# Eiropas Savienības L 88/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 88 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 7. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 88

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 7. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 533/2005 (2005. gada 6. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 534/2005 (2005. gada 5. aprīlis), ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 535/2005 (2005. gada 6. aprīlis), ar kuru labo itāliešu valodas redakciju Regulai (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju, attiecībā uz tirgus mehānismiem | 9 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 533/2005 (2005. gada 6. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 534/2005 (2005. gada 5. aprīlis), ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 535/2005 (2005. gada 6. aprīlis), ar kuru labo itāliešu valodas redakciju Regulai (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju, attiecībā uz tirgus mehānismiem

9

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 18. marts), ar ko groza Lēmumu 97/80/EK, ar kuru nosaka ieviešanas noteikumus Padomes Direktīvai 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 754)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 5. aprīlis), ar ko pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu | 21 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 18. marts), ar ko groza Lēmumu 97/80/EK, ar kuru nosaka ieviešanas noteikumus Padomes Direktīvai 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 754)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 754)

1

10

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 5. aprīlis), ar ko pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

21

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2004. gada 17. decembra Regulai (EK) Nr. 2168, ar ko pielāgo Regulu (EEK) Nr. 2037/93 sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos (OV L 371, 18.12.2004) | 38 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2004. gada 17. decembra Regulai (EK) Nr. 2168, ar ko pielāgo Regulu (EEK) Nr. 2037/93 sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos (OV L 371, 18.12.2004)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 533/2005

(2005. gada 6. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 7. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 6. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 6. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 57,5 |
| 212 | 111,3 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 149,8 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 47,5 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 97,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 74,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 102,6 |
| 204 | 50,6 |
| 999 | 76,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 52,5 |
| 204 | 49,7 |
| 212 | 47,1 |
| 220 | 34,0 |
| 400 | 60,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,9 |
| 400 | 115,0 |
| 404 | 86,1 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 75,3 |
| 524 | 73,3 |
| 528 | 68,7 |
| 720 | 72,6 |
| 804 | 118,8 |
| 999 | 84,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 71,9 |
| 512 | 58,6 |
| 528 | 56,6 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 56,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

103,2

204

57,5

212

111,3

624

166,8

999

109,7

0707 00 05

052

149,8

068

95,9

096

39,9

204

47,5

220

155,5

999

97,7

0709 10 00

220

74,5

999

74,5

0709 90 70

052

102,6

204

50,6

999

76,6

0805 10 20

052

52,5

204

49,7

212

47,1

220

34,0

400

60,3

624

59,3

999

50,5

0805 50 10

052

59,1

400

67,7

624

63,3

999

63,4

0808 10 80

388

78,9

400

115,0

404

86,1

508

68,7

512

75,3

524

73,3

528

68,7

720

72,6

804

118,8

999

84,2

0808 20 50

388

71,9

512

58,6

528

56,6

720

39,8

999

56,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 534/2005

(2005. gada 5. aprīlis),

ar ko izveido vienības vērtības konkrētu ātrbojīgu preču muitas vērtības noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1),

ņemot vērā Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93 (2) ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, un jo īpaši tās 173. panta 1. punktu,

tā kā

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. līdz 177. pants paredz, ka Komisija periodiski nosaka vienības vērtības produktiem, kas uzskaitīti klasifikācijā minētās regulas 26. pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. līdz 177. pants paredz, ka Komisija periodiski nosaka vienības vērtības produktiem, kas uzskaitīti klasifikācijā minētās regulas 26. pielikumā.

| (2) | Iepriekšminētajos pantos izklāstīto noteikumu un kritēriju piemērošanas rezultāts tiem elementiem, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 2. punktu, ir tāds, ka vienības vērtības, kādas tās noteiktas šīs regulas pielikumā, būtu jānosaka saistībā ar attiecīgajiem produktiem, |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšminētajos pantos izklāstīto noteikumu un kritēriju piemērošanas rezultāts tiem elementiem, ko paziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 2. punktu, ir tāds, ka vienības vērtības, kādas tās noteiktas šīs regulas pielikumā, būtu jānosaka saistībā ar attiecīgajiem produktiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 173. panta 1. punktā paredzētās vienības vērtības ar šo ir noteiktas tādas, kā izklāstīts šīs regulas pielikuma tabulā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 8. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 5. aprīlī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OV L 311, 12.12.2000., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (OV L 343, 31.12.2003., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Pozīcija | Apraksts | Mērvienības lielums pa 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Sugas, šķirnes, KN kods | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Jaunie kartupeļi
  0701 90 50 | 30,74 | 17,95 | 923,18 | 229,03 | 480,99 | 7 600,71 |
| 106,14 | 21,40 | 13,23 | 125,66 | 7 368,62 | 1 191,21 |
| 281,86 | 21,11 | | | | |
| 1.30 | Sīpoli (izņemot sēklas sīpolus)
  0703 10 19 | 33,59 | 19,62 | 1 008,71 | 250,24 | 525,55 | 8 304,83 |
| 115,98 | 23,38 | 14,46 | 137,30 | 8 051,24 | 1 301,57 |
| 307,97 | 23,06 | | | | |
| 1.40 | Ķiploki
  0703 20 00 | 138,34 | 80,79 | 4 154,49 | 1 030,66 | 2 164,55 | 34 204,57 |
| 477,66 | 96,28 | 59,54 | 565,48 | 33 160,10 | 5 360,68 |
| 1 268,40 | 94,99 | | | | |
| 1.50 | Puravi
  ex 0703 90 00 | 59,67 | 34,85 | 1 791,98 | 444,56 | 933,65 | 14 753,68 |
| 206,03 | 41,53 | 25,68 | 243,91 | 14 303,16 | 2 312,26 |
| 547,11 | 40,97 | | | | |
| 1.60 | Ziedkāposti
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti
  0704 90 10 | 60,89 | 35,56 | 1 828,59 | 453,64 | 952,72 | 15 055,05 |
| 210,24 | 42,38 | 26,21 | 248,89 | 14 595,33 | 2 359,49 |
| 558,28 | 41,81 | | | | |
| 1.90 | Sparģeļkāposti jeb brokoļi (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| 1.100 | Ķīnas kāposti
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 60,74 | 3 123,52 | 774,90 | 1 627,40 | 25 716,47 |
| 359,13 | 72,39 | 44,77 | 425,15 | 24 931,20 | 4 030,39 |
| 953,64 | 71,42 | | | | |
| 1.110 | Galviņsalāti
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Burkāni
  ex 0706 10 00 | 37,34 | 21,81 | 1 121,36 | 278,19 | 584,24 | 9 232,32 |
| 128,93 | 25,99 | 16,07 | 152,63 | 8 950,40 | 1 446,93 |
| 342,36 | 25,64 | | | | |
| 1.140 | Redīsi
  ex 0706 90 90 | 71,65 | 41,84 | 2 151,72 | 533,81 | 1 121,08 | 17 715,46 |
| 247,39 | 49,87 | 30,84 | 292,88 | 17 174,51 | 2 776,44 |
| 656,94 | 49,20 | | | | |
| 1.160 | Zirņi (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 367,79 | 214,79 | 11 045,09 | 2 740,11 | 5 754,66 | 90 935,98 |
| 1 269,90 | 255,98 | 158,30 | 1 503,38 | 88 159,17 | 14 251,85 |
| 3 372,15 | 252,54 | | | | |
| 1.170 | Pupiņas: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Pozīcija

Apraksts

Mērvienības lielums pa 100 kg

Sugas, šķirnes, KN kods

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Jaunie kartupeļi

0701 90 50

30,74

17,95

923,18

229,03

480,99

7 600,71

106,14

21,40

13,23

125,66

7 368,62

1 191,21

281,86

21,11

1.30

Sīpoli (izņemot sēklas sīpolus)

0703 10 19

33,59

19,62

1 008,71

250,24

525,55

8 304,83

115,98

23,38

14,46

137,30

8 051,24

1 301,57

307,97

23,06

1.40

Ķiploki

0703 20 00

138,34

80,79

4 154,49

1 030,66

2 164,55

34 204,57

477,66

96,28

59,54

565,48

33 160,10

5 360,68

1 268,40

94,99

1.50

Puravi

ex 0703 90 00

59,67

34,85

1 791,98

444,56

933,65

14 753,68

206,03

41,53

25,68

243,91

14 303,16

2 312,26

547,11

40,97

1.60

Ziedkāposti

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti

0704 90 10

60,89

35,56

1 828,59

453,64

952,72

15 055,05

210,24

42,38

26,21

248,89

14 595,33

2 359,49

558,28

41,81

1.90

Sparģeļkāposti jeb brokoļi (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Ķīnas kāposti

ex 0704 90 90

104,01

60,74

3 123,52

774,90

1 627,40

25 716,47

359,13

72,39

44,77

425,15

24 931,20

4 030,39

953,64

71,42

1.110

Galviņsalāti

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Burkāni

ex 0706 10 00

37,34

21,81

1 121,36

278,19

584,24

9 232,32

128,93

25,99

16,07

152,63

8 950,40

1 446,93

342,36

25,64

1.140

Redīsi

ex 0706 90 90

71,65

41,84

2 151,72

533,81

1 121,08

17 715,46

247,39

49,87

30,84

292,88

17 174,51

2 776,44

656,94

49,20

1.160

Zirņi (Pisum sativum)

0708 10 00

367,79

214,79

11 045,09

2 740,11

5 754,66

90 935,98

1 269,90

255,98

158,30

1 503,38

88 159,17

14 251,85

3 372,15

252,54

1.170

Pupiņas:

1.170.1

—

pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

191,68

111,94

5 756,39

1 428,07

2 999,17

47 393,28

661,84

133,41

82,50

783,52

45 946,08

7 427,66

1 757,47

131,62

1.170.2

| — | pupiņas (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

pupiņas (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

255,23

149,05

7 664,81

1 901,51

3 993,48

63 105,62

881,26

177,64

109,85

1 043,28

61 178,63

9 890,16

2 340,13

175,25

1.180

Pupas

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišoki

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Sparģeļi:

1.200.1

| — | zaļie
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zaļie

ex 0709 20 00

266,99

155,92

8 018,02

1 989,14

4 177,51

66 013,65

921,87

185,83

114,91

1 091,35

63 997,86

10 345,92

2 447,96

183,33

1.200.2

| — | pārējie
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0709 20 00

552,61

322,72

16 595,37

4 117,04

8 646,43

136 632,30

1 908,04

384,62

237,84

2 258,84

132 460,11

21 413,56

5 066,70

379,45

1.210

Baklažāni

0709 30 00

164,01

95,78

4 925,29

1 221,88

2 566,15

40 550,68

566,28

114,15

70,59

670,39

39 312,43

6 355,26

1 503,73

112,62

1.220

Salātu selerijas (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

117,15

68,41

3 518,09

872,78

1 832,98

28 965,02

404,49

81,54

50,42

478,86

28 080,54

4 539,51

1 074,10

80,44

1.230

Gailenes

0709 59 10

926,44

541,04

27 821,92

6 902,16

14 495,64

229 062,29

3 198,81

644,80

398,74

3 786,92

222 067,67

35 899,55

8 494,25

636,14

1.240

Dārzeņpipari

0709 60 10

178,38

104,17

5 356,95

1 328,97

2 791,05

44 104,65

615,91

124,15

76,78

729,15

42 757,88

6 912,26

1 635,52

122,49

1.250

Fenhelis

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Veselas svaigas batātes (paredzētas pārtikai)

0714 20 10

116,78

68,20

3 507,04

870,04

1 827,22

28 873,98

403,22

81,28

50,26

477,35

27 992,29

4 525,24

1 070,73

80,19

2.10

Svaigi kastani (Castanea spp.)

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Svaigi ananasi

ex 0804 30 00

94,92

55,43

2 850,51

707,16

1 485,16

23 468,67

327,74

66,06

40,85

387,99

22 752,04

3 678,10

870,28

65,18

2.40

Svaigi avokado

ex 0804 40 00

142,78

83,38

4 287,89

1 063,76

2 234,06

35 302,90

493,00

99,38

61,45

583,64

34 224,89

5 532,81

1 309,13

98,04

2.50

Svaigas gvajaves un mango

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Svaigi saldie apelsīni:

2.60.1

| — | sarkanie un pussarkanie apelsīni
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

sarkanie un pussarkanie apelsīni

0805 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita un Hamlins

  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita un Hamlins

0805 10 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | pārējie
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

pārējie

0805 10 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Svaigi mandarīni (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); svaigi klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusu hibrīdi:

2.70.1

| — | klementīni
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

klementīni

ex 0805 20 10

106,21

62,03

3 189,59

791,29

1 661,83

26 260,42

366,72

73,92

45,71

434,14

25 458,54

4 115,64

973,81

72,93

2.70.2

| — | Monreale apelsīni un sacumas
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreale apelsīni un sacumas

ex 0805 20 30

105,90

61,85

3 180,41

789,01

1 657,04

26 184,81

365,67

73,71

45,58

432,89

25 385,24

4 103,79

971,00

72,72

2.70.3

| — | mandarīni un vilkingi
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandarīni un vilkingi

ex 0805 20 50

66,63

38,91

2 001,08

496,43

1 042,59

16 475,18

230,07

46,38

28,68

272,37

15 972,10

2 582,06

610,94

45,75

2.70.4

| — | tanžerīni un pārējie
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tanžerīni un pārējie

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

74,24

43,36

2 229,56

553,12

1 161,64

18 356,36

256,34

51,67

31,95

303,47

17 795,83

2 876,88

680,70

50,98

2.85

Svaigi laimi (Citrus auranti folia)

0805 50 90

58,11

33,94

1 745,14

432,94

909,25

14 368,04

200,65

40,45

25,01

237,54

13 929,30

2 251,82

532,81

39,90

2.90

Svaigi greipfrūti:

2.90.1

| — | baltie
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

baltie

ex 0805 40 00

71,09

41,52

2 135,01

529,66

1 112,37

17 577,84

245,47

49,48

30,60

290,60

17 041,09

2 754,87

651,83

48,82

2.90.2

| — | sārtie
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

sārtie

ex 0805 40 00

87,96

51,37

2 641,45

655,30

1 376,23

21 747,47

303,70

61,22

37,86

359,53

21 083,39

3 408,35

806,46

60,40

2.100

Galda vīnogas

0806 10 10

139,35

81,38

4 184,97

1 038,22

2 180,43

34 455,52

481,16

96,99

59,98

569,63

33 403,39

5 400,01

1 277,70

95,69

2.110

Arbūzi

0807 11 00

34,38

20,08

1 032,47

256,14

537,93

8 500,45

118,71

23,93

14,80

140,53

8 240,89

1 332,23

315,22

23,61

2.120

Melones (izņemot arbūzus):

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (tostarp Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (tostarp Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (tostarp Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (tostarp Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,63

33,66

1 730,68

429,35

901,71

14 248,99

198,98

40,11

24,80

235,57

13 813,89

2 233,16

528,39

39,57

2.120.2

| — | pārējās
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

pārējās

ex 0807 19 00

106,01

61,91

3 183,72

789,83

1 658,76

26 212,04

366,05

73,79

45,63

433,34

25 411,63

4 108,05

972,01

72,79

2.140

Bumbieri

2.140.1

| — | Nashi (Pyrus pyrifolia),

  Ya (Pyrus Bretscheideri)

  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Nashi (Pyrus pyrifolia),

Ya (Pyrus Bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | pārējie
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

pārējie

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikozes

0809 10 00

705,36

411,93

21 182,67

5 255,07

11 036,49

174 400,26

2 435,47

490,93

303,59

2 883,23

169 074,79

27 332,70

6 467,23

484,34

2.160

Ķirši

0809 20 95

0809 20 05

610,83

356,72

18 343,84

4 550,81

9 557,41

151 027,72

2 109,07

425,14

262,90

2 496,83

146 415,95

23 669,66

5 600,52

419,43

2.170

Persiki

0809 30 90

147,21

85,97

4 420,95

1 096,76

2 303,38

36 398,36

508,30

102,46

63,36

601,75

35 286,91

5 704,50

1 349,75

101,08

2.180

Nektarīni

ex 0809 30 10

118,41

69,15

3 555,96

882,17

1 852,71

29 276,75

408,84

82,41

50,96

484,01

28 382,76

4 588,37

1 085,66

81,31

2.190

Plūmes

0809 40 05

90,22

52,69

2 709,25

672,12

1 411,56

22 305,71

311,50

62,79

38,83

368,76

21 624,58

3 495,84

827,16

61,95

2.200

Zemenes

0810 10 00

179,72

104,96

5 397,24

1 338,97

2 812,04

44 436,34

620,55

125,09

77,35

734,63

43 079,44

6 964,24

1 647,82

123,41

2.205

Avenes

0810 20 10

304,95

178,09

9 157,95

2 271,94

4 771,43

75 398,89

1 052,93

212,25

131,25

1 246,51

73 096,51

11 816,81

2 796,00

209,39

2.210

Mellenes (Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 455,44

849,98

43 708,32

10 843,32

22 772,69

359 857,54

5 025,34

1 012,99

626,42

5 949,26

348 868,97

56 398,30

13 344,49

999,38

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

64,65

37,76

1 941,50

481,66

1 011,55

15 984,71

223,22

45,00

27,83

264,26

15 496,61

2 505,19

592,76

44,39

2.230

Granātāboli

ex 0810 90 95

314,59

183,72

9 447,45

2 343,76

4 922,26

77 782,38

1 086,22

218,95

135,40

1 285,92

75 407,22

12 190,36

2 884,38

216,01

2.240

Hurma (ieskaitot Sharon fruit)

ex 0810 90 95

143,42

83,76

4 306,99

1 068,49

2 244,00

35 460,10

495,19

99,82

61,73

586,24

34 377,29

5 557,45

1 314,96

98,48

2.250

Ličī

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 535/2005

(2005. gada 6. aprīlis),

ar kuru labo itāliešu valodas redakciju Regulai (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju, attiecībā uz tirgus mehānismiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgu organizāciju (1), un jo īpaši tās 26. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 (2) itāliešu valodas redakcijas 34. panta 3. punkta 2. daļā ir ieviesusies kļūda, kas izriet no grozījumiem, kuri izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1774/2004. Tādēļ šī kļūda jālabo. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 (2) itāliešu valodas redakcijas 34. panta 3. punkta 2. daļā ir ieviesusies kļūda, kas izriet no grozījumiem, kuri izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1774/2004. Tādēļ šī kļūda jālabo.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Labojumi attiecas tikai uz itāliešu valodas redakciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 6. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1774/2004 (OV L 316, 15.10.2004., 61. lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 18. marts),

ar ko groza Lēmumu 97/80/EK, ar kuru nosaka ieviešanas noteikumus Padomes Direktīvai 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 754)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/288/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 19. marta Direktīvu 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem (1), un jo īpaši šīs direktīvas 5. panta 2. punktu un 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi Direktīvas 96/16/EK 5. panta 2. punktam dalībvalstis ik gadu nosūta Eiropas Komisijai metodoloģisku informāciju saskaņā ar standarta anketu, kuru ieviesusi Eiropas Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Direktīvas 96/16/EK 5. panta 2. punktam dalībvalstis ik gadu nosūta Eiropas Komisijai metodoloģisku informāciju saskaņā ar standarta anketu, kuru ieviesusi Eiropas Komisija.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (2) ieviests tiesiskais regulējums Eiropas Kopienas statistikai pa teritoriālajām vienībām; tāpēc, nosūtot datus par govs piena produkciju pa zemnieku saimniecībām un pa reģioniem, ir jāizmanto jaunā klasifikācija (NUTS). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (2) ieviests tiesiskais regulējums Eiropas Kopienas statistikai pa teritoriālajām vienībām; tāpēc, nosūtot datus par govs piena produkciju pa zemnieku saimniecībām un pa reģioniem, ir jāizmanto jaunā klasifikācija (NUTS).

| (3) | Ņemot vērā, ka pieaug piena proteīna saimnieciskā nozīme, arvien vairāk ir vajadzīgi statistikas dati par proteīna saturu galvenajos piena produktos. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā, ka pieaug piena proteīna saimnieciskā nozīme, arvien vairāk ir vajadzīgi statistikas dati par proteīna saturu galvenajos piena produktos.

| (4) | Būtu jāpapildina un jāgroza noteikumi Eiropas Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmumā 97/80/EK, ar kuru nosaka ieviešanas noteikumus Padomes Direktīvai 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem (3). |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāpapildina un jāgroza noteikumi Eiropas Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmumā 97/80/EK, ar kuru nosaka ieviešanas noteikumus Padomes Direktīvai 96/16/EK par piena un piena produktu statistikas pārskatiem (3).

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pastāvīgā lauksaimniecības statistikas komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pastāvīgā lauksaimniecības statistikas komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 97/80/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma II pielikumam tiek pievienotas tabulas H un I šī lēmuma I pielikumā; |
| --- | --- |

1)

lēmuma II pielikumam tiek pievienotas tabulas H un I šī lēmuma I pielikumā;

| 2) | lēmuma III pielikums tiek aizstāts ar šī lēmuma II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma III pielikums tiek aizstāts ar šī lēmuma II pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/107/EK (OV L 7, 13.1.2004., 40. lpp.).

1

(2)  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 24, 25.1.1997., 26. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 98/582/EK (OV L 281, 17.10.1998., 36. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Lēmuma 97/80/EK II pielikumā tiek iekļautas šādas H un I tabulas:

“H TABULA

Piena pārstrādes uzņēmumu darbība

Govs piena proteīni galvenajos piena produktos

Valsts: ... Gads: ...

| Kods | Produkti | Daudzums (1)

  (1 000 t) | Proteīnu saturs (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 |
| 1 | Izejvielas | | |
| 11 | Dzeramais piens | | |
| 112 | Pilnpiens | | |
| 113 | Puskrejots piens | | |
| 114 | Vājpiens | | |
| 12 | Paniņas | | |
| 13 | Krējums | | |
| 2 | Galaprodukti | | |
| 21 | Iebiezināts piens | | |
| 221 | Piena krējuma pulveris | | |
| 222 | Pilnpiena pulveris | | |
| 223 | Puskrejota piena pulveris | | |
| 224 | Vājpiena pulveris | | |
| 225 | Paniņu pulveris | | |
| 23 | Sviests un citi dzelteno taukvielu piena produkti | | |
| 2411 | Govs piena siers | | |
| 25 | Kausēts siers | | |
| 26 | Kazeīns un kazeināti | | |
| 27 | Sūkalas | | |

Kods

Produkti

Daudzums (1)

(1 000 t)

Proteīnu saturs (t)

1

2

1

Izejvielas

11

Dzeramais piens

112

Pilnpiens

113

Puskrejots piens

114

Vājpiens

12

Paniņas

13

Krējums

2

Galaprodukti

21

Iebiezināts piens

221

Piena krējuma pulveris

222

Pilnpiena pulveris

223

Puskrejota piena pulveris

224

Vājpiena pulveris

225

Paniņu pulveris

23

Sviests un citi dzelteno taukvielu piena produkti

2411

Govs piena siers

25

Kausēts siers

26

Kazeīns un kazeināti

27

Sūkalas

I TABULA

Reģionālie dati par govs piena ražošanu

Valsts: ... Gads: ...

| Reģioni | Kods NUTS 2 | Govs piena gada produkcija
  (1 000 t) (2) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Kopumā valstī | | ” |

Reģioni

Kods NUTS 2

Govs piena gada produkcija

(1 000 t) (2)

Kopumā valstī

”

---

(1)  1. sleja: daudzums, kas saražots attiecigajā laika periodā (gadā), izteiksmes vienība tūkstotis tonnu. Definícija: skat. Lēmuma 97/80/EB II pielikuma B tabulas 1. sleju.

1

(2)  Attiecas uz visu govs pienu, izņemot pienu, ko tieši izzīduši teliņi, bet ieskaitot pienu, kurš iegūts slaukšanas procesā (tostarp jaunpienu), kas izmantots lopu barošanai (spaiņos vai citādā veidā).

2

---

II PIELIKUMS

Lēmuma 97/80/EK III pielikums tiek aizstāts ar šādu:

“III PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 5. aprīlis),

ar ko pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu

(2005/289/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā

A.   PROCEDŪRA

1.   Vispārēji norādījumi

| (1) | Komisija 2004. gada 28. janvārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 28. janvārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Baltkrievijas, Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu Kopienā.

| (2) | Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2003. gada decembrī iesniedza Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šai gadījumā vairāk nekā 70 % Kopienas augstas stiprības poliestera pavedienu ražotāju. Sūdzībā bija pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai uzsāktu antidempinga procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2003. gada decembrī iesniedza Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šai gadījumā vairāk nekā 70 % Kopienas augstas stiprības poliestera pavedienu ražotāju. Sūdzībā bija pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīts par pietiekamu, lai uzsāktu antidempinga procedūru.

| (3) | Vēlāk, 2004. gada 8. martā viens no ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, KoSa atsauca to. Tikmēr Spānijas ražotājs Brilén izteica vēlēšanos sadarboties procedūras gaitā un atbalstīja sūdzību. CIRFS 2004. gada 16. jūnijā atsauca savu sūdzību, norādot, ka pastāv nopietnas šaubas par to, vai procedūra pienācīgi atrisinās dempinga problēmas visiem Kopienas ražotājiem radušos kaitējumu. Tomēr lielākais Kopienas ražotājs (Acordis) pieprasīja turpināt procesu. Acordis un Brilén kopā veido 40 % no augstas stiprības poliestera pavedienu kopējās ražošanas apjoma Kopienā, tika nolemts, ka situācija ir atbilstoša, lai turpinātu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Vēlāk, 2004. gada 8. martā viens no ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, KoSa atsauca to. Tikmēr Spānijas ražotājs Brilén izteica vēlēšanos sadarboties procedūras gaitā un atbalstīja sūdzību. CIRFS 2004. gada 16. jūnijā atsauca savu sūdzību, norādot, ka pastāv nopietnas šaubas par to, vai procedūra pienācīgi atrisinās dempinga problēmas visiem Kopienas ražotājiem radušos kaitējumu. Tomēr lielākais Kopienas ražotājs (Acordis) pieprasīja turpināt procesu. Acordis un Brilén kopā veido 40 % no augstas stiprības poliestera pavedienu kopējās ražošanas apjoma Kopienā, tika nolemts, ka situācija ir atbilstoša, lai turpinātu izmeklēšanu.

2.   Procedūras uzsākšana

| (4) | Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Baltkrievijā, Korejā un Taivānā un šo valstu institūcijām, sūdzībā norādītajiem saistītajiem importētājiem un lietotājiem Kopienā, kā arī to asociācijām par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm termiņā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika sniegta iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam un zināmajiem Kopienas ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem Baltkrievijā, Korejā un Taivānā un šo valstu institūcijām, sūdzībā norādītajiem saistītajiem importētājiem un lietotājiem Kopienā, kā arī to asociācijām par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm termiņā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika sniegta iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (5) | Viens ražotājs eksportētājs Baltkrievijā, trīs ražotāji eksportētāji Korejā un divi ražotāji eksportētāji Taivānā, kā arī trīs ražotāji Kopienā, četrdesmit lietotāji, divas lietotāju asociācijas un trīs importētāji rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Visas puses, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas. |
| --- | --- |

(5)

Viens ražotājs eksportētājs Baltkrievijā, trīs ražotāji eksportētāji Korejā un divi ražotāji eksportētāji Taivānā, kā arī trīs ražotāji Kopienā, četrdesmit lietotāji, divas lietotāju asociācijas un trīs importētāji rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Visas puses, kas to pieprasīja iepriekš minētajā termiņā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa, tika uzklausītas.

| (6) | Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka, ņemot vērā attiecīgo Korejas eksportētāju/ražotāju un Kopienas importētāju skaitu, šajā izmeklēšanā var piemērot atlasi. Tomēr, ņemot vērā to, ka to Korejas ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju skaits, kuri izteica vēlēšanos sadarboties, ir mazāks, nekā tika paredzēts, nolēma, ka atlase nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka, ņemot vērā attiecīgo Korejas eksportētāju/ražotāju un Kopienas importētāju skaitu, šajā izmeklēšanā var piemērot atlasi. Tomēr, ņemot vērā to, ka to Korejas ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju skaits, kuri izteica vēlēšanos sadarboties, ir mazāks, nekā tika paredzēts, nolēma, ka atlase nav nepieciešama.

3.   Anketas

| (7) | Komisija nosūtīja anketas visām personām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas visām personām, par kurām bija zināms, ka tās ir iesaistītas, un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (8) | Atbildes iesniedza seši ražotāji eksportētāji (viens no Baltkrievijas, trīs no Korejas un divi no Taivānas), viens Kopienas ražotājs, kas iesniedza sūdzību, un divi papildu ražotāji Kopienā, pieci lietotāji uzņēmumi un trīs importētāji. |
| --- | --- |

(8)

Atbildes iesniedza seši ražotāji eksportētāji (viens no Baltkrievijas, trīs no Korejas un divi no Taivānas), viens Kopienas ražotājs, kas iesniedza sūdzību, un divi papildu ražotāji Kopienā, pieci lietotāji uzņēmumi un trīs importētāji.

| (9) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Ražotāji Kopienā:







  — | Acordis, Arnhem, Nīderlande, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu uzņēmumu telpās:

a)

Ražotāji Kopienā:

—

Acordis, Arnhem, Nīderlande,

| — | Brilén S.A., Barbastro, Spānija; |
| --- | --- |

—

Brilén S.A., Barbastro, Spānija;

| b) | Importētāji Kopienā:







  — | Pössiger GmbH, Rosendahl, Vācija, |
| --- | --- | --- |

b)

Importētāji Kopienā:

—

Pössiger GmbH, Rosendahl, Vācija,

| — | Mitsui Ltd., London, Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- |

—

Mitsui Ltd., London, Apvienotā Karaliste;

| c) | Lietotāji Kopienā:







  — | Cordstrap, Deurne, Nīderlande, |
| --- | --- | --- |

c)

Lietotāji Kopienā:

—

Cordstrap, Deurne, Nīderlande,

| — | Güth & Wolf, Gütersloh, Vācija, |
| --- | --- |

—

Güth & Wolf, Gütersloh, Vācija,

| — | OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Vācija, |
| --- | --- |

—

OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Vācija,

| — | Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Vācija. |
| --- | --- |

—

Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Vācija.

| d) | Ražotāji eksportētāji Korejā:







  — | Honeywell Sysko Co., Inc., Seoul, Koreja, |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotāji eksportētāji Korejā:

—

Honeywell Sysko Co., Inc., Seoul, Koreja,

| — | Hyosung Corporation, Seoul, Koreja, |
| --- | --- |

—

Hyosung Corporation, Seoul, Koreja,

| — | Kolon Industries Inc., Seoul, Koreja. |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc., Seoul, Koreja.

| e) | Ražotāji eksportētāji Taivānā:







  — | Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taivāna, |
| --- | --- | --- |

e)

Ražotāji eksportētāji Taivānā:

—

Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taivāna,

| — | Shinkong Corporation, Taipei, Taivāna. |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei, Taivāna.

| f) | Saistītie importētāji Kopienā:







  — | Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francija, |
| --- | --- | --- |

f)

Saistītie importētāji Kopienā:

—

Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francija,

| — | Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Vācija. |
| --- | --- |

—

Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Vācija.

| (10) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (“IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2000. gada janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (“IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2000. gada janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (11) | Ražojums ir augstas stiprības poliestera pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp poliestera monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi („attiecīgais ražojums”), kura izcelsme ir Baltkrievijā, Korejā un Taivānā un kuru parasti deklarē ar KN kodu 5402 20 00. |
| --- | --- |

(11)

Ražojums ir augstas stiprības poliestera pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp poliestera monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi („attiecīgais ražojums”), kura izcelsme ir Baltkrievijā, Korejā un Taivānā un kuru parasti deklarē ar KN kodu 5402 20 00.

| (12) | Attiecīgajam ražojumam ir izcilas īpašības un vairāki dažādi gala pielietojumi. Tajos ietilpst stiprinājumi mehāniskiem gumijas izstrādājumiem, piemēram, konveijeru lentēm, transmisijas siksnām un šļūtenēm, radiālajām riepām; pārklāti un nepārklāti audumi, piemēram, nojumes, stendi, ģeotekstilizstrādājumi, aizsargapģērbs un drošības jostas; un lineārā spriegojuma līdzekļi, piemēram, troses, tīkli un siksnu stiprinājumi. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgajam ražojumam ir izcilas īpašības un vairāki dažādi gala pielietojumi. Tajos ietilpst stiprinājumi mehāniskiem gumijas izstrādājumiem, piemēram, konveijeru lentēm, transmisijas siksnām un šļūtenēm, radiālajām riepām; pārklāti un nepārklāti audumi, piemēram, nojumes, stendi, ģeotekstilizstrādājumi, aizsargapģērbs un drošības jostas; un lineārā spriegojuma līdzekļi, piemēram, troses, tīkli un siksnu stiprinājumi.

2.   Līdzīgi ražojumi

| (13) | Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu, ko eksportē no Baltkrievijas, Korejas un Taivānas uz Kopienu, un ražojumu, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Korejā un Taivānā. Protams, šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un pielietojums. |
| --- | --- |

(13)

Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu, ko eksportē no Baltkrievijas, Korejas un Taivānas uz Kopienu, un ražojumu, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Korejā un Taivānā. Protams, šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un pielietojums.

| (14) | Ražotājs eksportētājs no Baltkrievijas apgalvoja, ka uz Kopienu eksportētais ražojums nav līdzīgs tiem ražojumiem, ko ražo un pārdod Kopienā, tādēļ to nevar uzskatīt par līdzīgu ražojumu. Šo sūdzību pamatoja ar iespējamām kvalitātes atšķirībām un iespējamām izmantošanas atšķirībām starp ražojumiem, kurus uz Kopienu eksportē šis ražotājs eksportētājs, un salīdzināmiem modeļiem, kurus ražo Kopienas ražotāji. Tomēr izmeklēšanā noskaidroja, ka Kopienas ražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības un pielietojums, salīdzinot ar tiem ražojumiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgais ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(14)

Ražotājs eksportētājs no Baltkrievijas apgalvoja, ka uz Kopienu eksportētais ražojums nav līdzīgs tiem ražojumiem, ko ražo un pārdod Kopienā, tādēļ to nevar uzskatīt par līdzīgu ražojumu. Šo sūdzību pamatoja ar iespējamām kvalitātes atšķirībām un iespējamām izmantošanas atšķirībām starp ražojumiem, kurus uz Kopienu eksportē šis ražotājs eksportētājs, un salīdzināmiem modeļiem, kurus ražo Kopienas ražotāji. Tomēr izmeklēšanā noskaidroja, ka Kopienas ražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās pamatīpašības un pielietojums, salīdzinot ar tiem ražojumiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgais ražotājs eksportētājs.

| (15) | Nobeigumā tika konstatēts, ka ražojumam, ko no Baltkrievijas, Korejas un Taivānas eksportē uz Kopienu, ražojumiem, ko ražo un pārdod turpat Korejā un Taivānā, kā arī ražojumam, kuru Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pielietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Nobeigumā tika konstatēts, ka ražojumam, ko no Baltkrievijas, Korejas un Taivānas eksportē uz Kopienu, ražojumiem, ko ražo un pārdod turpat Korejā un Taivānā, kā arī ražojumam, kuru Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pielietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Vispārīgā metodoloģija

| (16) | Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodoloģija ir piemērota visiem ražotājiem eksportētājiem Korejā, Taivānā un, ņemot vērā analogās valsts jēdzienu, arī ražotājam eksportētājam Baltkrievijā. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētāju valsti. |
| --- | --- |

(16)

Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodoloģija ir piemērota visiem ražotājiem eksportētājiem Korejā, Taivānā un, ņemot vērā analogās valsts jēdzienu, arī ražotājam eksportētājam Baltkrievijā. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētāju valsti.

1.1.   Normālā vērtība

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t.i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta kopējā apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t.i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta kopējā apjoma uz Kopienu.

| (18) | Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko uzņēmumi ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu pārdeva vietējā tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdeva eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(18)

Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, ko uzņēmumi ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu pārdeva vietējā tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, kurus pārdeva eksportam uz Kopienu.

| (19) | Turklāt attiecībā uz katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs pārdeva vietējā tirgū un un par kuru tika konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar tādu ražojuma veidu, ko pārdeva eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu tad, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū IP laikā bija vismaz 5 % no salīdzināmā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, to eksportējot uz Kopienu. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt attiecībā uz katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs pārdeva vietējā tirgū un un par kuru tika konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar tādu ražojuma veidu, ko pārdeva eksportam uz Kopienu, tika noteikts, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu tad, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū IP laikā bija vismaz 5 % no salīdzināmā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, to eksportējot uz Kopienu.

| (20) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdošanas darījumu proporcionālo daudzumu vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem: a) tiem ražojuma veidiem, kuriem vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū nebija zemāki par vienības pašizmaksu; un kuriem vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai augstāka par vienības pašizmaksu, normālā vērtība pēc ražojuma veida tika aprēķināta kā attiecīgā veida visas pārdošanas cenas vietējā tirgū vidējais svērtais rādītājs; b) tiem ražojuma veidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū nebija zemāki par vienības pašizmaksu, normālā vērtība pēc ražojuma veida ir aprēķināta kā vidēja svērtā cena no attiecīgā veida pārdošanas cenas vietējā tirgū, kas ir vienāda vai lielāka par vienības pašizmaksu; c) attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem 10 % no pārdošanas apjoma vietēja tirgū nav bijis zemāks par vienības pašizmaksu, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids nav pārdots parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(20)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdošanas darījumu proporcionālo daudzumu vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem: a) tiem ražojuma veidiem, kuriem vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū nebija zemāki par vienības pašizmaksu; un kuriem vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai augstāka par vienības pašizmaksu, normālā vērtība pēc ražojuma veida tika aprēķināta kā attiecīgā veida visas pārdošanas cenas vietējā tirgū vidējais svērtais rādītājs; b) tiem ražojuma veidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū nebija zemāki par vienības pašizmaksu, normālā vērtība pēc ražojuma veida ir aprēķināta kā vidēja svērtā cena no attiecīgā veida pārdošanas cenas vietējā tirgū, kas ir vienāda vai lielāka par vienības pašizmaksu; c) attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem 10 % no pārdošanas apjoma vietēja tirgū nav bijis zemāks par vienības pašizmaksu, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids nav pārdots parastajā tirdzniecības apritē.

| (21) | To ražojumu veidiem, kas nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas nav pārdoti reprezentatīvā daudzumā vietējā tirgū, normālā vērtība ir jāsastāda. |
| --- | --- |

(21)

To ražojumu veidiem, kas nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas nav pārdoti reprezentatīvā daudzumā vietējā tirgū, normālā vērtība ir jāsastāda.

| (22) | Lai sastādītu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TV un A izmaksas”) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas vietējā tirgū, izmeklēšanas periodā izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pievienoja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Vajadzības gadījumā uzrādītās ražošanas izmaksas un TV un A izmaksas tika koriģētas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē vai normālo vērtību sastādīšanā. |
| --- | --- |

(22)

Lai sastādītu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TV un A izmaksas”) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas vietējā tirgū, izmeklēšanas periodā izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pievienoja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Vajadzības gadījumā uzrādītās ražošanas izmaksas un TV un A izmaksas tika koriģētas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē vai normālo vērtību sastādīšanā.

1.2.   Eksporta cena

| (23) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(23)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

| (24) | Ja pārdošanu veica saistītais importētājs, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā koriģēja attiecībā uz visām izmaksām tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, lai noteiktu ticamu eksporta cenu ražotāja līmenī. Šīs izmaksas ietvēra kravas maksas, pārkraušanas, apdrošināšanas un saistītās izmaksas, kā arī TV un A izmaksas, kas radušās saistītajam importētājam. Tālākpārdošanas cena tika turpmāk koriģēta, lai ņemtu vērā pieņemamu peļņas normu, kuru, kā noskaidroja izmeklēšanā, sasniedza attiecīgā ražojuma neatkarīgie importētāji. |
| --- | --- |

(24)

Ja pārdošanu veica saistītais importētājs, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā koriģēja attiecībā uz visām izmaksām tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, lai noteiktu ticamu eksporta cenu ražotāja līmenī. Šīs izmaksas ietvēra kravas maksas, pārkraušanas, apdrošināšanas un saistītās izmaksas, kā arī TV un A izmaksas, kas radušās saistītajam importētājam. Tālākpārdošanas cena tika turpmāk koriģēta, lai ņemtu vērā pieņemamu peļņas normu, kuru, kā noskaidroja izmeklēšanā, sasniedza attiecīgā ražojuma neatkarīgie importētāji.

1.3.   Salīdzināšana

| (25) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un ar pārbaudītiem pierādījumiem pamatotām. |
| --- | --- |

(25)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un ar pārbaudītiem pierādījumiem pamatotām.

1.4.   Dempinga starpība

| (26) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu.

2.   Baltkrievija

2.1.   Analogā valsts

| (27) | Tā kā Baltkrievija nav tirgus ekonomikas valsts pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē, normālā vērtība jāveido, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta atbilstošā trešā tirgus ekonomikas valstī, kurā ražojums ir ražots un realizēts. Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) ir paredzētas kā atbilstoša analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību Baltkrievijai. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā Baltkrievija nav tirgus ekonomikas valsts pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē, normālā vērtība jāveido, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta atbilstošā trešā tirgus ekonomikas valstī, kurā ražojums ir ražots un realizēts. Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) ir paredzētas kā atbilstoša analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību Baltkrievijai.

| (28) | Vienīgais ražotājs eksportētājs Baltkrievijā JSC “Mogilevkhimvolokno” un Baltkrievijas valdība iebilda šim priekšlikumam un ieteica izmantot Taivānu. Attiecīgie izvirzītie argumenti ir šādi:






  — | fakts, ka Taivānas eksportētāji, iespējams, veic pārdošanu par dempinga cenām, nav būtisks, lai izvelētos atbilstošu analogo valsti; |
| --- | --- | --- |

(28)

Vienīgais ražotājs eksportētājs Baltkrievijā JSC “Mogilevkhimvolokno” un Baltkrievijas valdība iebilda šim priekšlikumam un ieteica izmantot Taivānu. Attiecīgie izvirzītie argumenti ir šādi:

—

fakts, ka Taivānas eksportētāji, iespējams, veic pārdošanu par dempinga cenām, nav būtisks, lai izvelētos atbilstošu analogo valsti;

| — | sūdzības iesniedzējiem ir saistītie uzņēmumi ar plašām ražotnēm ASV un nebūtu lietderīgi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz šie saistītie uzņēmumi; |
| --- | --- |

—

sūdzības iesniedzējiem ir saistītie uzņēmumi ar plašām ražotnēm ASV un nebūtu lietderīgi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz šie saistītie uzņēmumi;

| — | valstu ekonomikas attīstības līmeņa līdzība, ražošanas apjomi un gala produkti Taivānā, no vienas puses, un Baltkrievijā ir pretēji situācijai ASV; un |
| --- | --- |

—

valstu ekonomikas attīstības līmeņa līdzība, ražošanas apjomi un gala produkti Taivānā, no vienas puses, un Baltkrievijā ir pretēji situācijai ASV; un

| — | Taivāna tika izvēlēta par analogo valsti Baltkrievijai iepriekšējā izmeklēšanā saistībā ar tekstilizstrādājumiem, un tai piemēro to pašu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

—

Taivāna tika izvēlēta par analogo valsti Baltkrievijai iepriekšējā izmeklēšanā saistībā ar tekstilizstrādājumiem, un tai piemēro to pašu izmeklēšanu.

| (29) | Komisijas sazinājās ar visiem zināmajiem augstas stiprības poliestera pavediena ražotājiem ASV. Tomēr, neraugoties uz ievērojamiem Komisijas centieniem, neviens no šiem uzņēmumiem nesadarbojās šim nolūkam noteiktajā termiņā. Tādēļ Komisija vairs neatzina par lietderīgu šajā izmeklēšanā uzskatīt ASV par analogo valsti. |
| --- | --- |

(29)

Komisijas sazinājās ar visiem zināmajiem augstas stiprības poliestera pavediena ražotājiem ASV. Tomēr, neraugoties uz ievērojamiem Komisijas centieniem, neviens no šiem uzņēmumiem nesadarbojās šim nolūkam noteiktajā termiņā. Tādēļ Komisija vairs neatzina par lietderīgu šajā izmeklēšanā uzskatīt ASV par analogo valsti.

| (30) | Komisija, ņemot vērā izmeklēšanas termiņus un sadarbības trūkumu no ASV puses, pārbaudīja, vai vienu no valstīm, kurās veic izmeklēšanu (Koreja vai Taivāna), varētu uzskatīt par iespējamo trešo tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību Baltkrievijai. |
| --- | --- |

(30)

Komisija, ņemot vērā izmeklēšanas termiņus un sadarbības trūkumu no ASV puses, pārbaudīja, vai vienu no valstīm, kurās veic izmeklēšanu (Koreja vai Taivāna), varētu uzskatīt par iespējamo trešo tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību Baltkrievijai.

| (31) | Abas valstis būtu piemērotas, jo tām ir līdzīgs attīstības līmenis un ražošanas apjomi. Tomēr, salīdzinot Koreju un Taivānu, Koreja ir atbilstošāka, jo gala produktu salīdzināmības pakāpe ir augstāka starp Baltkrieviju un Koreju, nevis starp Baltkrieviju un Taivānu. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā Korejā ir iesaistīti vairāk tirgus dalībnieki nekā Taivānā, un attiecīgā ražojuma Korejas tirgus ir reprezentatīvāks nekā Taivānas tirgus gan kopējās vērtības, gan kopējo daudzumu izteiksmē. |
| --- | --- |

(31)

Abas valstis būtu piemērotas, jo tām ir līdzīgs attīstības līmenis un ražošanas apjomi. Tomēr, salīdzinot Koreju un Taivānu, Koreja ir atbilstošāka, jo gala produktu salīdzināmības pakāpe ir augstāka starp Baltkrieviju un Koreju, nevis starp Baltkrieviju un Taivānu. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā Korejā ir iesaistīti vairāk tirgus dalībnieki nekā Taivānā, un attiecīgā ražojuma Korejas tirgus ir reprezentatīvāks nekā Taivānas tirgus gan kopējās vērtības, gan kopējo daudzumu izteiksmē.

| (32) | Komisija, pamatojoties uz šo, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pieņēma lēmumu izmantot Koreju par analogo valsti. |
| --- | --- |

(32)

Komisija, pamatojoties uz šo, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pieņēma lēmumu izmantot Koreju par analogo valsti.

2.2.   Normālā vērtība

| (33) | Pēc tam, kad Koreja tika izvēlēta par analogā valsts, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja to Korejas ražotāju eksportētāju telpās, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas laikā. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Korejas vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja tos ražoja reprezentatīvā daudzumā un izmantojot parasto tirdzniecības apriti. Tas attiecas uz vairākiem eksportēto ražojumu veidiem. |
| --- | --- |

(33)

Pēc tam, kad Koreja tika izvēlēta par analogā valsts, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja to Korejas ražotāju eksportētāju telpās, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas laikā. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Korejas vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja tos ražoja reprezentatīvā daudzumā un izmantojot parasto tirdzniecības apriti. Tas attiecas uz vairākiem eksportēto ražojumu veidiem.

| (34) | Pārējiem eksportētā ražojuma veidiem, kuri nav noteikti parastā tirdzniecības apritē Korejā, kā arī Korejas ražotāji tos nav pārdevuši reprezentatīvā apjomā vietējā tirgū, tiek izmantotas saliktās normālās vērtības. Normālā vērtība tika veidota, pamatojoties uz iepriekš minēto 22. apsvērumu. |
| --- | --- |

(34)

Pārējiem eksportētā ražojuma veidiem, kuri nav noteikti parastā tirdzniecības apritē Korejā, kā arī Korejas ražotāji tos nav pārdevuši reprezentatīvā apjomā vietējā tirgū, tiek izmantotas saliktās normālās vērtības. Normālā vērtība tika veidota, pamatojoties uz iepriekš minēto 22. apsvērumu.

2.3.   Eksporta cena

| (35) | Eksporta preču pārdošanas apjomus un vērtību, par ko paziņoja vienīgais ražotājs eksportētājs Baltkrievijā JSC “Mogilevkhimvolokno”, varēja salīdzināt ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem par attiecīgā ražojuma importa kopējo apjomu no Baltkrievijas, tādēļ uzskatīja par lietderīgu izmantot šī vienīgā ražotāja eksportētāja paziņoto eksporta preču pārdošanas apjomu, lai gan šī informācija nebija pārbaudīta klātienē. |
| --- | --- |

(35)

Eksporta preču pārdošanas apjomus un vērtību, par ko paziņoja vienīgais ražotājs eksportētājs Baltkrievijā JSC “Mogilevkhimvolokno”, varēja salīdzināt ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem par attiecīgā ražojuma importa kopējo apjomu no Baltkrievijas, tādēļ uzskatīja par lietderīgu izmantot šī vienīgā ražotāja eksportētāja paziņoto eksporta preču pārdošanas apjomu, lai gan šī informācija nebija pārbaudīta klātienē.

| (36) | JSC “Mogilevkhimvolokno” eksporta preču pārdošana tika veikta tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām. |
| --- | --- |

(36)

JSC “Mogilevkhimvolokno” eksporta preču pārdošana tika veikta tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.

2.4.   Salīdzināšana

| (37) | Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemti vērā faktori, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām transporta izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, ievedmaksājumos un netiešos nodokļos, kredīta izmaksās, komisijas maksās un atlaidēs. |
| --- | --- |

(37)

Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemti vērā faktori, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām transporta izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, ievedmaksājumos un netiešos nodokļos, kredīta izmaksās, komisijas maksās un atlaidēs.

| (38) | JSC “Mogilevkhimvolokno” apgalvoja ka, ja tā ražojumi tiktu uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem, neraugoties uz iepriekš 14. apsvērumā minētajiem argumentiem, korekcija būtu piemērojama piedēvēto kvalitātes un pielietojuma atšķirību dēļ. Tā kā šī prasība nebija pamatota, tā bija jānoraida. |
| --- | --- |

(38)

JSC “Mogilevkhimvolokno” apgalvoja ka, ja tā ražojumi tiktu uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem, neraugoties uz iepriekš 14. apsvērumā minētajiem argumentiem, korekcija būtu piemērojama piedēvēto kvalitātes un pielietojuma atšķirību dēļ. Tā kā šī prasība nebija pamatota, tā bija jānoraida.

2.5.   Dempinga starpība

| (39) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, koriģēto vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta katram ražojuma veidam analogajā valstī, salīdzināja ar koriģētajām vidējām svērtajām eksporta cenām katram attiecīgā ražojuma veidam, kura izcelsme bija Baltkrievijā. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, attiecībā uz eksportu no Baltkrievijas uz Kopienu tika konstatēta nulles dempinga starpība. |
| --- | --- |

(39)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, koriģēto vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta katram ražojuma veidam analogajā valstī, salīdzināja ar koriģētajām vidējām svērtajām eksporta cenām katram attiecīgā ražojuma veidam, kura izcelsme bija Baltkrievijā. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, attiecībā uz eksportu no Baltkrievijas uz Kopienu tika konstatēta nulles dempinga starpība.

| (40) | Eksportētājs Baltkrievijā, kurš sadarbojās, atbild par attiecīgā ražojuma ražošanas kopējo apjomu un eksportu. Tādēļ arī valsts mērogā dempinga starpība ir nulle. Ņemot vērā valsts mēroga nulles dempinga starpību, secināja, ka izmeklēšana jāpārtrauc, neveicot pasākumus attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes importu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Eksportētājs Baltkrievijā, kurš sadarbojās, atbild par attiecīgā ražojuma ražošanas kopējo apjomu un eksportu. Tādēļ arī valsts mērogā dempinga starpība ir nulle. Ņemot vērā valsts mēroga nulles dempinga starpību, secināja, ka izmeklēšana jāpārtrauc, neveicot pasākumus attiecībā uz Baltkrievijas izcelsmes importu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu.

3.   Korejas Republika

3.1.   Normālā vērtība

| (41) | Konstatēja, ka to dažu ražojumu veidu pārdošanas apjomi vietējā tirgū, ko eksportam Kopienā pārdeva visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi, bija reprezentatīvi un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas laika posmā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Korejas vietējā tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Konstatēja, ka to dažu ražojumu veidu pārdošanas apjomi vietējā tirgū, ko eksportam Kopienā pārdeva visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi, bija reprezentatīvi un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas laika posmā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Korejas vietējā tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.

| (42) | Tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas nebija parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas vietējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos apjomos, bija jāaprēķina. Visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi pārdeva atsevišķus šādu ražojumu veidus eksportam Kopienā. Normālā vērtība tika aprēķināta pēc parauga, kas izklāstīts iepriekš 22. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas nebija parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas vietējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos apjomos, bija jāaprēķina. Visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi pārdeva atsevišķus šādu ražojumu veidus eksportam Kopienā. Normālā vērtība tika aprēķināta pēc parauga, kas izklāstīts iepriekš 22. apsvērumā.

3.2.   Eksporta cena

| (43) | Visi viena ražotāja eksportētāja eksporta preču pārdošanas apjomi un daļa no otra ražotāja eksportētāja eksporta preču pārdošanas apjomiem tika pārdoti tieši saistītiem importētajiem Kopienā. Tā rezultātā eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu ražojumi pirmo reizi tika tālākpārdoti neatkarīgam pircējam, saskaņā ar metodi, kas aprakstīta 24. apsvērumā. |
| --- | --- |

(43)

Visi viena ražotāja eksportētāja eksporta preču pārdošanas apjomi un daļa no otra ražotāja eksportētāja eksporta preču pārdošanas apjomiem tika pārdoti tieši saistītiem importētajiem Kopienā. Tā rezultātā eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu ražojumi pirmo reizi tika tālākpārdoti neatkarīgam pircējam, saskaņā ar metodi, kas aprakstīta 24. apsvērumā.

| (44) | Pārējo attiecīgā ražojuma eksporta daļu divi ražotāji eksportētāji pārdeva tieši neatkarīgiem Kopienas pircējiem. Šiem pārdevumiem eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām. |
| --- | --- |

(44)

Pārējo attiecīgā ražojuma eksporta daļu divi ražotāji eksportētāji pārdeva tieši neatkarīgiem Kopienas pircējiem. Šiem pārdevumiem eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām.

3.3.   Salīdzināšana

| (45) | Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņēma vērā faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika pieļautas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu fraktā un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, netiešos nodokļos, kredītizmaksās, pēcpārdošanas izmaksās, komisijas maksās, cenu atlaidēs. |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņēma vērā faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Visiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika pieļautas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu fraktā un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, netiešos nodokļos, kredītizmaksās, pēcpārdošanas izmaksās, komisijas maksās, cenu atlaidēs.

| (46) | Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju saistībā ar atlaidi par daudzumu, ko tā saistītais importētajs bija devis tālākpārdošanas cenai savam pirmajam neatkarīgajam pircējam, sniedzot pamatojumu, ka tālākpārdošanas cenas dažiem pircējiem ar ceturkšņa līgumiem ir zemākas nekā cenas pircējiem, ar kuriem veic vienreizēju darījumu. Turklāt tas apgalvoja, ka vietējā tirgū šādi līgumi netiek slēgti, tādēļ jāveic eksporta cenas korekcija, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību. |
| --- | --- |

(46)

Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja korekciju saistībā ar atlaidi par daudzumu, ko tā saistītais importētajs bija devis tālākpārdošanas cenai savam pirmajam neatkarīgajam pircējam, sniedzot pamatojumu, ka tālākpārdošanas cenas dažiem pircējiem ar ceturkšņa līgumiem ir zemākas nekā cenas pircējiem, ar kuriem veic vienreizēju darījumu. Turklāt tas apgalvoja, ka vietējā tirgū šādi līgumi netiek slēgti, tādēļ jāveic eksporta cenas korekcija, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību.

| (47) | Komisija izmeklēja pieprasītās korekcijas atbilstību. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem Kopienas pircējiem patiesi ir ceturkšņa līgumi ar saistīto importētāju. Turklāt atklāja, ka vietējiem pircējiem nebija šāda veida līgumu; tālāk veica izmeklēšanu, lai noteiktu, vai normālā vērtība un eksporta vertība ir salīdzināmas. Nebija iespējams pierādīt, ka attiecīgā atlaide ir iekļauta Kopienas pircējiem noteiktajās cenās. Turklāt minētā atlaide nebija uzrādīta kā atlaide faktūrrēķinos, par šo atlaidi netika izsniegtas kredīta avizo (credit note), un tā netika iekļauta ne ražotāja, ne saistītā importētāja grāmatojumos. Jāatzīmē, ka atlaides par daudzumu var būt par pamatu korekcijas veikšanai tikai tādā gadījumā, ja tās faktiski piešķirtas par atšķirīgiem pārdotajiem daudzumiem tiešā saistībā ar attiecīgo pārdevumu. Šajā gadījumā nebija iespējams pamatot, ka šādas atlaides attiecīgajam uzņēmumam būtu sniegtas. Tādēļ, kā arī ņemot vērā konstatēto faktu, ka normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzināmas, pieprasītā korekcija attiecībā uz atlaidi par daudzumu tika atteikta. |
| --- | --- |

(47)

Komisija izmeklēja pieprasītās korekcijas atbilstību. Izmeklēšanā konstatēja, ka dažiem Kopienas pircējiem patiesi ir ceturkšņa līgumi ar saistīto importētāju. Turklāt atklāja, ka vietējiem pircējiem nebija šāda veida līgumu; tālāk veica izmeklēšanu, lai noteiktu, vai normālā vērtība un eksporta vertība ir salīdzināmas. Nebija iespējams pierādīt, ka attiecīgā atlaide ir iekļauta Kopienas pircējiem noteiktajās cenās. Turklāt minētā atlaide nebija uzrādīta kā atlaide faktūrrēķinos, par šo atlaidi netika izsniegtas kredīta avizo (credit note), un tā netika iekļauta ne ražotāja, ne saistītā importētāja grāmatojumos. Jāatzīmē, ka atlaides par daudzumu var būt par pamatu korekcijas veikšanai tikai tādā gadījumā, ja tās faktiski piešķirtas par atšķirīgiem pārdotajiem daudzumiem tiešā saistībā ar attiecīgo pārdevumu. Šajā gadījumā nebija iespējams pamatot, ka šādas atlaides attiecīgajam uzņēmumam būtu sniegtas. Tādēļ, kā arī ņemot vērā konstatēto faktu, ka normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzināmas, pieprasītā korekcija attiecībā uz atlaidi par daudzumu tika atteikta.

| (48) | Visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi pieprasīja nodokļu atmaksas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka gadījumā, ja importa maksājumi par šāda veida ražojumiem, kurus paredzēts patērēt eksportētājvalstī, jau ir veikti, tos kompensē vai no tiem atbrīvo, ja ražojumu pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(48)

Visi trīs pārbaudāmie uzņēmumi pieprasīja nodokļu atmaksas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka gadījumā, ja importa maksājumi par šāda veida ražojumiem, kurus paredzēts patērēt eksportētājvalstī, jau ir veikti, tos kompensē vai no tiem atbrīvo, ja ražojumu pārdod eksportam uz Kopienu.

| (49) | Prasību uzskatīja par nepamatotu, jo neviens no trim uzņēmumiem nevarēja pierādīt, ka importa maksājumu kompensācijas iemesls ir attiecīgā ražojuma eksports uz Kopienu. |
| --- | --- |

(49)

Prasību uzskatīja par nepamatotu, jo neviens no trim uzņēmumiem nevarēja pierādīt, ka importa maksājumu kompensācijas iemesls ir attiecīgā ražojuma eksports uz Kopienu.

| (50) | Viens uzņēmums pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta f) apakšpunktu par atšķirībām starp eksportētajiem un vietējā tirgū pārdotajiem ražojumiem tieši saistītu iepakošanas izmaksu dēļ. Šajā gadījumā uzņēmums nevarēja pierādīt cenas atšķirību, kas ietekmētu cenu salīdzināmību starp attiecīgā ražojuma iepakojumu un līdzīga sadarbībā iesaistīta Korejas eksportētāja vietējā tirgū pārdota ražojuma iepakojumu. Tādēļ šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(50)

Viens uzņēmums pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta f) apakšpunktu par atšķirībām starp eksportētajiem un vietējā tirgū pārdotajiem ražojumiem tieši saistītu iepakošanas izmaksu dēļ. Šajā gadījumā uzņēmums nevarēja pierādīt cenas atšķirību, kas ietekmētu cenu salīdzināmību starp attiecīgā ražojuma iepakojumu un līdzīga sadarbībā iesaistīta Korejas eksportētāja vietējā tirgū pārdota ražojuma iepakojumu. Tādēļ šī prasība tika noraidīta.

3.4.   Dempinga starpības

| (51) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā pielāgotā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojumu veida vidējām pielāgotajām svērtajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(51)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā pielāgotā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojumu veida vidējām pielāgotajām svērtajām eksporta cenām.

| (52) | Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:







  Honeywell Sysko Co., Inc. | 4,5 % |
| --- | --- | --- |
| Hyosung Corporation | 0 % |
| Kolon Industries Inc. | 0 %. |

(52)

Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Honeywell Sysko Co., Inc.

4,5 %

Hyosung Corporation

0 %

Kolon Industries Inc.

0 %.

| (53) | Attiecībā uz Korejas izcelsmes importu, jāatzīmē, ka trīs iepriekšminētie ražotāji eksportētāji kopā pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem veido visu šīs valsts izcelsmes eksporta apjomu. Lai noteiktu, vai valsts mērogā dempinga starpība ir mazāka par de minimis apjomu, tika noteikta svērtā vidējā valsts mēroga dempinga starpība. Salīdzinot Hyosung un Kolon eksporta apjomus ar Honeywell eksporta apjomiem, atklāja, ka šī starpība bija mazāka par de minimis. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu un ņemot vērā valsts mēroga de minimis dempinga starpību, secināja, ka izmeklēšana jāpārtrauc, neieviešot antidempinga pasākumus attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz Korejas izcelsmes importu, jāatzīmē, ka trīs iepriekšminētie ražotāji eksportētāji kopā pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem veido visu šīs valsts izcelsmes eksporta apjomu. Lai noteiktu, vai valsts mērogā dempinga starpība ir mazāka par de minimis apjomu, tika noteikta svērtā vidējā valsts mēroga dempinga starpība. Salīdzinot Hyosung un Kolon eksporta apjomus ar Honeywell eksporta apjomiem, atklāja, ka šī starpība bija mazāka par de minimis. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu un ņemot vērā valsts mēroga de minimis dempinga starpību, secināja, ka izmeklēšana jāpārtrauc, neieviešot antidempinga pasākumus attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes importu.

4.   Taivāna

4.1.   Normālā vērtība

| (54) | Konstatēja, ka lielākajai daļai ražojumu veidu, ko eksportam Kopienā pārdeva divi pārbaudāmie Taivānas uzņēmumi, pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas laika posmā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Taivānas vietējā tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(54)

Konstatēja, ka lielākajai daļai ražojumu veidu, ko eksportam Kopienā pārdeva divi pārbaudāmie Taivānas uzņēmumi, pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība balstījās uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas laika posmā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Taivānas vietējā tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punktā.

| (55) | To ražojumu veidu normālā vērtība, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas vietējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos apjomos, bija jāaprēķina. Abi pārbaudāmie uzņēmumi pārdeva dažus šādu ražojumu veidus eksportam Kopienā. Normālā vērtība tika aprēķināta pēc parauga, kas izklāstīts iepriekš 22. apsvērumā. |
| --- | --- |

(55)

To ražojumu veidu normālā vērtība, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tādu ražojumu veidu normālā vērtība, kas vietējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos apjomos, bija jāaprēķina. Abi pārbaudāmie uzņēmumi pārdeva dažus šādu ražojumu veidus eksportam Kopienā. Normālā vērtība tika aprēķināta pēc parauga, kas izklāstīts iepriekš 22. apsvērumā.

4.2.   Eksporta cena

| (56) | Visi divu ražotāju eksportētāju veiktie attiecīgā ražojumu veida pārdevumi Kopienas tirgū tika veikti tieši Kopienas neatkarīgiem pircējiem. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām. |
| --- | --- |

(56)

Visi divu ražotāju eksportētāju veiktie attiecīgā ražojumu veida pārdevumi Kopienas tirgū tika veikti tieši Kopienas neatkarīgiem pircējiem. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.

4.3.   Salīdzināšana

| (57) | Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņēma vērā faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Abiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika pieļautas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu fraktā un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, importa maksājumos, netiešos nodokļos, kredītizmaksās, pēcpārdošanas izmaksās, komisijas maksās, cenu atlaidēs. |
| --- | --- |

(57)

Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņēma vērā faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Abiem izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgos un pamatotos gadījumos tika pieļautas korekcijas attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu fraktā un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un ar to saistītās izmaksās, importa maksājumos, netiešos nodokļos, kredītizmaksās, pēcpārdošanas izmaksās, komisijas maksās, cenu atlaidēs.

4.4.   Dempinga starpības

| (58) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā pielāgotā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojumu veida vidējām pielāgotajām svērtajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(58)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā pielāgotā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojumu veida vidējām pielāgotajām svērtajām eksporta cenām.

| (59) | Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Far Eastern Textiles Corporation | 5,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Corporation | 0 % |

(59)

Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Far Eastern Textiles Corporation

5,5 %

Shinkong Corporation

0 %

| (60) | Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no Taivānas uz Kopienu), atlikusī dempinga starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kā uzņēmumam Far Eastern Textiles Corporation, kas iesaistījās sadarbībā, proti – 5,5 %. |
| --- | --- |

(60)

Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no Taivānas uz Kopienu), atlikusī dempinga starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kā uzņēmumam Far Eastern Textiles Corporation, kas iesaistījās sadarbībā, proti – 5,5 %.

D.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (61) | Kopienā līdzīgu ražojumu ražo seši ražotāji, proti, divi uzņēmumi, kuru vārdā iesniedza sūdzību (Acordis un KoSA), kā arī četri citi ražotāji. Kā noteikts iepriekš 3. apsvērumā, KoSA2004. gada 8. martā atsauca savu atbalstu šai sūdzībai. |
| --- | --- |

(61)

Kopienā līdzīgu ražojumu ražo seši ražotāji, proti, divi uzņēmumi, kuru vārdā iesniedza sūdzību (Acordis un KoSA), kā arī četri citi ražotāji. Kā noteikts iepriekš 3. apsvērumā, KoSA2004. gada 8. martā atsauca savu atbalstu šai sūdzībai.

| (62) | Viens no pārējiem četriem Kopienas ražotājiem, kas ražoja līdzīgu produktu, Spānijas uzņēmums Brilén pēc uzaicinājuma atbalstīt sūdzību iesaistījās un pilnībā sadarbojās procedūras gaitā. |
| --- | --- |

(62)

Viens no pārējiem četriem Kopienas ražotājiem, kas ražoja līdzīgu produktu, Spānijas uzņēmums Brilén pēc uzaicinājuma atbalstīt sūdzību iesaistījās un pilnībā sadarbojās procedūras gaitā.

| (63) | Cits Kopienas ražotājs, Honeywell, kam, inter alia, ir ražotnes Francijā, iesniedza atbildi uz anketu. Pēc anketas iesniegšanas, Honeywell nolēma iebilst pret procedūru. |
| --- | --- |

(63)

Cits Kopienas ražotājs, Honeywell, kam, inter alia, ir ražotnes Francijā, iesniedza atbildi uz anketu. Pēc anketas iesniegšanas, Honeywell nolēma iebilst pret procedūru.

| (64) | Divi Kopienas ražotāji, kas atbalsta izmeklēšanu, Acordis and Brilén, kopā veido 40 % no Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma izmeklēšanas laika posmā. Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(64)

Divi Kopienas ražotāji, kas atbalsta izmeklēšanu, Acordis and Brilén, kopā veido 40 % no Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma izmeklēšanas laika posmā. Tāpēc uzskata, ka viņi veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā viņus sauks par “Kopienas ražošanas nozari”.

| (65) | Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, saskaņā ar pamatregulas 19. pantu dati par Kopienas ražošanas nozari jāindeksē, lai nodrošinātu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozari veido tikai divi ražotāji, saskaņā ar pamatregulas 19. pantu dati par Kopienas ražošanas nozari jāindeksē, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

2.   Kopienas patēriņš

| (66) | Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz visu ražotāju līdzīga ražojuma ražošanas kopējo apjomu Kopienā, ko noteica sūdzības iesniedzējs, pieskaitot importu no visām valstīm un atņemot eksportu uz visām valstīm saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem. |
| --- | --- |

(66)

Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz visu ražotāju līdzīga ražojuma ražošanas kopējo apjomu Kopienā, ko noteica sūdzības iesniedzējs, pieskaitot importu no visām valstīm un atņemot eksportu uz visām valstīm saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem.

| (67) | Tika konstatēts, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā laika posmā nav būtiski mainījies un ir palielinājies tikai par 1 %. Sīkāka informācija sniegta tabulā:









  Patēriņš | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 206 000 | 206 900 | 207 900 | 207 400 |
| Indekss | 100 | 100 | 101 | 101 |

(67)

Tika konstatēts, ka Kopienas patēriņš attiecīgajā laika posmā nav būtiski mainījies un ir palielinājies tikai par 1 %. Sīkāka informācija sniegta tabulā:

Patēriņš

2000

2001

2002

2003 (IP)

Tonnas

206 000

206 900

207 900

207 400

Indekss

100

100

101

101

3.   Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa

| (68) | Ņemot vērā to, ka IP laikā dempingu atklāja tikai vienam attiecīgā ražojuma Taivānas ražotājam eksportētājam, datus par attiecīgā ražotāja eksportētāja importu uz Kopienu bija jāindeksē, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā to, ka IP laikā dempingu atklāja tikai vienam attiecīgā ražojuma Taivānas ražotājam eksportētājam, datus par attiecīgā ražotāja eksportētāja importu uz Kopienu bija jāindeksē, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

| (69) | Informācija par importa apjomiem par dempinga cenām laika posmā no 2000. gada līdz IP balstīta uz datiem, ko sniedzis IP laikā dempingu veikušais ražotājs eksportētājs, kas piekrita sadarboties. Taivānas izcelsmes imports par dempinga cenām no 2000. līdz 2001. gadam samazinājās par 16 %, bet 2002. gadā tas ievērojami pieauga un IP laikā sasniedza kopējo pieaugumu par 112 % pārskata periodā. Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa mainījās līdzīgi. Jāatzīmē, ka šī tirgus daļa pārskata laika posmā bija ierobežota, un tā vienmēr bija zemāka par 4 %.









  Imports | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnās) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 84 | 136 | 212 |
| Tirgus daļa | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 84 | 135 | 211 |

(69)

Informācija par importa apjomiem par dempinga cenām laika posmā no 2000. gada līdz IP balstīta uz datiem, ko sniedzis IP laikā dempingu veikušais ražotājs eksportētājs, kas piekrita sadarboties. Taivānas izcelsmes imports par dempinga cenām no 2000. līdz 2001. gadam samazinājās par 16 %, bet 2002. gadā tas ievērojami pieauga un IP laikā sasniedza kopējo pieaugumu par 112 % pārskata periodā. Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa mainījās līdzīgi. Jāatzīmē, ka šī tirgus daļa pārskata laika posmā bija ierobežota, un tā vienmēr bija zemāka par 4 %.

Imports

2000

2001

2002

2003 (IP)

Ražošana (tonnās)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu)

Indekss

100

84

136

212

Tirgus daļa

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu)

Indekss

100

84

135

211

4.   Attiecīgā importa cenas

| (70) | Informācija par importa dempinga cenām laika posmā no 2000. gada līdz IP balstīta uz datiem, ko sniedzis IP dempingu veikušais ražotājs eksportētājs, kas piekrita sadarboties. |
| --- | --- |

(70)

Informācija par importa dempinga cenām laika posmā no 2000. gada līdz IP balstīta uz datiem, ko sniedzis IP dempingu veikušais ražotājs eksportētājs, kas piekrita sadarboties.

a)   Cenu izmaiņas

| (71) | Saskaņā ar izmeklēšanas laikā iegūtajiem datiem, cenas importam no Taivānas pārskata laika posmā pastāvīgi samazinājās, šim samazinājumam pārskata laika posmā kopā sasniedzot 29 %.









  Importa cenas | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tonna | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 99 | 80 | 71 |

(71)

Saskaņā ar izmeklēšanas laikā iegūtajiem datiem, cenas importam no Taivānas pārskata laika posmā pastāvīgi samazinājās, šim samazinājumam pārskata laika posmā kopā sasniedzot 29 %.

Importa cenas

2000

2001

2002

2003 (IP)

EUR/tonna

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 68 apsvērumu)

Indekss

100

99

80

71

b)   Pārlieku liels cenu samazinājums

| (72) | Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā ražojuma modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares EXW cenas nesaistītiem pasūtītājiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar IP laikā dempingā vainojamā Taivānas ražotāja eksportētāja CIF cenām uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgotas pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Taivānas izcelsmes ražojuma cenas bija par aptuveni 25 % līdz 30 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(72)

Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā ražojuma modeļu vidējās cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares EXW cenas nesaistītiem pasūtītājiem bez visām atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar IP laikā dempingā vainojamā Taivānas ražotāja eksportētāja CIF cenām uz Kopienas robežas, kas attiecīgi pielāgotas pēcimportēšanas izmaksām. Salīdzinājumā atklājās, ka IP laikā Kopienā pārdotā attiecīgā Taivānas izcelsmes ražojuma cenas bija par aptuveni 25 % līdz 30 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.

5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (73) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un indeksus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus svarīgākos ekonomikas faktorus un indeksus, kuri ietekmē Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

a)   Ražošana, ražošanas jauda un ražošanas jaudu izmantojums

| (74) | Pēc diezgan stabilas ražošanas laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam, IP laikā attiecīgā ražojuma ražošanas apjomi Kopienā palielinājās par 4 %. Ražošanas jauda pārskata laika posmā palielinājās kopumā par 8 %. |
| --- | --- |

(74)

Pēc diezgan stabilas ražošanas laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam, IP laikā attiecīgā ražojuma ražošanas apjomi Kopienā palielinājās par 4 %. Ražošanas jauda pārskata laika posmā palielinājās kopumā par 8 %.

| (75) | Ražošanas jaudu izmantojums sākotnēji samazinājās par 7 % laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam, bet pēc tam līdz 2003. gadam palielinājās par 3 %, pārskata laika posmā kopumā samazinoties par 4 %.









  Ražošana | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 99 | 100 | 104 |
| Ražošanas jauda | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 106 | 107 | 108 |
| Ražošanas jaudas izmantošana | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Index | 100 | 93 | 94 | 96 |

(75)

Ražošanas jaudu izmantojums sākotnēji samazinājās par 7 % laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam, bet pēc tam līdz 2003. gadam palielinājās par 3 %, pārskata laika posmā kopumā samazinoties par 4 %.

Ražošana

2000

2001

2002

2003 (IP)

Ražošana

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

99

100

104

Ražošanas jauda

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

106

107

108

Ražošanas jaudas izmantošana

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Index

100

93

94

96

b)   Krājumi

| (76) | Attiecīgā ražojuma krājumus var analizēt tikai laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam, jo par Kopienas ražošanas nozares darbību iepriekšējā periodā vēl nav pārskatāmu datu. Tā iemesls ir tāds, ka viens Kopienas ražotājs uzsāka darbību tikai 2001. gadā, tādēļ pirms šī gada viņam nebija krājumu, savukārt cits Kopienas ražotājs nespēja nodrošināt pārskatāmu informāciju par uzņēmuma iekšējo reorganizāciju. |
| --- | --- |

(76)

Attiecīgā ražojuma krājumus var analizēt tikai laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam, jo par Kopienas ražošanas nozares darbību iepriekšējā periodā vēl nav pārskatāmu datu. Tā iemesls ir tāds, ka viens Kopienas ražotājs uzsāka darbību tikai 2001. gadā, tādēļ pirms šī gada viņam nebija krājumu, savukārt cits Kopienas ražotājs nespēja nodrošināt pārskatāmu informāciju par uzņēmuma iekšējo reorganizāciju.

| (77) | Krājumi laika posmā no 2001. līdz 2001. gadam samazinājās par 14 %, IP laikā tie palika diezgan nemainīgi, bet laika posmā no 2001. gada līdz IP kopumā pieauga par 12 %.









  Krājumi | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | nav datu | 100 | 86 | 88 |

(77)

Krājumi laika posmā no 2001. līdz 2001. gadam samazinājās par 14 %, IP laikā tie palika diezgan nemainīgi, bet laika posmā no 2001. gada līdz IP kopumā pieauga par 12 %.

Krājumi

2000

2001

2002

2003 (IP)

Tonnas

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

nav datu

100

86

88

c)   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (78) | Attiecīgā Kopienas ražošanas nozares saražotā ražojuma noiets Kopienas tirgū no 2000. līdz 2002. gadam samazinājās par 2 %, bet IP laikā palielinājās par 5 %, tādejādi pārskata laika posmā kopējais pieaugums bijis 3 %. Vienlaicīgi, tirgus daļa laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam samazinājās par 3 %, IP laikā palielinājās par 5 %, līdz ar to kopumā apskatāmajā laika posmā palielinoties par 2 %. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārskata laika posmā bija no 20 % līdz 30 %.









  Pārdošana | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas noiets (tonnās) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Kopienas ražošanas noiets | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 99 | 97 | 102 |

(78)

Attiecīgā Kopienas ražošanas nozares saražotā ražojuma noiets Kopienas tirgū no 2000. līdz 2002. gadam samazinājās par 2 %, bet IP laikā palielinājās par 5 %, tādejādi pārskata laika posmā kopējais pieaugums bijis 3 %. Vienlaicīgi, tirgus daļa laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam samazinājās par 3 %, IP laikā palielinājās par 5 %, līdz ar to kopumā apskatāmajā laika posmā palielinoties par 2 %. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārskata laika posmā bija no 20 % līdz 30 %.

Pārdošana

2000

2001

2002

2003 (IP)

Kopienas ražošanas noiets (tonnās)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

100

98

103

Kopienas ražošanas noiets

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

99

97

102

d)   Pārdošanas cenas

| (79) | Visiem līdzīga ražojuma veidu, ko pārdevusi Kopienas ražošanas nozare, svērtās vidējās pārdošanas cenas, sākotnēji laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam palielinājās par 4 %. Pēc tam cenas nokritās par 12 % 2002. gadā, par 5 % IP laikā, apskatāmajā laika posmā sasniedzot kopējo samazinājumu par 13 %.









  Pārdošanas cena | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/tonna) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 104 | 92 | 87 |

(79)

Visiem līdzīga ražojuma veidu, ko pārdevusi Kopienas ražošanas nozare, svērtās vidējās pārdošanas cenas, sākotnēji laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam palielinājās par 4 %. Pēc tam cenas nokritās par 12 % 2002. gadā, par 5 % IP laikā, apskatāmajā laika posmā sasniedzot kopējo samazinājumu par 13 %.

Pārdošanas cena

2000

2001

2002

2003 (IP)

Pārdošanas cena (EUR/tonna)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

104

92

87

| (80) | Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz visu Kopienas ražošanas nozares attiecīgajā gadā saražoto līdzīga ražojuma veidu vidējām svērtajām ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(80)

Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz visu Kopienas ražošanas nozares attiecīgajā gadā saražoto līdzīga ražojuma veidu vidējām svērtajām ražošanas izmaksām.

| (81) | Ražošanas izmaksas no 2000. līdz 2001. gadam palielinājās, bet 2002. gadā samazinājās un IP laikā bija diezgan nemainīgas. Pārdošanas cenās 2002. gadā un IP laikā nebija vērojams līdzīgs samazinājums.









  Izmaksas | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas (EUR/tonna) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 108 | 101 | 102 |

(81)

Ražošanas izmaksas no 2000. līdz 2001. gadam palielinājās, bet 2002. gadā samazinājās un IP laikā bija diezgan nemainīgas. Pārdošanas cenās 2002. gadā un IP laikā nebija vērojams līdzīgs samazinājums.

Izmaksas

2000

2001

2002

2003 (IP)

Ražošanas izmaksas (EUR/tonna)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

108

101

102

e)   Rentabilitāte

| (82) | Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma vispārējā rentabilitāte 2000. gadā sākotnēji bija robežās no 10 % līdz 15 %. Pēc tam rentabilitāte pasliktinājās un IP laikā bija negatīva. Šī rentabilitāte attiecas uz visiem attiecīgā ražojuma saražotajiem veidiem, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienā. Brilén rentabilitāte tā pirmajā uzņēmējdarbības gadā (2002. gadā) netika ņemta vērā, jo tā ievērojami pasliktinātu situāciju, un līdzīga ražojuma ražošanas sākumā bija ievērojama negatīva rentabilitāte.









  Rentabilitāte | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte (EK noiets) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 92 | 28 | – 22 |

(82)

Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma vispārējā rentabilitāte 2000. gadā sākotnēji bija robežās no 10 % līdz 15 %. Pēc tam rentabilitāte pasliktinājās un IP laikā bija negatīva. Šī rentabilitāte attiecas uz visiem attiecīgā ražojuma saražotajiem veidiem, ko Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienā. Brilén rentabilitāte tā pirmajā uzņēmējdarbības gadā (2002. gadā) netika ņemta vērā, jo tā ievērojami pasliktinātu situāciju, un līdzīga ražojuma ražošanas sākumā bija ievērojama negatīva rentabilitāte.

Rentabilitāte

2000

2001

2002

2003 (IP)

Rentabilitāte (EK noiets)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

92

28

– 22

| (83) | Jāatzīmē, ka viens uzņēmums uzskatīja, ka tā rentabilitāte būtu ievērojami sliktāka, ja ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar ražošanas iekārtu dīkstāvi. Šīs papildu izmaksas tomēr nevarēja ņemt vērā, jo tās nebija pietiekami labi pamatotas un līdz ar to nebija pierādāmas. |
| --- | --- |

(83)

Jāatzīmē, ka viens uzņēmums uzskatīja, ka tā rentabilitāte būtu ievērojami sliktāka, ja ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar ražošanas iekārtu dīkstāvi. Šīs papildu izmaksas tomēr nevarēja ņemt vērā, jo tās nebija pietiekami labi pamatotas un līdz ar to nebija pierādāmas.

f)   Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

| (84) | Ieguldījumi attiecīgā ražojuma uzņēmējdarbības jomā apskatāmajā laika posmā ievērojami samazinājās. Jāatzīmē, ka 2000. gadā ieguldījumi bija diezgan lieli, jo viens no Kopienas ražotājiem būvēja jaunu ražotni, šīs izmaksas aptvēra 50 % no tā gada ieguldījumiem. Tabulā izklāstīti sīkāki dati.









  Ieguldījumi | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 77 | 34 | 51 |
| Ienākums no ieguldījumiem | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 94 | 20 | – 18 |

(84)

Ieguldījumi attiecīgā ražojuma uzņēmējdarbības jomā apskatāmajā laika posmā ievērojami samazinājās. Jāatzīmē, ka 2000. gadā ieguldījumi bija diezgan lieli, jo viens no Kopienas ražotājiem būvēja jaunu ražotni, šīs izmaksas aptvēra 50 % no tā gada ieguldījumiem. Tabulā izklāstīti sīkāki dati.

Ieguldījumi

2000

2001

2002

2003 (IP)

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

77

34

51

Ienākums no ieguldījumiem

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

94

20

– 18

| (85) | Ienākums no ieguldījumiem pārskata laika posmā pastāvīgi samazinājās, IP laikā sasniedzot negatīvu līmeni. Šis samazinājums saskan ar vispārējo rentabilitātes kritumu pārskata laika posmā. |
| --- | --- |

(85)

Ienākums no ieguldījumiem pārskata laika posmā pastāvīgi samazinājās, IP laikā sasniedzot negatīvu līmeni. Šis samazinājums saskan ar vispārējo rentabilitātes kritumu pārskata laika posmā.

g)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (86) | Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma 2000. un 2001. gadā bija diezgan nemainīga, samazinājās 2002. gadā un IP laikā, gan absolūtos skaitļos, gan izteikta kā procenti no apgrozījuma. Šis samazinājums saskan ar vispārējo rentabilitātes kritumu pārskata laika posmā.









  Naudas plūsma | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 101 | 48 | – 3 |
| Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 91 | 53 | – 4 |

(86)

Kopienas ražošanas nozares naudas plūsma 2000. un 2001. gadā bija diezgan nemainīga, samazinājās 2002. gadā un IP laikā, gan absolūtos skaitļos, gan izteikta kā procenti no apgrozījuma. Šis samazinājums saskan ar vispārējo rentabilitātes kritumu pārskata laika posmā.

Naudas plūsma

2000

2001

2002

2003 (IP)

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

101

48

– 3

Naudas plūsma, kas izteikta procentos no apgrozījuma

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

91

53

– 4

| (87) | Abi Kopienas ražotāji piesaista kapitālu uzņēmumu grupas ietvaros. Ieguldījumi un I&A izmaksas negatīvās uzņēmējdarbības rentabilitātes dēļ nepiedzīvoja ievērojamu samazinājumu. |
| --- | --- |

(87)

Abi Kopienas ražotāji piesaista kapitālu uzņēmumu grupas ietvaros. Ieguldījumi un I&A izmaksas negatīvās uzņēmējdarbības rentabilitātes dēļ nepiedzīvoja ievērojamu samazinājumu.

h)   Nodarbinātība, ražošana un algas

| (88) | Apskatāmajā laika posmā nodarbinātība samazinājās par 10 %. Ņemot vērā to, ka ražošanas apjomi pārskata laika posmā palielinājās, nodarbinātības samazinājums nozīmē to, ka ražošanas apjomi, kas aprēķināti kā viena darbinieka izlaide, pārskata laika posmā ievērojami palielinājās, proti, par 16 %. Darbaspēka izmaksu palielinājums uz darbinieku ir kolektīvu ražošanas nozares līmeņa pārrunu rezultāts, un tas ir mazāks nekā vidējais Kopienas inflācijas līmenis, kas pārskata laika posmā bija 6,4 %.









  Nodarbinātība | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 101 | 98 | 90 |
| Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 100 | 105 | 104 |
| Produktivitāte uz darbinieku (tonnas/gadā) | informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu) |
| Indekss | 100 | 98 | 102 | 116 |

(88)

Apskatāmajā laika posmā nodarbinātība samazinājās par 10 %. Ņemot vērā to, ka ražošanas apjomi pārskata laika posmā palielinājās, nodarbinātības samazinājums nozīmē to, ka ražošanas apjomi, kas aprēķināti kā viena darbinieka izlaide, pārskata laika posmā ievērojami palielinājās, proti, par 16 %. Darbaspēka izmaksu palielinājums uz darbinieku ir kolektīvu ražošanas nozares līmeņa pārrunu rezultāts, un tas ir mazāks nekā vidējais Kopienas inflācijas līmenis, kas pārskata laika posmā bija 6,4 %.

Nodarbinātība

2000

2001

2002

2003 (IP)

Darbinieku skaits

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

101

98

90

Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku (EUR)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

100

105

104

Produktivitāte uz darbinieku (tonnas/gadā)

informācija nav izpaužama (skatīt iepriekš minēto 65 apsvērumu)

Indekss

100

98

102

116

i)   Dempinga apjoms

| (89) | Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, to nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā Taivānas importa cenas, pat ja importa apjomi bija ierobežoti. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, to nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā Taivānas importa cenas, pat ja importa apjomi bija ierobežoti.

j)   Atlabšana no iepriekšējā dempinga vai subsidēšanas

| (90) | Tā kā nav nekādas informācijas par dempinga vai subsidēšanas esamību periodā pirms apskatāmā laika posma, šo faktoru uzskata par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā nav nekādas informācijas par dempinga vai subsidēšanas esamību periodā pirms apskatāmā laika posma, šo faktoru uzskata par nenozīmīgu.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (91) | Laikposmā no 2000. gada līdz IP attiecīgā ražojuma Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomi ievērojami palielinājās, proti, par 112 %. Tomēr, tā kā absolūtos skaitļos izteikts importa apjoms no Taivānas ir salīdzinoši zems, tā Kopienas tirgus daļa palielinājās mazāk nekā par 2 %. Taivānas importa dempinga cenas pārskata laika posmā bija daudz zemākas nekā attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt IP laikā Taivānas importa cenas bija zemākas nekā attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas. Rēķinot vidējo svērto lielumu, minētā cenu starpība IP laikā bija tuvu 30 %. |
| --- | --- |

(91)

Laikposmā no 2000. gada līdz IP attiecīgā ražojuma Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām apjomi ievērojami palielinājās, proti, par 112 %. Tomēr, tā kā absolūtos skaitļos izteikts importa apjoms no Taivānas ir salīdzinoši zems, tā Kopienas tirgus daļa palielinājās mazāk nekā par 2 %. Taivānas importa dempinga cenas pārskata laika posmā bija daudz zemākas nekā attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt IP laikā Taivānas importa cenas bija zemākas nekā attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas. Rēķinot vidējo svērto lielumu, minētā cenu starpība IP laikā bija tuvu 30 %.

| (92) | Dažiem rādītājiem bija vērojams pozitīvs pieaugums. Pārskata laika posmā ražošanas apjomi palielinājās par 4 % un ražošanas jauda par 8 %, bet krājumi samazinājās par 12 %. Kopienas noiets palielinājās par 3 %, palielinot tirgus daļu par 2 %. Ražošanas apjoms uz darbinieku pieauga par 16 %, lai gan darbaspēka izmaksas uz darbinieku pieauga tikai par 4 % (zem ES vidējā inflācijas līmeņa 6,4 % pārskata laika posmā). |
| --- | --- |

(92)

Dažiem rādītājiem bija vērojams pozitīvs pieaugums. Pārskata laika posmā ražošanas apjomi palielinājās par 4 % un ražošanas jauda par 8 %, bet krājumi samazinājās par 12 %. Kopienas noiets palielinājās par 3 %, palielinot tirgus daļu par 2 %. Ražošanas apjoms uz darbinieku pieauga par 16 %, lai gan darbaspēka izmaksas uz darbinieku pieauga tikai par 4 % (zem ES vidējā inflācijas līmeņa 6,4 % pārskata laika posmā).

| (93) | Citi rādītāji pārskata laika posmā norāda uz situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Pārskata laika posmā vienības pārdošanas cena samazinājās par 13 %, lai gan vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 2 %, tā rezultāts bija negatīva rentabilitāte. Ienākumam no ieguldījumiem un operatīvo darbību naudas plūsmai arī bija līdzīga negatīva tendence. Nodarbinātība samazinājās par 10 % un ieguldījumi par 49 % (lielākoties jaunās ražotnes būvniecības dēļ 2000. gadā, kuras izmaksas veidoja 50 % no tā gada kopējā ieguldījumu apjoma). |
| --- | --- |

(93)

Citi rādītāji pārskata laika posmā norāda uz situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Pārskata laika posmā vienības pārdošanas cena samazinājās par 13 %, lai gan vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 2 %, tā rezultāts bija negatīva rentabilitāte. Ienākumam no ieguldījumiem un operatīvo darbību naudas plūsmai arī bija līdzīga negatīva tendence. Nodarbinātība samazinājās par 10 % un ieguldījumi par 49 % (lielākoties jaunās ražotnes būvniecības dēļ 2000. gadā, kuras izmaksas veidoja 50 % no tā gada kopējā ieguldījumu apjoma).

| (94) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts kaitējums pamatregulas 3. panta 1. un 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(94)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts kaitējums pamatregulas 3. panta 1. un 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (95) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Taivānas ir Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, arī tika pārbaudīti, lai nodrošinātu, ka šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies importa par dempinga cenām dēļ. |
| --- | --- |

(95)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Taivānas ir Kopienas ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus varētu Kopienas ražošanas nozarei nodarīt kaitējumu, arī tika pārbaudīti, lai nodrošinātu, ka šo faktoru nodarītais iespējamais kaitējums nav radies importa par dempinga cenām dēļ.

2.   Importa par dempinga cenām sekas

| (96) | Pārskata laika posmā importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 112 % un no Taivānas veiktā importa dempinga cena samazinājās par 29 %. Kopienas ražošanas nozares cenas tai pašā laikā samazinājās par 13 %, laikā, kad ražošanas izmaksas palielinājās par 2 %, tādējādi radot rentabilitātes samazināšanos (apmēram 10–15 procentu punkti attiecīgajā periodā). Faktiski Kopienas ražošanas nozare IP laikā bija zaudējumus nesošā situācijā. Turklāt cenu samazinājums, kuru konstatēja izmeklēšanas laika posmā, bija vidēji apmēram 30 %. Šādos apstākļos konstatēja, ka imports par dempinga cenām rada zināmu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares cenām un negatīvi ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(96)

Pārskata laika posmā importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 112 % un no Taivānas veiktā importa dempinga cena samazinājās par 29 %. Kopienas ražošanas nozares cenas tai pašā laikā samazinājās par 13 %, laikā, kad ražošanas izmaksas palielinājās par 2 %, tādējādi radot rentabilitātes samazināšanos (apmēram 10–15 procentu punkti attiecīgajā periodā). Faktiski Kopienas ražošanas nozare IP laikā bija zaudējumus nesošā situācijā. Turklāt cenu samazinājums, kuru konstatēja izmeklēšanas laika posmā, bija vidēji apmēram 30 %. Šādos apstākļos konstatēja, ka imports par dempinga cenām rada zināmu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozares cenām un negatīvi ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

| (97) | Tomēr, novērtējot importa par dempinga cenām ietekmi, jāņem arī vērā, ka importa par dempinga cenām apjomi vienmēr ir bijuši mazāki par 4 %, un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā paaugstinājās par mazāk nekā diviem procentu punktiem, vienmēr saglabājot līmeni, kas zemāks par četriem procentiem. Ņemot vērā šos elementus, nevar droši noteikt importa par dempinga cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares zaudējumus radošo stāvokli. |
| --- | --- |

(97)

Tomēr, novērtējot importa par dempinga cenām ietekmi, jāņem arī vērā, ka importa par dempinga cenām apjomi vienmēr ir bijuši mazāki par 4 %, un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā paaugstinājās par mazāk nekā diviem procentu punktiem, vienmēr saglabājot līmeni, kas zemāks par četriem procentiem. Ņemot vērā šos elementus, nevar droši noteikt importa par dempinga cenām ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares zaudējumus radošo stāvokli.

3.   Citu faktoru izraisītās sekas

| (98) | Imports no citām trešām valstīm samazinājās no 60 075 tonnām 2000. gadā līdz 51 813 IP laikā, kopumā samazinoties par 14 %. Vidējās cenas samazinājās no 2,39 EUR 2000. gadā līdz 2,17 EUR IP laikā, kopumā samazinoties par 9 %. Dažādās eksportētājās valstīs cenu atšķirība bija būtiska. Imports no citām trešajām valstīm, galvenokārt, ar izcelsmi Baltkrievijā, Japānā, Korejā, Dienvidāfrikā, Šveicē un ASV, kopā veido 25 % no Kopienas patēriņa. Lai gan imports tiek veikts no daudzām citām trešajām valstīm, attiecīgajā periodā tās atsevišķi veido mazāk nekā 1 % no Kopienas patēriņa. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visi veidi | Tonnas | Tirgus daļa | Cena
  (EUR/kg) | Tonnas | Tirgus daļa | Cena
  (EUR/kg) | Tonnas | Tirgus daļa | Cena
  (EUR/kg) | Tonnas | Tirgus daļa | Cena
  (EUR/kg) |
| Baltkrievija | 3 459 | 1,7 % | 2,24 | 3 920 | 1,9 % | 2,34 | 3 842 | 1,8 % | 2,05 | 4 683 | 2,3 % | 1,83 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 113 | 113 | 104 | 111 | 110 | 92 | 135 | 134 | 82 |
| Japāna | 2 384 | 1,2 % | 2,61 | 2 224 | 1,1 % | 2,77 | 5 960 | 2,9 % | 2,28 | 5 079 | 2,4 % | 2,15 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 93 | 93 | 106 | 250 | 248 | 87 | 213 | 212 | 82 |
| Koreja | 19 962 | 9,7 % | 2,07 | 24 381 | 11,8 % | 2,05 | 23 021 | 11,1 % | 1,61 | 17 264 | 8,3 % | 1,66 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 122 | 122 | 99 | 115 | 114 | 78 | 86 | 86 | 80 |
| Dienvidāfrika | 3 533 | 1,7 % | 2,80 | 3 236 | 1,6 % | 3,14 | 3 071 | 1,5 % | 2,48 | 3 318 | 1,6 % | 2,45 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 112 | 86 | 86 | 89 | 93 | 93 | 88 |
| Šveice | 10 751 | 5,2 % | 3,13 | 9 804 | 4,7 % | 3,40 | 11 472 | 5,5 % | 2,65 | 7 728 | 3,7 % | 3,16 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 108 | 107 | 106 | 84 | 72 | 71 | 101 |
| ASV | 6 496 | 3,2 % | 2,50 | 3 915 | 1,9 % | 3,28 | 2 515 | 1,2 % | 2,90 | 3 156 | 1,5 % | 2,20 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 60 | 60 | 131 | 39 | 38 | 116 | 49 | 48 | 88 |
| Citi | 13 466 | 6,5 % | 2,12 | 9 172 | 4,4 % | 2,34 | 9 632 | 4,6 % | 2,32 | 10 581 | 5,1 % | 2,35 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 68 | 68 | 110 | 72 | 71 | 110 | 79 | 78 | 111 |
| KOPĀ | 60 075 | 29,2 % | 2,39 | 56 654 | 27,4 % | 2,52 | 59 515 | 28,6 % | 2,12 | 51 813 | 25,0 % | 2,17 |
| Indekss | 100 | 100 | 100 | 94 | 94 | 106 | 99 | 98 | 89 | 86 | 86 | 91 |

(98)

Imports no citām trešām valstīm samazinājās no 60 075 tonnām 2000. gadā līdz 51 813 IP laikā, kopumā samazinoties par 14 %. Vidējās cenas samazinājās no 2,39 EUR 2000. gadā līdz 2,17 EUR IP laikā, kopumā samazinoties par 9 %. Dažādās eksportētājās valstīs cenu atšķirība bija būtiska. Imports no citām trešajām valstīm, galvenokārt, ar izcelsmi Baltkrievijā, Japānā, Korejā, Dienvidāfrikā, Šveicē un ASV, kopā veido 25 % no Kopienas patēriņa. Lai gan imports tiek veikts no daudzām citām trešajām valstīm, attiecīgajā periodā tās atsevišķi veido mazāk nekā 1 % no Kopienas patēriņa.

2000

2001

2002

2003 (IP)

Visi veidi

Tonnas

Tirgus daļa

Cena

(EUR/kg)

Tonnas

Tirgus daļa

Cena

(EUR/kg)

Tonnas

Tirgus daļa

Cena

(EUR/kg)

Tonnas

Tirgus daļa

Cena

(EUR/kg)

Baltkrievija

3 459

1,7 %

2,24

3 920

1,9 %

2,34

3 842

1,8 %

2,05

4 683

2,3 %

1,83

Indekss

100

100

100

113

113

104

111

110

92

135

134

82

Japāna

2 384

1,2 %

2,61

2 224

1,1 %

2,77

5 960

2,9 %

2,28

5 079

2,4 %

2,15

Indekss

100

100

100

93

93

106

250

248

87

213

212

82

Koreja

19 962

9,7 %

2,07

24 381

11,8 %

2,05

23 021

11,1 %

1,61

17 264

8,3 %

1,66

Indekss

100

100

100

122

122

99

115

114

78

86

86

80

Dienvidāfrika

3 533

1,7 %

2,80

3 236

1,6 %

3,14

3 071

1,5 %

2,48

3 318

1,6 %

2,45

Indekss

100

100

100

91

91

112

86

86

89

93

93

88

Šveice

10 751

5,2 %

3,13

9 804

4,7 %

3,40

11 472

5,5 %

2,65

7 728

3,7 %

3,16

Indekss

100

100

100

91

91

108

107

106

84

72

71

101

ASV

6 496

3,2 %

2,50

3 915

1,9 %

3,28

2 515

1,2 %

2,90

3 156

1,5 %

2,20

Indekss

100

100

100

60

60

131

39

38

116

49

48

88

Citi

13 466

6,5 %

2,12

9 172

4,4 %

2,34

9 632

4,6 %

2,32

10 581

5,1 %

2,35

Indekss

100

100

100

68

68

110

72

71

110

79

78

111

KOPĀ

60 075

29,2 %

2,39

56 654

27,4 %

2,52

59 515

28,6 %

2,12

51 813

25,0 %

2,17

Indekss

100

100

100

94

94

106

99

98

89

86

86

91

a)   Imports, kas negatīvi neietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē

| (99) | Attiecīgajā periodā Dienvidāfrikas izcelsmes imports samazinājās par 7 %. IP laikā pastāvēja vienīgi minimālā 1,6 % tirgus daļa un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas IP laikā arī nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(99)

Attiecīgajā periodā Dienvidāfrikas izcelsmes imports samazinājās par 7 %. IP laikā pastāvēja vienīgi minimālā 1,6 % tirgus daļa un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas IP laikā arī nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (100) | Attiecīgajā periodā Šveices izcelsmes imports samazinājās par 28 % un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt IP laikā tas veidoja vidēju 3,7 % tirgus daļu. |
| --- | --- |

(100)

Attiecīgajā periodā Šveices izcelsmes imports samazinājās par 28 % un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas nesamazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Turklāt IP laikā tas veidoja vidēju 3,7 % tirgus daļu.

| (101) | Attiecīgajā periodā ASV izcelsmes imports samazinājās par 15 % un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par mazāk nekā 5 %. Turklāt IP laikā tas veidoja tikai minimālu 1,5 % tirgus daļu. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgajā periodā ASV izcelsmes imports samazinājās par 15 % un, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tas IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par mazāk nekā 5 %. Turklāt IP laikā tas veidoja tikai minimālu 1,5 % tirgus daļu.

| (102) | Iepriekš minētie atzinumi pamatojas uz pieejamiem datiem, t.i., Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku, kas nesniedz sīku informāciju par ražojuma veidu sadalījumu. Tomēr tika secināts, ka, ņemot vērā minimālās vai vidējās tirgus daļas un to, ka cenu samazinājums nepastāv vai ir ļoti zems, imports no Dienvidāfrikas, Šveices un ASV negatīvi neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(102)

Iepriekš minētie atzinumi pamatojas uz pieejamiem datiem, t.i., Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistiku, kas nesniedz sīku informāciju par ražojuma veidu sadalījumu. Tomēr tika secināts, ka, ņemot vērā minimālās vai vidējās tirgus daļas un to, ka cenu samazinājums nepastāv vai ir ļoti zems, imports no Dienvidāfrikas, Šveices un ASV negatīvi neietekmēja Kopienas ražošanas nozares situāciju.

b)   Imports, kas negatīvi ietekmē stāvokli Kopienas ražošanas nozarē

| (103) | Attiecīgajā periodā imports no Japānas palielinājās par 113 %, bet sākotnēji tas bija ļoti zemā līmenī. IP laikā tas veidoja 2,4 % no tirgus daļas un, pamatojoties uz Eurostat datiem, samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas mazāk nekā par 8 % IP laikā. |
| --- | --- |

(103)

Attiecīgajā periodā imports no Japānas palielinājās par 113 %, bet sākotnēji tas bija ļoti zemā līmenī. IP laikā tas veidoja 2,4 % no tirgus daļas un, pamatojoties uz Eurostat datiem, samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas mazāk nekā par 8 % IP laikā.

| (104) | Attiecīgajā periodā imports no Baltkrievijas palielinājās par 35 %, bet sākotnēji tas bija zemā līmenī. IP laikā tas veidoja 2,3 % no tirgus daļas un IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas apmēram par 30 %. Izmeklēšanu piemēroja importam no Baltkrievijas un iepriekš minētais cenu samazinājums radās ražojuma sīki izstrādāta salīdzinājuma rezultātā. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgajā periodā imports no Baltkrievijas palielinājās par 35 %, bet sākotnēji tas bija zemā līmenī. IP laikā tas veidoja 2,3 % no tirgus daļas un IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas apmēram par 30 %. Izmeklēšanu piemēroja importam no Baltkrievijas un iepriekš minētais cenu samazinājums radās ražojuma sīki izstrādāta salīdzinājuma rezultātā.

| (105) | Imports no Korejas no 2000.–2001. gadam sākotnēji palielinājās par 22 %, bet pēc tam samazinājās par 36 %, kopumā samazinoties par 14 %. IP laikā tas veidoja 8,3 % no tirgus daļas un IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas apmēram par 5 %–15 %. Izmeklēšanu piemēroja importam no Korejas un iepriekš minētais cenu samazinājums radās ražojuma sīki izstrādāta salīdzinājuma rezultātā. |
| --- | --- |

(105)

Imports no Korejas no 2000.–2001. gadam sākotnēji palielinājās par 22 %, bet pēc tam samazinājās par 36 %, kopumā samazinoties par 14 %. IP laikā tas veidoja 8,3 % no tirgus daļas un IP laikā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas apmēram par 5 %–15 %. Izmeklēšanu piemēroja importam no Korejas un iepriekš minētais cenu samazinājums radās ražojuma sīki izstrādāta salīdzinājuma rezultātā.

| (106) | Jānorāda, ka imports par dempinga cenām no Taivānas atbilst tikai mazāk kā 4 % no EK tirgus, kamēr Korejas, Japānas un Baltkrievijas veikto importu kombinētā tirgus daļa un imports bez dempinga cenām no Taivānas bija apmēram 13 %–14 %, t.i., apmēram četras reizes vairāk nekā Taivānas importa par dempinga cenām daļa. Imports no četrām iepriekšminētajām valstīm būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir veikts veidu salīdzinājums, no vienas puses, starp importu no Baltkrievijas, Korejas un importu bez dempinga cenām no Taivānas un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem. Šis salīdzinājums parādīja, ka liela daļa importa no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas tieši konkurē ar Kopienas augstākas vērtības ražojumiem nekā imports par dempinga cenām no Taivānas. Tādējādi imports no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas acīmredzami ietekmē Kopienas ražošanas nozari. Pamatojoties uz šo, secināja, ka importa no Baltkrievijas, Korejas un importa bez dempinga cenām no Taivānas apjoma un cenas ietekme ir tāda, ka turpmāk nav iespējams noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. Patiešām, šādos apstākļos importam par dempinga cenām no Taivānas var būt tikai perifēra nozīme. |
| --- | --- |

(106)

Jānorāda, ka imports par dempinga cenām no Taivānas atbilst tikai mazāk kā 4 % no EK tirgus, kamēr Korejas, Japānas un Baltkrievijas veikto importu kombinētā tirgus daļa un imports bez dempinga cenām no Taivānas bija apmēram 13 %–14 %, t.i., apmēram četras reizes vairāk nekā Taivānas importa par dempinga cenām daļa. Imports no četrām iepriekšminētajām valstīm būtiski samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir veikts veidu salīdzinājums, no vienas puses, starp importu no Baltkrievijas, Korejas un importu bez dempinga cenām no Taivānas un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem. Šis salīdzinājums parādīja, ka liela daļa importa no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas tieši konkurē ar Kopienas augstākas vērtības ražojumiem nekā imports par dempinga cenām no Taivānas. Tādējādi imports no Baltkrievijas, Korejas un imports bez dempinga cenām no Taivānas acīmredzami ietekmē Kopienas ražošanas nozari. Pamatojoties uz šo, secināja, ka importa no Baltkrievijas, Korejas un importa bez dempinga cenām no Taivānas apjoma un cenas ietekme ir tāda, ka turpmāk nav iespējams noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. Patiešām, šādos apstākļos importam par dempinga cenām no Taivānas var būt tikai perifēra nozīme.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (107) | Iepriekš minētajā analīzē ir pienācīgi izšķirta un nodalīta visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes. Kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, galvenokārt, ir nodarījusi cenu samazināšana, ko radījušas importa cenas no trešām valstīm, kuras samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ņemot vērā i) Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām ierobežoto tirgus daļu (mazāk kā 4 %) un daudz nozīmīgāko importa no trešām valstīm un Taivānas izcelsmes importu bez dempinga cenām tirgus daļu (apmēram 13 %–14 %) un ii) šā importa radīto cenu samazinājumu, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, lielākoties, ir radījis augstas stiprības poliestera pavedienu imports, nevis imports par dempinga cenām, ko veica Taivānas eksportētājs. Tādēļ pamatregulas 3. panta 6. un 7. punkta nozīmē nevar noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas, skatot atsevišķi, un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(107)

Iepriekš minētajā analīzē ir pienācīgi izšķirta un nodalīta visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes. Kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, galvenokārt, ir nodarījusi cenu samazināšana, ko radījušas importa cenas no trešām valstīm, kuras samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. Ņemot vērā i) Taivānas izcelsmes importa par dempinga cenām ierobežoto tirgus daļu (mazāk kā 4 %) un daudz nozīmīgāko importa no trešām valstīm un Taivānas izcelsmes importu bez dempinga cenām tirgus daļu (apmēram 13 %–14 %) un ii) šā importa radīto cenu samazinājumu, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, lielākoties, ir radījis augstas stiprības poliestera pavedienu imports, nevis imports par dempinga cenām, ko veica Taivānas eksportētājs. Tādēļ pamatregulas 3. panta 6. un 7. punkta nozīmē nevar noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Taivānas, skatot atsevišķi, un Kopienas ražošanas nozarei radīto būtisko kaitējumu.

F.   SECINĀJUMS

| (108) | Tādēļ procedūra ir jāpārtrauc, jo gan Baltkrievijas, gan Korejas dempinga starpība ir minimāla un trūkst skaidras cēloņsakarības starp dempingu un kaitējumu, ciktāl tas attiecas uz Taivānas izcelsmes importu, |
| --- | --- |

(108)

Tādēļ procedūra ir jāpārtrauc, jo gan Baltkrievijas, gan Korejas dempinga starpība ir minimāla un trūkst skaidras cēloņsakarības starp dempingu un kaitējumu, ciktāl tas attiecas uz Taivānas izcelsmes importu,

NOLEMJ.

1. pants

Ar šo pārtrauc antidempinga procedūru attiecībā uz tādu Baltkrievijas, Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi) importu, kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp poliestera monopavedienu ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi, un kurus deklarē ar KN kodu 5402 20 00.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 5. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 24, 28.1.2004., 20. lpp.

2

---

Labojums

| 7.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/38

---

Labojums Komisijas 2004. gada 17. decembra Regulai (EK) Nr. 2168, ar ko pielāgo Regulu (EEK) Nr. 2037/93 sakarā ar Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanos

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 371, 2004. gada 18. decembris
  )

14. lappusē, pielikumā, A 1. daļā, aizsargājamo cilmes vietu nosaukumu logo holandiešu valodā vietā ievieto šādu:

Image

---