú necharakteristickými pre trh. Predpokladá sa, že k transakcii dôjde medzi nespriaznenými osobami, z ktorých každá koná nezávisle. |
| --- | --- |

44.

Definícia reálnej hodnoty sa vzťahuje na nezávislú transakciu. Nezávislá transakcia je taká, ku ktorej došlo medzi stranami, ktoré nemajú osobitný alebo konkrétny vzťah, v dôsledku ktorého sa ceny transakcií stávajú necharakteristickými pre trh. Predpokladá sa, že k transakcii dôjde medzi nespriaznenými osobami, z ktorých každá koná nezávisle.

| 45. | Najlepší dôkaz reálnej hodnoty je daný bežnými cenami na aktívnom trhu pre podobnú nehnuteľnosť s rovnakou lokalizáciou a podmienkami a podliehajúcou podobným lízingovým alebo iným zmluvám. Jednotka dbá na identifikáciu všetkých rozdielov v charaktere, lokalizácii alebo podmienkach nehnuteľnosti alebo v zmluvných podmienkach lízingov a iných zmlúv súvisiacich s nehnuteľnosťou. |
| --- | --- |

45.

Najlepší dôkaz reálnej hodnoty je daný bežnými cenami na aktívnom trhu pre podobnú nehnuteľnosť s rovnakou lokalizáciou a podmienkami a podliehajúcou podobným lízingovým alebo iným zmluvám. Jednotka dbá na identifikáciu všetkých rozdielov v charaktere, lokalizácii alebo podmienkach nehnuteľnosti alebo v zmluvných podmienkach lízingov a iných zmlúv súvisiacich s nehnuteľnosťou.

| 46. | Pri absencii bežných cien na aktívnom trhu toho druhu, ktorý je opísaný v odseku 45, jednotka zváži informácie z rôznych zdrojov, vrátane:






  (a) | bežných cien na aktívnom trhu pre nehnuteľnosti rozdielneho charakteru, podmienok alebo lokalizácie (ktoré sú predmetom rozdielnych lízingových alebo iných zmlúv) upravených tak, aby odrážali tieto rozdiely; |
| --- | --- | --- |

46.

Pri absencii bežných cien na aktívnom trhu toho druhu, ktorý je opísaný v odseku 45, jednotka zváži informácie z rôznych zdrojov, vrátane:

(a)

bežných cien na aktívnom trhu pre nehnuteľnosti rozdielneho charakteru, podmienok alebo lokalizácie (ktoré sú predmetom rozdielnych lízingových alebo iných zmlúv) upravených tak, aby odrážali tieto rozdiely;

| (b) | aktuálnych cien s podobnými vlastnosťami na menej aktívnych trhoch s takými úpravami, ktoré odrážajú akékoľvek zmeny v ekonomických podmienkach od dátumu transakcií, ktoré sa uskutočnili v týchto cenách;
  a |
| --- | --- |

(b)

aktuálnych cien s podobnými vlastnosťami na menej aktívnych trhoch s takými úpravami, ktoré odrážajú akékoľvek zmeny v ekonomických podmienkach od dátumu transakcií, ktoré sa uskutočnili v týchto cenách;

a

| (c) | plánov diskontovaných peňažných tokov, založených na spoľahlivých odhadoch budúcich peňažných tokov podporených podmienkami akýchkoľvek existujúcich lízingových a iných zmlúv a (tam, kde je to možné) externým dôkazom, ako je aktuálne trhové nájomné pre podobné nehnuteľnosti s rovnakou lokalizáciou a podmienkami a použitím diskontných sadzieb, ktoré odrážajú aktuálne trhové hodnotenia neistoty v sume a čase peňažných tokov. |
| --- | --- |

(c)

plánov diskontovaných peňažných tokov, založených na spoľahlivých odhadoch budúcich peňažných tokov podporených podmienkami akýchkoľvek existujúcich lízingových a iných zmlúv a (tam, kde je to možné) externým dôkazom, ako je aktuálne trhové nájomné pre podobné nehnuteľnosti s rovnakou lokalizáciou a podmienkami a použitím diskontných sadzieb, ktoré odrážajú aktuálne trhové hodnotenia neistoty v sume a čase peňažných tokov.

| 47. | Pokiaľ ide o reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach môžu rozdielne zdroje uvedené v predchádzajúcom odseku ponúkať v niektorých prípadoch rozdielne závery. Jednotka zváži dôvody týchto rozdielov, aby dospela k najspoľahlivejšiemu odhadu reálnej hodnoty v rámci intervalu primeraných odhadov reálnych hodnôt. |
| --- | --- |

47.

Pokiaľ ide o reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach môžu rozdielne zdroje uvedené v predchádzajúcom odseku ponúkať v niektorých prípadoch rozdielne závery. Jednotka zváži dôvody týchto rozdielov, aby dospela k najspoľahlivejšiemu odhadu reálnej hodnoty v rámci intervalu primeraných odhadov reálnych hodnôt.

| 48. | Vo výnimočných prípadoch existuje jasný dôkaz, ak jednotka najprv nadobudne investície v nehnuteľnostiach (alebo, ak sa existujúca nehnuteľnosť stane najprv investíciami v nehnuteľnostiach následne po dokončení zhotovovania alebo vývoja alebo po zmene v používaní), že variabilita v intervale primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká veľká a pravdepodobnosť rozličných výsledkov bude také ťažké odhadnúť, že je vylúčená užitočnosť jednotlivého odhadu reálnej hodnoty. To môže naznačovať, že reálnu hodnotu nehnuteľnosti nebude možné stanoviť spoľahlivo na trvalom základe (pozri odsek 53). |
| --- | --- |

48.

Vo výnimočných prípadoch existuje jasný dôkaz, ak jednotka najprv nadobudne investície v nehnuteľnostiach (alebo, ak sa existujúca nehnuteľnosť stane najprv investíciami v nehnuteľnostiach následne po dokončení zhotovovania alebo vývoja alebo po zmene v používaní), že variabilita v intervale primeraných odhadov reálnej hodnoty bude taká veľká a pravdepodobnosť rozličných výsledkov bude také ťažké odhadnúť, že je vylúčená užitočnosť jednotlivého odhadu reálnej hodnoty. To môže naznačovať, že reálnu hodnotu nehnuteľnosti nebude možné stanoviť spoľahlivo na trvalom základe (pozri odsek 53).

| 49. | Reálna hodnota sa odlišuje od použiteľnej hodnoty zadefinovanej v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Reálna hodnota odráža znalosti a odhady informovaných a súhlasiacich nakupujúcich a predávajúcich. Na rozdiel od vyššie uvedeného, použiteľná hodnota odráža odhady jednotky, vrátane vplyvu faktorov, ktoré môžu byť vo vzťahu k jednotke špecifické a nemusia byť vo všeobecnosti uplatniteľné všetkými jednotkami. Reálna hodnota, napríklad, neodráža žiadny z nasledujúcich faktorov do tej miery, ak by neboli všeobecne dostupné pre informovaných a súhlasiacich nakupujúcich a predávajúcich:






  (a) | pridaná hodnota odvodená z tvorby portfólia nehnuteľností v rôznych lokalitách; |
| --- | --- | --- |

49.

Reálna hodnota sa odlišuje od použiteľnej hodnoty zadefinovanej v IAS 36 Zníženie hodnoty majetku. Reálna hodnota odráža znalosti a odhady informovaných a súhlasiacich nakupujúcich a predávajúcich. Na rozdiel od vyššie uvedeného, použiteľná hodnota odráža odhady jednotky, vrátane vplyvu faktorov, ktoré môžu byť vo vzťahu k jednotke špecifické a nemusia byť vo všeobecnosti uplatniteľné všetkými jednotkami. Reálna hodnota, napríklad, neodráža žiadny z nasledujúcich faktorov do tej miery, ak by neboli všeobecne dostupné pre informovaných a súhlasiacich nakupujúcich a predávajúcich:

(a)

pridaná hodnota odvodená z tvorby portfólia nehnuteľností v rôznych lokalitách;

| (b) | synergie medzi investíciami v nehnuteľnostiach a iným majetkom; |
| --- | --- |

(b)

synergie medzi investíciami v nehnuteľnostiach a iným majetkom;

| (c) | zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len pre súčasného vlastníka;
  a |
| --- | --- |

(c)

zákonné práva alebo zákonné obmedzenia, ktoré sú špecifické len pre súčasného vlastníka;

a

| (d) | daňové úžitky alebo daňové zaťaženia, ktoré sú špecifické pre súčasného vlastníka. |
| --- | --- |

(d)

daňové úžitky alebo daňové zaťaženia, ktoré sú špecifické pre súčasného vlastníka.

| 50. | Pri určovaní reálnej hodnoty investícií v nehnute ľnostiachsa jednotka vyhýba dvojitému započítaniu majetku alebo záväzkov, ktoré sú v súvahe vykazované ako samostatný majetok alebo záväzky. Napríklad:






  (a) | zariadenia, akými sú napríklad výťahy alebo klimatizácia, sú často neoddeliteľnou časťou budovy a obvykle sa zahŕňajú skôr do reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach než sú vykazované samostatne ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia. |
| --- | --- | --- |

50.

Pri určovaní reálnej hodnoty investícií v nehnute ľnostiachsa jednotka vyhýba dvojitému započítaniu majetku alebo záväzkov, ktoré sú v súvahe vykazované ako samostatný majetok alebo záväzky. Napríklad:

(a)

zariadenia, akými sú napríklad výťahy alebo klimatizácia, sú často neoddeliteľnou časťou budovy a obvykle sa zahŕňajú skôr do reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach než sú vykazované samostatne ako nehnuteľnosti, stroje a zariadenia.

| (b) | ak sa prenajíma zariadená kancelária, reálna hodnota kancelárie spravidla zahŕňa reálnu hodnotu nábytku, pretože výnos z nájomného súvisí so zariadenou kanceláriou. Ak sa do reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach zahŕňa nábytok, jednotka tento nábytok nevykazuje ako samostatný majetok. |
| --- | --- |

(b)

ak sa prenajíma zariadená kancelária, reálna hodnota kancelárie spravidla zahŕňa reálnu hodnotu nábytku, pretože výnos z nájomného súvisí so zariadenou kanceláriou. Ak sa do reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach zahŕňa nábytok, jednotka tento nábytok nevykazuje ako samostatný majetok.

| (c) | reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach vylučuje predplatené alebo časovo rozlíšené výnosy z operatívneho lízingu, keďže ich jednotka vykazuje samostatne ako záväzok alebo majetok. |
| --- | --- |

(c)

reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach vylučuje predplatené alebo časovo rozlíšené výnosy z operatívneho lízingu, keďže ich jednotka vykazuje samostatne ako záväzok alebo majetok.

| (d) | reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach v držbe v rámci lízingu odráža očakávané peňažné toky (vrátane podmieneného nájomného, ktorého platba sa očakáva). To znamená, že ak hodnotenie získané ohľadom nehnuteľnosti je bez všetkých očakávaných platieb, bude nevyhnutné pripočítať všetky vykázané lízingové záväzky tak, aby pre účtovné účely bolo možné dospieť k reálnej hodnote investícií v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

(d)

reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach v držbe v rámci lízingu odráža očakávané peňažné toky (vrátane podmieneného nájomného, ktorého platba sa očakáva). To znamená, že ak hodnotenie získané ohľadom nehnuteľnosti je bez všetkých očakávaných platieb, bude nevyhnutné pripočítať všetky vykázané lízingové záväzky tak, aby pre účtovné účely bolo možné dospieť k reálnej hodnote investícií v nehnuteľnostiach.

| 51. | Reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach neodráža budúce kapitálové výdavky, ktoré zdokonalia alebo zlepšia nehnuteľnosť a neodráža súvisiace budúce úžitky z tohto budúceho výdavku. |
| --- | --- |

51.

Reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach neodráža budúce kapitálové výdavky, ktoré zdokonalia alebo zlepšia nehnuteľnosť a neodráža súvisiace budúce úžitky z tohto budúceho výdavku.

| 52. | V niektorých prípadoch jednotka očakáva, že súčasná hodnota jej platieb súvisiacich s investíciami v nehnuteľnostiach(iných ako platieb súvisiacich s vykazovanými záväzkami) presiahne súčasnú hodnotu súvisiacich príjmov peňazí. Za účelom stanovenia, či vykazovať záväzok, a ak áno, ako ho oceniť, použije jednotka IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok. |
| --- | --- |

52.

V niektorých prípadoch jednotka očakáva, že súčasná hodnota jej platieb súvisiacich s investíciami v nehnuteľnostiach(iných ako platieb súvisiacich s vykazovanými záväzkami) presiahne súčasnú hodnotu súvisiacich príjmov peňazí. Za účelom stanovenia, či vykazovať záväzok, a ak áno, ako ho oceniť, použije jednotka IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienený majetok.

Neschopnosť spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu

| 53. | Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že jednotka bude schopná spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach na trvalom základe. Vo výnimočných prípadoch však existuje jasný dôkaz toho, že ak jednotka najprv nadobudne investície v nehnuteľnostiach (alebo, ak sa existujúca nehnuteľnosť stane najprv investíciami v nehnuteľnostiach následne po dokončení zhotovenia alebo vývoja alebo po zmene v používaní), nie je možné spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach na trvalom základe. K takejto situácii dochádza výlučne vtedy, ak porovnateľné trhové transakcie nie sú časté a alternatívne spoľahlivé odhady reálnej hodnoty (napríklad založené na plánoch diskontovaných peňažných tokov) nie sú k dispozícii. V takýchto prípadoch jednotka takéto investície v nehnuteľnostiach ocení pomocou nákladového modelu uvedeného v IAS 16. Bude sa predpokladať, že reziduálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach je nulová. Jednotka bude uplatňovať IAS 16 až do vyradenia investícií v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

53.

Existuje vyvrátiteľný predpoklad, že jednotka bude schopná spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach na trvalom základe. Vo výnimočných prípadoch však existuje jasný dôkaz toho, že ak jednotka najprv nadobudne investície v nehnuteľnostiach (alebo, ak sa existujúca nehnuteľnosť stane najprv investíciami v nehnuteľnostiach následne po dokončení zhotovenia alebo vývoja alebo po zmene v používaní), nie je možné spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach na trvalom základe. K takejto situácii dochádza výlučne vtedy, ak porovnateľné trhové transakcie nie sú časté a alternatívne spoľahlivé odhady reálnej hodnoty (napríklad založené na plánoch diskontovaných peňažných tokov) nie sú k dispozícii. V takýchto prípadoch jednotka takéto investície v nehnuteľnostiach ocení pomocou nákladového modelu uvedeného v IAS 16. Bude sa predpokladať, že reziduálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach je nulová. Jednotka bude uplatňovať IAS 16 až do vyradenia investícií v nehnuteľnostiach.

| 54. | Vo výnimočných prípadoch, keď je jednotka prinútená z dôvodov uvedených v predchádzajúcom odseku oceňovať investície v nehnuteľnostiach použitím nákladového modelu v súlade s IAS 16, oceňuje jednotka všetky svoje ostatné investície v nehnuteľnostiach v reálnej hodnote. Hoci v takýchto prípadoch môže jednotka vo vzťahu k jednej investícii v nehnuteľnosti použiť nákladový model, zvyšné nehnuteľnosti musí účtovať pomocou modelu reálnej hodnoty. |
| --- | --- |

54.

Vo výnimočných prípadoch, keď je jednotka prinútená z dôvodov uvedených v predchádzajúcom odseku oceňovať investície v nehnuteľnostiach použitím nákladového modelu v súlade s IAS 16, oceňuje jednotka všetky svoje ostatné investície v nehnuteľnostiach v reálnej hodnote. Hoci v takýchto prípadoch môže jednotka vo vzťahu k jednej investícii v nehnuteľnosti použiť nákladový model, zvyšné nehnuteľnosti musí účtovať pomocou modelu reálnej hodnoty.

| 55. | Ak jednotka predtým oceňovala investície v nehnuteľnostiach v reálnej hodnote, v oceňovaní nehnuteľnosti v reálnej hodnote by mala pokračovať až do vyradenia (alebo pokiaľ sa nehnuteľnosť nestane nehnuteľnosťou používanou vlastníkom alebo jednotka nezačne vyvíjať nehnuteľnosť za účelom následného predaja v bežnom chode podnikania) dokonca aj v prípade, ak budú porovnateľné trhové transakcie menej časté alebo trhové ceny sa stanú ťažšie dostupnými. |
| --- | --- |

55.

Ak jednotka predtým oceňovala investície v nehnuteľnostiach v reálnej hodnote, v oceňovaní nehnuteľnosti v reálnej hodnote by mala pokračovať až do vyradenia (alebo pokiaľ sa nehnuteľnosť nestane nehnuteľnosťou používanou vlastníkom alebo jednotka nezačne vyvíjať nehnuteľnosť za účelom následného predaja v bežnom chode podnikania) dokonca aj v prípade, ak budú porovnateľné trhové transakcie menej časté alebo trhové ceny sa stanú ťažšie dostupnými.

Nákladový model

| 56. | Jednotka, ktorá si po prvotnom vykázaní vyberie nákladový model, oceňuje všetky svoje investície v nehnuteľnostiach v súlade s požiadavkami IAS 16 pre tento model, t. j. v nákladoch znížených o akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- |

56.

Jednotka, ktorá si po prvotnom vykázaní vyberie nákladový model, oceňuje všetky svoje investície v nehnuteľnostiach v súlade s požiadavkami IAS 16 pre tento model, t. j. v nákladoch znížených o akumulované odpisy a všetky akumulované straty zo zníženia hodnoty.

PREVODY

| 57. | Prevody do alebo z investícií v nehnuteľnostiach sa vykonávajú výlučne vtedy, ak existuje zmena v používaní, ktorej dôkazom je:










  (a) | zahájenie používania vlastníkom za účelom prevodu z investícií v nehnuteľnostiach do nehnuteľnosti používanej vlastníkom; |
| --- | --- | --- |

57.

Prevody do alebo z investícií v nehnuteľnostiach sa vykonávajú výlučne vtedy, ak existuje zmena v používaní, ktorej dôkazom je:

(a)

zahájenie používania vlastníkom za účelom prevodu z investícií v nehnuteľnostiach do nehnuteľnosti používanej vlastníkom;

| (b) | zahájenie vývoja s cieľom predaja za účelom prevodu z investícií v nehnuteľnostiach do zásob; |
| --- | --- |

(b)

zahájenie vývoja s cieľom predaja za účelom prevodu z investícií v nehnuteľnostiach do zásob;

| (c) | ukončenie používania vlastníkom za účelom prevodu z nehnuteľnosti používanej vlastníkom do investícií v nehnuteľnostiach; |
| --- | --- |

(c)

ukončenie používania vlastníkom za účelom prevodu z nehnuteľnosti používanej vlastníkom do investícií v nehnuteľnostiach;

| (d) | zahájenie operatívneho lízingu inej strane za účelom prevodu zo zásob do investícií v nehnuteľnostiach;



  alebo |
| --- | --- |

(d)

zahájenie operatívneho lízingu inej strane za účelom prevodu zo zásob do investícií v nehnuteľnostiach;

| (e) | ukončenie zhotovenia alebo vývoja za účelom prevodu nehnuteľnosti vo fáze zhotovovania alebo vývoja (zahrnuté v IAS 16) do investícií v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

(e)

ukončenie zhotovenia alebo vývoja za účelom prevodu nehnuteľnosti vo fáze zhotovovania alebo vývoja (zahrnuté v IAS 16) do investícií v nehnuteľnostiach.

| 58. | Odsek 57(b) vyžaduje, aby jednotka previedla nehnuteľnosť z investícií v nehnuteľnostiachdo zásob výlučne vtedy, ak existuje zmena v používaní, ktorej dôkazom je zahájenie vývoja s cieľom predaja. Ak sa jednotka rozhodne vyradiť investície v nehnuteľnostiach bez vývoja, považuje nehnuteľnosť za investície v nehnuteľnostiach dovtedy, kým sa neukončí jej vykazovanie (vylúči sa zo súvahy) a kým ju nepovažuje za zásoby. Podobne ak jednotka začne opätovný vývoj existujúcich investícií v nehnuteľnostiach za účelom ich pokračujúceho budúceho používania ako investícií v nehnuteľnostiach, nehnuteľnosť ostane investíciami v nehnuteľnostiach a nie je preklasifikovaná na nehnuteľnosť používanú vlastníkom počas opätovného vývoja. |
| --- | --- |

58.

Odsek 57(b) vyžaduje, aby jednotka previedla nehnuteľnosť z investícií v nehnuteľnostiachdo zásob výlučne vtedy, ak existuje zmena v používaní, ktorej dôkazom je zahájenie vývoja s cieľom predaja. Ak sa jednotka rozhodne vyradiť investície v nehnuteľnostiach bez vývoja, považuje nehnuteľnosť za investície v nehnuteľnostiach dovtedy, kým sa neukončí jej vykazovanie (vylúči sa zo súvahy) a kým ju nepovažuje za zásoby. Podobne ak jednotka začne opätovný vývoj existujúcich investícií v nehnuteľnostiach za účelom ich pokračujúceho budúceho používania ako investícií v nehnuteľnostiach, nehnuteľnosť ostane investíciami v nehnuteľnostiach a nie je preklasifikovaná na nehnuteľnosť používanú vlastníkom počas opätovného vývoja.

| 59. | Odseky 60–65 sa uplatňujú pri otázkach týkajúcich sa vykazovania a oceňovania, ku vzniku ktorých dochádza, ak jednotka používa pre investície v nehnuteľnostiach model oceňovania v reálnej hodnote. Ak jednotka používa nákladový model, prevody medzi investíciami v nehnuteľnostiach, nehnuteľnosťami používanými vlastníkom a zásobami nemenia účtovnú hodnotu prevedenej nehnuteľnosti a nemenia náklady na nehnuteľnosť pre účely oceňovania alebo zverejňovania. |
| --- | --- |

59.

Odseky 60–65 sa uplatňujú pri otázkach týkajúcich sa vykazovania a oceňovania, ku vzniku ktorých dochádza, ak jednotka používa pre investície v nehnuteľnostiach model oceňovania v reálnej hodnote. Ak jednotka používa nákladový model, prevody medzi investíciami v nehnuteľnostiach, nehnuteľnosťami používanými vlastníkom a zásobami nemenia účtovnú hodnotu prevedenej nehnuteľnosti a nemenia náklady na nehnuteľnosť pre účely oceňovania alebo zverejňovania.

| 60. | Pokiaľ ide o prevod z investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sú účtovne vedené v reálnej hodnote do nehnuteľnosti používanej vlastníkom alebo do zásob, predpokladaná cena nehnuteľnosti pre následné účtovanie podľa IAS 16 alebo IAS 2 predstavuje jej reálnu hodnotu k dátumu zmeny v používaní. |
| --- | --- |

60.

Pokiaľ ide o prevod z investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sú účtovne vedené v reálnej hodnote do nehnuteľnosti používanej vlastníkom alebo do zásob, predpokladaná cena nehnuteľnosti pre následné účtovanie podľa IAS 16 alebo IAS 2 predstavuje jej reálnu hodnotu k dátumu zmeny v používaní.

| 61. | Ak sa majiteľom používaná nehnuteľnosť stane investíciami v nehnuteľnostiach vedenými v reálnej hodnote, uplatňuje jednotka až do dátumu zmeny v používaní IAS 16. Jednotka k tomuto dátumu posudzuje akýkoľvek rozdiel medzi účtovnou hodnotou nehnuteľnosti podľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou rovnakým spôsobom ako pri preceňovaní podľa IAS 16. |
| --- | --- |

61.

Ak sa majiteľom používaná nehnuteľnosť stane investíciami v nehnuteľnostiach vedenými v reálnej hodnote, uplatňuje jednotka až do dátumu zmeny v používaní IAS 16. Jednotka k tomuto dátumu posudzuje akýkoľvek rozdiel medzi účtovnou hodnotou nehnuteľnosti podľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou rovnakým spôsobom ako pri preceňovaní podľa IAS 16.

| 62. | Do dátumu, keď sa nehnuteľnosť používaná vlastníkom stáva investíciami v nehnuteľnostiach účtovne vedených v reálnej hodnote, jednotka odpisuje nehnuteľnosť a vykazuje všetky straty zo zníženia hodnoty, ktorá nastali. Jednotka k tomuto dátumu zaobchádza s akýmkoľvek rozdielom medzi účtovnou hodnotou nehnuteľnosti podľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou rovnakým spôsobom ako pri preceňovaní podľa IAS 16. Inými slovami:






  (a) | akékoľvek výsledné zníženie účtovnej hodnoty nehnuteľnosti sa vykazuje v zisku alebo strate. Avšak do rozsahu, v akom je suma zahrnutá do prebytku z precenenia tejto nehnuteľnosti, sa zníženie účtuje na ťarchu oproti prebytku z precenenia. |
| --- | --- | --- |

62.

Do dátumu, keď sa nehnuteľnosť používaná vlastníkom stáva investíciami v nehnuteľnostiach účtovne vedených v reálnej hodnote, jednotka odpisuje nehnuteľnosť a vykazuje všetky straty zo zníženia hodnoty, ktorá nastali. Jednotka k tomuto dátumu zaobchádza s akýmkoľvek rozdielom medzi účtovnou hodnotou nehnuteľnosti podľa IAS 16 a jej reálnou hodnotou rovnakým spôsobom ako pri preceňovaní podľa IAS 16. Inými slovami:

(a)

akékoľvek výsledné zníženie účtovnej hodnoty nehnuteľnosti sa vykazuje v zisku alebo strate. Avšak do rozsahu, v akom je suma zahrnutá do prebytku z precenenia tejto nehnuteľnosti, sa zníženie účtuje na ťarchu oproti prebytku z precenenia.

| (b) | s akýmkoľvek výsledným zvýšením účtovnej hodnoty sa zaobchádza nasledovne:






  (i) | do rozsahu, v akom zvýšenie ruší predchádzajúcu stratu zo zníženia hodnoty nehnuteľnosti, sa zvýšenie vykazuje v zisku alebo strate. Suma vykázaná v zisku alebo strate nepresahuje sumu potrebnú na navrátenie hodnoty na účtovnú hodnotu, ktorá by bola stanovená (bez odpisov) v prípade, ak by sa nevykazovala žiadna strata zo zníženia hodnoty. |
| --- | --- | --- |

(b)

s akýmkoľvek výsledným zvýšením účtovnej hodnoty sa zaobchádza nasledovne:

(i)

do rozsahu, v akom zvýšenie ruší predchádzajúcu stratu zo zníženia hodnoty nehnuteľnosti, sa zvýšenie vykazuje v zisku alebo strate. Suma vykázaná v zisku alebo strate nepresahuje sumu potrebnú na navrátenie hodnoty na účtovnú hodnotu, ktorá by bola stanovená (bez odpisov) v prípade, ak by sa nevykazovala žiadna strata zo zníženia hodnoty.

| (ii) | každá zostávajúca časť zvýšenia je zaúčtovaná priamo v prospech vlastného imania pod prebytok z precenenia. Pri následnom vyradení investícií v nehnuteľnostiach je možné prebytok z precenenia obsiahnutý vo vlastnom imaní previesť do nerozdelených ziskov. Prevod prebytku z precenenia do nerozdelených ziskov sa neuskutočňuje cez zisk alebo stratu. |
| --- | --- |

(ii)

každá zostávajúca časť zvýšenia je zaúčtovaná priamo v prospech vlastného imania pod prebytok z precenenia. Pri následnom vyradení investícií v nehnuteľnostiach je možné prebytok z precenenia obsiahnutý vo vlastnom imaní previesť do nerozdelených ziskov. Prevod prebytku z precenenia do nerozdelených ziskov sa neuskutočňuje cez zisk alebo stratu.

| 63. | Pokiaľ ide o prevod zo zásob do investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa budú účtovne viesť v reálnej hodnote, akýkoľvek rozdiel medzi reálnou hodnotou nehnuteľnosti k tomuto dátumu a jej predchádzajúcou účtovnou hodnotou je vykázaný v zisku alebo strate. |
| --- | --- |

63.

Pokiaľ ide o prevod zo zásob do investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa budú účtovne viesť v reálnej hodnote, akýkoľvek rozdiel medzi reálnou hodnotou nehnuteľnosti k tomuto dátumu a jej predchádzajúcou účtovnou hodnotou je vykázaný v zisku alebo strate.

| 64. | Zaobchádzanie s prevodmi zo zásob do investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa budú účtovne viesť v reálnej hodnote, je konzistentné so zaobchádzaním pri predaji zásob. |
| --- | --- |

64.

Zaobchádzanie s prevodmi zo zásob do investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa budú účtovne viesť v reálnej hodnote, je konzistentné so zaobchádzaním pri predaji zásob.

| 65. | Ak jednotka dokončí zhotovovanie alebo vývoj investícií v nehnuteľnostiach zhotovovaných vlastnou činnosťou, ktoré sa budú účtovne viesť v reálnej hodnote, je každý rozdiel medzi reálnou hodnotou nehnuteľnosti k tomuto dátumu a jej predchádzajúcou účtovnou hodnotou vykázaný v zisku alebo strate. |
| --- | --- |

65.

Ak jednotka dokončí zhotovovanie alebo vývoj investícií v nehnuteľnostiach zhotovovaných vlastnou činnosťou, ktoré sa budú účtovne viesť v reálnej hodnote, je každý rozdiel medzi reálnou hodnotou nehnuteľnosti k tomuto dátumu a jej predchádzajúcou účtovnou hodnotou vykázaný v zisku alebo strate.

Vyradenia

| 66. | K ukončeniu vykazovania (k vylúčeniu zo súvahy) investícií v nehnuteľnostiach dochádza pri ich vyradení, alebo ak sú investície v nehnuteľnostiach trvalo vylúčené z používania a z ich vyradenia sa neočakávajú žiadne budúce ekonomické úžitky. |
| --- | --- |

66.

K ukončeniu vykazovania (k vylúčeniu zo súvahy) investícií v nehnuteľnostiach dochádza pri ich vyradení, alebo ak sú investície v nehnuteľnostiach trvalo vylúčené z používania a z ich vyradenia sa neočakávajú žiadne budúce ekonomické úžitky.

| 67. | Vyradenie investícií v nehnuteľnostiach môže nastať predajom alebo uzatvorením finančného lízingu. Pri určení dátumu vyradenia investícií v nehnuteľnostiach použije jednotka kritériá v IAS 18 týkajúce sa vykazovania výnosov z predaja tovaru a zváži súvisiaci návod v prílohe k IAS 18. IAS 17 sa uplatňuje na vyradenie, na ktoré má vplyv uzatvorenie finančného lízingu alebo na predaj a spätný lízing. |
| --- | --- |

67.

Vyradenie investícií v nehnuteľnostiach môže nastať predajom alebo uzatvorením finančného lízingu. Pri určení dátumu vyradenia investícií v nehnuteľnostiach použije jednotka kritériá v IAS 18 týkajúce sa vykazovania výnosov z predaja tovaru a zváži súvisiaci návod v prílohe k IAS 18. IAS 17 sa uplatňuje na vyradenie, na ktoré má vplyv uzatvorenie finančného lízingu alebo na predaj a spätný lízing.

| 68. | Ak v súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 16 jednotka v účtovnej hodnote majetku vykazuje náklady na výmenu časti investícií v nehnuteľnostiach, ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenenej časti. Pokiaľ ide o investície v nehnuteľnostiach účtované pomocou nákladového modelu, vymenená časť nemôže tvoriť súčasť, ktorá bola odpisovaná oddelene. Ak jednotka nemôže stanoviť účtovnú hodnotu vymenenej časti, môže použiť náklady na výmenu ako označenie výšky nákladov na výmenu časti v čase nadobudnutia alebo vytvorenia. V rámci modelu reálnej hodnoty môže reálna hodnota investícií v nehnuteľnosti odrážať fakt, že časť, ktorá sa má vymeniť, stratila svoju hodnotu. V iných prípadoch môže byť obtiažne rozpoznať, o koľko sa má vo vzťahu k vymieňanej časti znížiť reálna hodnota. Ak vzhľadom na vymieňanú časť nie je možné znížiť reálnu hodnotu, je vhodné do účtovnej hodnoty majetku zahrnúť náklady na výmenu a následne opätovne zhodnotiť reálnu hodnotu, tak ako v prípade prírastkov neobsahujúcich výmenu. |
| --- | --- |

68.

Ak v súlade so zásadou vykazovania uvedenou v odseku 16 jednotka v účtovnej hodnote majetku vykazuje náklady na výmenu časti investícií v nehnuteľnostiach, ukončí vykazovanie účtovnej hodnoty vymenenej časti. Pokiaľ ide o investície v nehnuteľnostiach účtované pomocou nákladového modelu, vymenená časť nemôže tvoriť súčasť, ktorá bola odpisovaná oddelene. Ak jednotka nemôže stanoviť účtovnú hodnotu vymenenej časti, môže použiť náklady na výmenu ako označenie výšky nákladov na výmenu časti v čase nadobudnutia alebo vytvorenia. V rámci modelu reálnej hodnoty môže reálna hodnota investícií v nehnuteľnosti odrážať fakt, že časť, ktorá sa má vymeniť, stratila svoju hodnotu. V iných prípadoch môže byť obtiažne rozpoznať, o koľko sa má vo vzťahu k vymieňanej časti znížiť reálna hodnota. Ak vzhľadom na vymieňanú časť nie je možné znížiť reálnu hodnotu, je vhodné do účtovnej hodnoty majetku zahrnúť náklady na výmenu a následne opätovne zhodnotiť reálnu hodnotu, tak ako v prípade prírastkov neobsahujúcich výmenu.

| 69. | Zisky alebo straty vznikajúce z vylúčenia alebo vyradenia investícií v nehnuteľnostiach sú stanovené ako rozdiel medzi výslednými výnosmi z vyradenia a účtovnou hodnotou majetku a sú vykázané v zisku alebo strate (pokiaľ IAS 17 vo vzťahu k predaju a spätnému lízingu nevyžaduje inak). |
| --- | --- |

69.

Zisky alebo straty vznikajúce z vylúčenia alebo vyradenia investícií v nehnuteľnostiach sú stanovené ako rozdiel medzi výslednými výnosmi z vyradenia a účtovnou hodnotou majetku a sú vykázané v zisku alebo strate (pokiaľ IAS 17 vo vzťahu k predaju a spätnému lízingu nevyžaduje inak).

| 70. | Pohľadávka na protihodnotu pri vyradení investícií v nehnuteľnostiach je vykázaná prvotne v reálnej hodnote. Ak dôjde k odloženiu platby za investície v nehnuteľnostiach, prijatá odmena sa prvotne vykazuje v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa pri použití metódy efektívnej úrokovej miery vykazuje ako úrokový výnos v súlade s IAS 18. |
| --- | --- |

70.

Pohľadávka na protihodnotu pri vyradení investícií v nehnuteľnostiach je vykázaná prvotne v reálnej hodnote. Ak dôjde k odloženiu platby za investície v nehnuteľnostiach, prijatá odmena sa prvotne vykazuje v ekvivalente ceny platenej v hotovosti. Rozdiel medzi nominálnou hodnotou odmeny a ekvivalentom ceny platenej v hotovosti sa pri použití metódy efektívnej úrokovej miery vykazuje ako úrokový výnos v súlade s IAS 18.

| 71. | Jednotka uplatňuje IAS 37 alebo, podľa potreby, iné štandardy na všetky záväzky, ktoré si po vyradení investícií v nehnuteľnostiach ponechá. |
| --- | --- |

71.

Jednotka uplatňuje IAS 37 alebo, podľa potreby, iné štandardy na všetky záväzky, ktoré si po vyradení investícií v nehnuteľnostiach ponechá.

| 72. | Kompenzácia od tretích osôb za investície v nehnuteľnostiach, ktorých hodnota sa znížila, boli stratené alebo vyradené, sa vykáže v zisku alebo strate k dátumu splatnosti kompenzácie. |
| --- | --- |

72.

Kompenzácia od tretích osôb za investície v nehnuteľnostiach, ktorých hodnota sa znížila, boli stratené alebo vyradené, sa vykáže v zisku alebo strate k dátumu splatnosti kompenzácie.

| 73. | Zníženia hodnoty alebo straty investícií v nehnuteľnostiach, súvisiace reklamácie alebo kompenzačné platby od tretích osôb a každý následný nákup alebo zhotovenie nahradzujúceho majetku sú samostatné ekonomické udalosti a sú tak aj účtované






  (a) | zníženie hodnoty investícií v nehnuteľnostiach sa vykazuje v súlade s IAS 36; |
| --- | --- | --- |

73.

Zníženia hodnoty alebo straty investícií v nehnuteľnostiach, súvisiace reklamácie alebo kompenzačné platby od tretích osôb a každý následný nákup alebo zhotovenie nahradzujúceho majetku sú samostatné ekonomické udalosti a sú tak aj účtované

(a)

zníženie hodnoty investícií v nehnuteľnostiach sa vykazuje v súlade s IAS 36;

| (b) | vylúčenia alebo vyradenia investícií v nehnuteľnostiach sa vykazujú v súlade s odsekmi 66–71 tohto štandardu; |
| --- | --- |

(b)

vylúčenia alebo vyradenia investícií v nehnuteľnostiach sa vykazujú v súlade s odsekmi 66–71 tohto štandardu;

| (c) | kompenzácia od tretích osôb za investície v nehnuteľnostiach, ktorých hodnota sa znížila, boli stratené alebo vyradené, sa vykáže v zisku alebo strate k dátumu splatnosti;
  a |
| --- | --- |

(c)

kompenzácia od tretích osôb za investície v nehnuteľnostiach, ktorých hodnota sa znížila, boli stratené alebo vyradené, sa vykáže v zisku alebo strate k dátumu splatnosti;

a

| (d) | náklady na obnovený, kúpený alebo zhotovený majetok vo forme výmeny sa stanovujú v súlade s odsekmi 20–29 tohto štandardu. |
| --- | --- |

(d)

náklady na obnovený, kúpený alebo zhotovený majetok vo forme výmeny sa stanovujú v súlade s odsekmi 20–29 tohto štandardu.

ZVEREJŇOVANIE

Model oceňovania v reálnej hodnote a nákladový model

| 74. | Nižšie uvedené zverejnenia sa uplatňujú okrem zverejnení uvedených v IAS 17. V súlade s IAS 17 uvádza majiteľ investícií v nehnuteľnostiach zverejnenia poskytovateľa lízingu o lízingoch, ktoré uzatvoril. Jednotka, ktorá má v držbe investície v nehnuteľnostiach v rámci finančného alebo operatívneho lízingu, uvádza zverejnenia nájomcu týkajúce sa finančných lízingov a zverejnenia poskytovateľa lízingu týkajúce sa akýchkoľvek operatívnych lízingov, ktoré uzatvoril. |
| --- | --- |

74.

Nižšie uvedené zverejnenia sa uplatňujú okrem zverejnení uvedených v IAS 17. V súlade s IAS 17 uvádza majiteľ investícií v nehnuteľnostiach zverejnenia poskytovateľa lízingu o lízingoch, ktoré uzatvoril. Jednotka, ktorá má v držbe investície v nehnuteľnostiach v rámci finančného alebo operatívneho lízingu, uvádza zverejnenia nájomcu týkajúce sa finančných lízingov a zverejnenia poskytovateľa lízingu týkajúce sa akýchkoľvek operatívnych lízingov, ktoré uzatvoril.

| 75. | Jednotka zverejní:










  (a) | skutočnosť, či používa model reálnej hodnoty alebo nákladový model. |
| --- | --- | --- |

75.

Jednotka zverejní:

(a)

skutočnosť, či používa model reálnej hodnoty alebo nákladový model.

| (b) | ak používa model reálnej hodnoty, či a za akých okolností sa podiely v nehnuteľnosti v rámci operatívnych lízingov klasifikujú a účtujú ako investície v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

(b)

ak používa model reálnej hodnoty, či a za akých okolností sa podiely v nehnuteľnosti v rámci operatívnych lízingov klasifikujú a účtujú ako investície v nehnuteľnostiach.

| (c) | ak je klasifikácia obtiažna (pozri odsek 14), jednotka zverejní kritériá, ktoré používa na rozlišovanie investícií v nehnuteľnostiach od nehnuteľnosti používanej vlastníkom a od nehnuteľnosti držanej na predaj v bežnom chode podnikania. |
| --- | --- |

(c)

ak je klasifikácia obtiažna (pozri odsek 14), jednotka zverejní kritériá, ktoré používa na rozlišovanie investícií v nehnuteľnostiach od nehnuteľnosti používanej vlastníkom a od nehnuteľnosti držanej na predaj v bežnom chode podnikania.

| (d) | metódy a významné predpoklady použité pri určovaní reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach, vrátane vyhlásenia, či stanovenie reálnej hodnoty bolo podporené trhovým dôkazom alebo výraznejšie vychádza z iných faktorov (ktoré jednotka zverejní) z dôvodu charakteru nehnuteľnosti a nedostatku porovnateľných trhových údajov. |
| --- | --- |

(d)

metódy a významné predpoklady použité pri určovaní reálnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach, vrátane vyhlásenia, či stanovenie reálnej hodnoty bolo podporené trhovým dôkazom alebo výraznejšie vychádza z iných faktorov (ktoré jednotka zverejní) z dôvodu charakteru nehnuteľnosti a nedostatku porovnateľných trhových údajov.

| (e) | rozsah, do akého reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach (v súlade s ich ocenením a zverejnením v účtovnej závierke) vychádza z ohodnotenia nezávislým odhadcom, ktorý má uznávanú a relevantnú profesijnú kvalifikáciu, a ktorý má aktuálnu skúsenosť s lokalizáciou a kategorizáciou investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sú ohodnocované. Nevykonanie žiadneho takéhoto hodnotenia sa zverejní. |
| --- | --- |

(e)

rozsah, do akého reálna hodnota investícií v nehnuteľnostiach (v súlade s ich ocenením a zverejnením v účtovnej závierke) vychádza z ohodnotenia nezávislým odhadcom, ktorý má uznávanú a relevantnú profesijnú kvalifikáciu, a ktorý má aktuálnu skúsenosť s lokalizáciou a kategorizáciou investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sú ohodnocované. Nevykonanie žiadneho takéhoto hodnotenia sa zverejní.

| (f) | sumy vykazované v zisku alebo strate týkajúce sa:










  (i) | výnosu z nájomného z investícií v nehnuteľnostiach; |
| --- | --- | --- |

(f)

sumy vykazované v zisku alebo strate týkajúce sa:

(i)

výnosu z nájomného z investícií v nehnuteľnostiach;

| (ii) | priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údržby) vznikajúcich z investícií v nehnuteľnostiach, ktoré vytvárajú výnos z nájomného počas obdobia;



  a |
| --- | --- |

(ii)

priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údržby) vznikajúcich z investícií v nehnuteľnostiach, ktoré vytvárajú výnos z nájomného počas obdobia;

| (iii) | priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údržby) vznikajúcich z investície v nehnuteľnosti, ktorá nevytvárala výnos z nájomného počas obdobia. |
| --- | --- |

(iii)

priamych prevádzkových nákladov (vrátane opráv a údržby) vznikajúcich z investície v nehnuteľnosti, ktorá nevytvárala výnos z nájomného počas obdobia.

| (g) | existenciu a sumy obmedzení realizovateľnosti investícií v nehnuteľnostiach alebo úhradu výnosov a tržieb z vyradenia. |
| --- | --- |

(g)

existenciu a sumy obmedzení realizovateľnosti investícií v nehnuteľnostiach alebo úhradu výnosov a tržieb z vyradenia.

| (h) | významné zmluvné povinnosti na nákup, zhotovovanie alebo vývoj investícií v nehnuteľnostiach alebo na opravu, údržbu alebo zlepšenia. |
| --- | --- |

(h)

významné zmluvné povinnosti na nákup, zhotovovanie alebo vývoj investícií v nehnuteľnostiach alebo na opravu, údržbu alebo zlepšenia.

Model oceňovania v reálnej hodnote

| 76. | Okrem požiadaviek na zverejňovanie uvedených v odseku 75 jednotka, ktorá uplatňuje model oceňovania v reálnej hodnote uvedený v odsekoch 33–55, zverejní porovnanie účtovnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach na začiatku a na konci obdobia uvádzajúc nasledujúce:










  (a) | prírastky, separátne zverejnenie takýchto prírastkov vyplývajúcich z akvizícií a tých, ktoré vyplývajú z následných výdajov vykazovaných v účtovnej hodnote majetku; |
| --- | --- | --- |

76.

Okrem požiadaviek na zverejňovanie uvedených v odseku 75 jednotka, ktorá uplatňuje model oceňovania v reálnej hodnote uvedený v odsekoch 33–55, zverejní porovnanie účtovnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach na začiatku a na konci obdobia uvádzajúc nasledujúce:

(a)

prírastky, separátne zverejnenie takýchto prírastkov vyplývajúcich z akvizícií a tých, ktoré vyplývajú z následných výdajov vykazovaných v účtovnej hodnote majetku;

| (b) | prírastky vyplývajúce z akvizícií prostredníctvom podnikových kombinácií; |
| --- | --- |

(b)

prírastky vyplývajúce z akvizícií prostredníctvom podnikových kombinácií;

| (c) | vyradenia; |
| --- | --- |

(c)

vyradenia;

| (d) | zisky alebo straty z úprav reálnej hodnoty; |
| --- | --- |

(d)

zisky alebo straty z úprav reálnej hodnoty;

| (e) | výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prevode účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prevode prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky |
| --- | --- |

(e)

výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prevode účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prevode prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky

| (f) | prevody do alebo zo zásob a nehnuteľnosti používanej vlastníkom;



  a |
| --- | --- |

(f)

prevody do alebo zo zásob a nehnuteľnosti používanej vlastníkom;

| (g) | iné zmeny. |
| --- | --- |

(g)

iné zmeny.

| 77. | Ak za účelom účtovnej závierky dôjde k významnej úprave hodnotenia získaného vzhľadom na investície v nehnuteľnostiach, napríklad za účelom vyhnutia sa dvojitému započítaniu majetku alebo záväzkov vykazovaných v súlade s odsekom 50 ako samostatný majetok a záväzky), zverejní jednotka porovnanie medzi získaným ohodnotením a upraveným hodnotením obsiahnutým v účtovnej závierke, ktorá osobitne uvádza agregovanú sumu všetkých vykazovaných lízingových záväzkov, ktoré sa pripočítali a všetky ostatné významné úpravy. |
| --- | --- |

77.

Ak za účelom účtovnej závierky dôjde k významnej úprave hodnotenia získaného vzhľadom na investície v nehnuteľnostiach, napríklad za účelom vyhnutia sa dvojitému započítaniu majetku alebo záväzkov vykazovaných v súlade s odsekom 50 ako samostatný majetok a záväzky), zverejní jednotka porovnanie medzi získaným ohodnotením a upraveným hodnotením obsiahnutým v účtovnej závierke, ktorá osobitne uvádza agregovanú sumu všetkých vykazovaných lízingových záväzkov, ktoré sa pripočítali a všetky ostatné významné úpravy.

| 78. | Vo výnimočných prípadoch spomínaných v odseku 53, ak jednotka ocení investície v nehnuteľnostiach pomocou nákladového modelu uvedeného v IAS 16, uvedie porovnanie vyžadované odsekom 76 sumy týkajúce sa takýchto investícií v nehnuteľnostiach, osobitne od súm týkajúcich sa iných investícií v nehnuteľnostiach. Okrem toho jednotka zverejní:










  (a) | opis investícií v nehnuteľnostiach; |
| --- | --- | --- |

78.

Vo výnimočných prípadoch spomínaných v odseku 53, ak jednotka ocení investície v nehnuteľnostiach pomocou nákladového modelu uvedeného v IAS 16, uvedie porovnanie vyžadované odsekom 76 sumy týkajúce sa takýchto investícií v nehnuteľnostiach, osobitne od súm týkajúcich sa iných investícií v nehnuteľnostiach. Okrem toho jednotka zverejní:

(a)

opis investícií v nehnuteľnostiach;

| (b) | vysvetlenie, prečo nie je možné reálnu hodnotu spoľahlivo stanoviť; |
| --- | --- |

(b)

vysvetlenie, prečo nie je možné reálnu hodnotu spoľahlivo stanoviť;

| (c) | ak je to možné, rozsah odhadov, v rámci ktorých je výskyt reálnej hodnoty veľmi pravdepodobný;



  a |
| --- | --- |

(c)

ak je to možné, rozsah odhadov, v rámci ktorých je výskyt reálnej hodnoty veľmi pravdepodobný;

| (d) | pri vyradení investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa účtovne nevedú v reálnej hodnote:










  (i) | skutočnosť, že jednotka vyradila investície v nehnuteľnostiach, ktoré sa účtovne nevedú v reálnej hodnote; |
| --- | --- | --- |

(d)

pri vyradení investícií v nehnuteľnostiach, ktoré sa účtovne nevedú v reálnej hodnote:

(i)

skutočnosť, že jednotka vyradila investície v nehnuteľnostiach, ktoré sa účtovne nevedú v reálnej hodnote;

| (ii) | účtovnú hodnotu takýchto investícií v nehnuteľnostiach v čase predaja;



  a |
| --- | --- |

(ii)

účtovnú hodnotu takýchto investícií v nehnuteľnostiach v čase predaja;

| (iii) | sumu vykázaných ziskov a strát. |
| --- | --- |

(iii)

sumu vykázaných ziskov a strát.

Nákladový model

| 79. | Okrem požiadaviek na zverejnenie uvedených v odseku 75 jednotka, ktorá používa nákladový model uvedený v odseku 56, zverejní:










  (a) | použité metódy odpisovania; |
| --- | --- | --- |

79.

Okrem požiadaviek na zverejnenie uvedených v odseku 75 jednotka, ktorá používa nákladový model uvedený v odseku 56, zverejní:

(a)

použité metódy odpisovania;

| (b) | doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby; |
| --- | --- |

(b)

doby použiteľnosti alebo použité odpisové sadzby;

| (c) | hrubú účtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrne s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k začiatku a ku koncu obdobia; |
| --- | --- |

(c)

hrubú účtovnú hodnotu a akumulované odpisy (súhrne s akumulovanými stratami zo zníženia hodnoty) k začiatku a ku koncu obdobia;

| (d) | porovnanie účtovnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach na začiatku a na konci daného obdobia uvádzajúc:










  (i) | prírastky, zverejňujúc oddelene tie prírastky, ktoré vznikajú z akvizície a tie, ktoré vznikajú z následných výdavkov vykazovaných ako majetok; |
| --- | --- | --- |

(d)

porovnanie účtovnej hodnoty investícií v nehnuteľnostiach na začiatku a na konci daného obdobia uvádzajúc:

(i)

prírastky, zverejňujúc oddelene tie prírastky, ktoré vznikajú z akvizície a tie, ktoré vznikajú z následných výdavkov vykazovaných ako majetok;

| (ii) | prírastky vyplývajúce z akvizícií prostredníctvom podnikových kombinácií; |
| --- | --- |

(ii)

prírastky vyplývajúce z akvizícií prostredníctvom podnikových kombinácií;

| (iii) | vyradenia; |
| --- | --- |

(iii)

vyradenia;

| (iv) | odpisovanie; |
| --- | --- |

(iv)

odpisovanie;

| (v) | sumu vykázaných strát zo zníženia hodnoty a sumu zrušených strát zo zníženia hodnoty počas obdobia podľa IAS 36; |
| --- | --- |

(v)

sumu vykázaných strát zo zníženia hodnoty a sumu zrušených strát zo zníženia hodnoty počas obdobia podľa IAS 36;

| (vi) | výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prevode účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prevode prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky; |
| --- | --- |

(vi)

výsledné výmenné rozdiely vznikajúce pri prevode účtovnej závierky do inej meny prezentácie a pri prevode prevádzky v zahraničí do meny prezentácie vykazujúcej jednotky;

| (vii) | prevody do alebo zo zásob a nehnuteľnosti používanej vlastníkom;



  a |
| --- | --- |

(vii)

prevody do alebo zo zásob a nehnuteľnosti používanej vlastníkom;

| (viii) | iné zmeny;



  a |
| --- | --- |

(viii)

iné zmeny;

| (e) | reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach. Vo výnimočných prípadoch opísaných v odseku 53, ak jednotka nemôže spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach, zverejní:










  (i) | opis investícií v nehnuteľnostiach; |
| --- | --- | --- |

(e)

reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach. Vo výnimočných prípadoch opísaných v odseku 53, ak jednotka nemôže spoľahlivo stanoviť reálnu hodnotu investícií v nehnuteľnostiach, zverejní:

(i)

opis investícií v nehnuteľnostiach;

| (ii) | vysvetlenie toho, prečo sa reálna hodnota nedá spoľahlivo stanoviť;



  a |
| --- | --- |

(ii)

vysvetlenie toho, prečo sa reálna hodnota nedá spoľahlivo stanoviť;

| (iii) | ak je to možné, rozsah odhadov, v rámci ktorých je výskyt reálnej hodnoty veľmi pravdepodobný. |
| --- | --- |

(iii)

ak je to možné, rozsah odhadov, v rámci ktorých je výskyt reálnej hodnoty veľmi pravdepodobný.

PRECHODNÉ USTANOVENIA

Model oceňovania v reálnej hodnote

| 80. | Jednotka, ktorá v predchádzajúcom období používala IAS 40 (2000), a ktorá si po prvýkrát zvolila možnosť klasifikácie a účtovania niektorých alebo všetkých oprávnených podielov na nehnuteľnostiach, ktoré má v držbe v rámci operatívnych lízingov ako investícií v nehnuteľnostiach, vykáže vplyv takejto voľby ako úpravu začiatočného stavu nerozdelených ziskov za obdobie, v ktorom sa takáto voľba uskutočnila po prvýkrát. Okrem toho:










  (a) | ak jednotka predtým zverejnila (v účtovnej závierke alebo inak) reálnu hodnotu tých podieloch na nehnuteľnosti v skorších obdobiach (určenú na základe, ktorý spĺňa definíciu reálnej hodnoty v odseku 5 a návodu v odsekoch 36–52), jednotke sa odporúča, ale nevyžaduje sa:










  (i) | upraviť začiatočný stav nerozdelených ziskov za najskoršie prezentované obdobie, za ktoré bola táto reálna hodnota zverejnená;



  a |
| --- | --- | --- | --- |

80.

Jednotka, ktorá v predchádzajúcom období používala IAS 40 (2000), a ktorá si po prvýkrát zvolila možnosť klasifikácie a účtovania niektorých alebo všetkých oprávnených podielov na nehnuteľnostiach, ktoré má v držbe v rámci operatívnych lízingov ako investícií v nehnuteľnostiach, vykáže vplyv takejto voľby ako úpravu začiatočného stavu nerozdelených ziskov za obdobie, v ktorom sa takáto voľba uskutočnila po prvýkrát. Okrem toho:

(a)

ak jednotka predtým zverejnila (v účtovnej závierke alebo inak) reálnu hodnotu tých podieloch na nehnuteľnosti v skorších obdobiach (určenú na základe, ktorý spĺňa definíciu reálnej hodnoty v odseku 5 a návodu v odsekoch 36–52), jednotke sa odporúča, ale nevyžaduje sa:

(i)

upraviť začiatočný stav nerozdelených ziskov za najskoršie prezentované obdobie, za ktoré bola táto reálna hodnota zverejnená;

| (ii) | prepočítať porovnateľné informácie pre tieto obdobia;



  a |
| --- | --- |

(ii)

prepočítať porovnateľné informácie pre tieto obdobia;

| (b) | ak jednotka predtým nezverejnila informácie opísané v bode (a), neprepočítava porovnateľné informácie a zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

(b)

ak jednotka predtým nezverejnila informácie opísané v bode (a), neprepočítava porovnateľné informácie a zverejní túto skutočnosť.

| 81. | Tento štandard vyžaduje odlišný postup, než ten, ktorý je uvedený v IAS 8. IAS 8 vyžaduje prepočet porovnateľných informácií s výnimkou situácie, ak by bol takýto prepočet neuskutočniteľný. |
| --- | --- |

81.

Tento štandard vyžaduje odlišný postup, než ten, ktorý je uvedený v IAS 8. IAS 8 vyžaduje prepočet porovnateľných informácií s výnimkou situácie, ak by bol takýto prepočet neuskutočniteľný.

| 82. | Ak jednotka uplatňuje tento štandard po prvýkrát, úprava začiatočného stavu nerozdelených ziskov zahŕňa preklasifikáciu akejkoľvek sumy držanej v prebytku z precenenia investícií v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

82.

Ak jednotka uplatňuje tento štandard po prvýkrát, úprava začiatočného stavu nerozdelených ziskov zahŕňa preklasifikáciu akejkoľvek sumy držanej v prebytku z precenenia investícií v nehnuteľnostiach.

Nákladový model

| 83. | IAS 8 platí pre všetky zmeny v účtovných metódach, ktoré vzniknú po prvom uplatení tohto štandardu jednotkou, a v prípade, ak si jednotka vyberie používanie nákladového modelu. Dopad zmeny v účtovnej metóde zahŕňa preklasifikáciu akejkoľvek sumy držanej v prebytku z precenenia investícií v nehnuteľnostiach. |
| --- | --- |

83.

IAS 8 platí pre všetky zmeny v účtovných metódach, ktoré vzniknú po prvom uplatení tohto štandardu jednotkou, a v prípade, ak si jednotka vyberie používanie nákladového modelu. Dopad zmeny v účtovnej metóde zahŕňa preklasifikáciu akejkoľvek sumy držanej v prebytku z precenenia investícií v nehnuteľnostiach.

| 84. | Požiadavky odsekov 27–29 týkajúce sa prvotného ocenenia investícií v nehnuteľnostiach získaných prostredníctvom výmeny majetku sa budú uplatňovať perspektívne len na budúce transakcie. |
| --- | --- |

84.

Požiadavky odsekov 27–29 týkajúce sa prvotného ocenenia investícií v nehnuteľnostiach získaných prostredníctvom výmeny majetku sa budú uplatňovať perspektívne len na budúce transakcie.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 85. | Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

85.

Jednotka uplatní tento štandard na ročné obdobia začínajúce 1. januára 2005 alebo neskôr. Odporúča sa skoršie uplatňovanie. Ak jednotka uplatňuje tento štandard na obdobie začínajúce pred 1. januárom 2005, zverejní túto skutočnosť.

STIAHNUTIE IAS 40 (2000)

| 86. | Tento štandard nahrádza IAS 40 Investície v nehnuteľnostiach (vydaný v roku 2000). |
| --- | --- |

86.

Tento štandard nahrádza IAS 40 Investície v nehnuteľnostiach (vydaný v roku 2000).

---