# Eiropas Savienības L 46/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 46 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 17. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 46

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 17. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 257/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2004. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 258/2005 (2005. gada 14. februāris), ar ko groza antidempinga pasākumus, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 attiecībā uz dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 259/2005 (2005. gada 16. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 29 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 260/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz ātrās noteikšanas testiem (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 261/2005 (2005. gada 16. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 43/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz atbalstu augkopības produktu vietējai ražošanai Eiropas Savienības attālākajos reģionos | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 262/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 263/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 | 38 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko nosaka mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2005. gada 17. februāra | 40 |
| | * | Komisijas Direktīva 2005/11/EK (2005. gada 16. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 42 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 257/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2004. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 258/2005 (2005. gada 14. februāris), ar ko groza antidempinga pasākumus, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 attiecībā uz dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 259/2005 (2005. gada 16. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

29

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 260/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz ātrās noteikšanas testiem (
  1
  )

1

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 261/2005 (2005. gada 16. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 43/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz atbalstu augkopības produktu vietējai ražošanai Eiropas Savienības attālākajos reģionos

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 262/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 263/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

38

Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2005 (2005. gada 16. februāris), ar ko nosaka mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2005. gada 17. februāra

40

*

Komisijas Direktīva 2005/11/EK (2005. gada 16. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

42

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/132/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 16. februāris), ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2000/137/EK, ar kuru pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz noteiktu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu uz Kopienu | 44 |
| | * | 2005/133/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 16. februāris), ar ko daļēji aptur galīgos antidempinga maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 noteikti atsevišķu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam | 46 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2005/132/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 16. februāris), ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2000/137/EK, ar kuru pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz noteiktu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu uz Kopienu

44

*

2005/133/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 16. februāris), ar ko daļēji aptur galīgos antidempinga maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 noteikti atsevišķu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam

46

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums 2005/134/KĀDP (2004. gada 20. decembris) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bulgārijas Republiku, lai izveidotu sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 49 |
| Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 50 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums 2005/134/KĀDP (2004. gada 20. decembris) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bulgārijas Republiku, lai izveidotu sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

49

Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/1

---

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 257/2005

(2005. gada 4. februāris),

ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2004. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Atomenergijas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un sistēmu, ko piemēro citiem Kopienu darbiniekiem, kā noteikts Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši to X pielikuma 13. panta pirmo daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 33. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ir atbilstīgi ņemt vērā dzīves dārdzības izmaiņas trešās valstīs un no 2004. gada 1. jūlija attiecīgi noteikt korekcijas koeficientus atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, līgumdarbiniekiem un pagaidu darbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc 2004. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(1)

Ir atbilstīgi ņemt vērā dzīves dārdzības izmaiņas trešās valstīs un no 2004. gada 1. jūlija attiecīgi noteikt korekcijas koeficientus atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, līgumdarbiniekiem un pagaidu darbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc 2004. gada 1. maija.

| (2) | Korekcijas koeficienti, kas piemēroti maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 1785/2004 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(2)

Korekcijas koeficienti, kas piemēroti maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 1785/2004 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu.

| (3) | Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, būtu jāparedz palielinājums ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(3)

Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, būtu jāparedz palielinājums ar atpakaļejošu datumu.

| (4) | Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, būtu jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2004. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(4)

Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, būtu jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2004. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

| (5) | Būtu jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laika posmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā to korekcijas koeficientu gadījumā, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām, |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laika posmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā to korekcijas koeficientu gadījumā, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korekcijas koeficienti, ko no 2004. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienas ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam konkrētiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc pievienošanās, un ko izmaksā darbavietas valsts valūtā, ir noteikti pielikumā.

Atalgojuma aprēķināšanā piemērotos valūtas maiņas kursus nosaka saskaņā ar Finanšu regulas izpildes noteikumiem, un tie atbilst valūtas maiņas kursam, kas bijis spēkā šā panta pirmajā nodaļā minētajā datumā.

2. pants

1.   Iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu datumu, ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu.

2.   Iestādes ar atpakaļejošu datumu samazina atalgojumu, ja pielikumā paredzētie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, laikposmā no 2004. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

Korekcijas ar atpakaļejošu datumu, kas ietver pārmaksātās summas atgūšanu, piemēro laikposmam, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no tās pašas dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 4. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Jaunākie grozījumi Civildienesta noteikumos un nodarbināšanas kārtībā izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 857/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 317, 16.10.2004., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Darba vietas | Korekcijas koeficienti 2004. gada jūlijs |
| --- | --- |
| Afganistāna (1) | 0,0 |
| Albānija | 87,7 |
| Alžīrija | 83,4 |
| Angola | 111,4 |
| Argentīna | 58,0 |
| Armēnija (1) | 0,0 |
| ASV (Ņujorka) | 103,5 |
| ASV (Vašingtona) | 99,5 |
| Austrālija | 93,7 |
| Bangladeša | 53,0 |
| Barbadosa | 111,9 |
| Benina | 87,0 |
| Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija | 73,5 |
| Bolīvija | 48,2 |
| Bosnija un Hercegovina | 72,2 |
| Botsvāna | 68,7 |
| Brazīlija | 55,1 |
| Bulgārija | 74,0 |
| Burkinafaso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Centrālāfrikas Republika | 109,3 |
| Čada | 114,2 |
| Čehijas Republika | 80,9 |
| Čīle | 69,5 |
| Dienvidāfrika | 69,2 |
| Dienvidkoreja | 90,2 |
| Dominikas Republika | 48,5 |
| Džibutija | 94,5 |
| Kaboverde | 74,0 |
| Kambodža | 64,3 |
| Kamerūna | 97,9 |
| Kanāda | 75,9 |
| Kipra | 100,1 |
| Kolumbija | 57,5 |
| Kongo | 128,5 |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 137,5 |
| Kostarika | 68,7 |
| Kotdivuāra | 108,1 |
| Krievija | 102,5 |
| Kuba | 88,5 |
| Ķīna | 74,5 |
| Horvātija | 99,0 |
| Ēģipte | 45,6 |
| Ekvadora | 68,1 |
| Eritreja | 39,0 |
| Etiopija | 68,1 |
| Fidži salas | 70,3 |
| Filipīnas | 47,2 |
| Gabona | 112,8 |
| Gajāna | 57,3 |
| Gambija | 36,8 |
| Gana | 67,2 |
| Gruzija | 88,2 |
| Gvatemala | 71,6 |
| Gvineja | 76,6 |
| Gvineja-Bisava | 137,0 |
| Haiti | 101,4 |
| Hondurasa (1) | 0,0 |
| Honkonga | 84,2 |
| Igaunija | 75,2 |
| Indija | 47,6 |
| Indonēzija | 74,7 |
| Izraēla | 88,5 |
| Jamaika | 82,7 |
| Japāna (Naka) | 125,6 |
| Japāna (Tokija) | 133,9 |
| Jaunkaledonija | 119,8 |
| Jaunzēlande (1) | 0,0 |
| Jemena (1) | 0,0 |
| Jordānas Rietumkrasts – Gazas sektors | 86,0 |
| Jordānija | 73,2 |
| Kazahstāna | 96,1 |
| Kenija | 72,5 |
| Kirgizstāna (1) | 0,0 |
| Laosa | 67,4 |
| Lesoto | 72,6 |
| Latvija | 72,4 |
| Libāna | 88,9 |
| Libērija (1) | 0,0 |
| Lietuva | 73,7 |
| Madagaskara | 56,8 |
| Malaizija | 71,4 |
| Malāvija | 72,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Maroka | 82,7 |
| Maurīcija sala | 73,2 |
| Mauritānija | 58,2 |
| Meksika | 71,1 |
| Mozambika | 75,5 |
| Namībija | 83,4 |
| Nepāla | 65,3 |
| Nikaragva | 64,7 |
| Nigēra | 87,6 |
| Nigērija | 69,0 |
| Norvēģija | 125,1 |
| Pakistāna | 50,1 |
| Papua-Jaungvineja | 76,5 |
| Paragvaja | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Polija | 69,2 |
| Ruanda | 77,6 |
| Rumānija | 49,8 |
| Salvadora (1) | 0,0 |
| Saūda Arābija | 86,0 |
| Senegāla | 78,7 |
| Serbija un Melnkalne | 61,8 |
| Singapūra | 93,6 |
| Sīrija | 64,3 |
| Sjerraleone | 70,4 |
| Slovākija | 84,9 |
| Slovēnija | 82,3 |
| Somālija (1) | 0,0 |
| Sudāna | 38,6 |
| Surinama | 53,1 |
| Svazilenda | 70,0 |
| Šrilanka | 53,6 |
| Šveice | 117,3 |
| Tadžikistāna (1) | 0,0 |
| Taivāna | 86,1 |
| Taizeme | 57,9 |
| Tanzānija | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidada un Tobago | 69,3 |
| Tunisija | 73,8 |
| Turcija | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukraina | 92,0 |
| Ungārija | 74,4 |
| Urugvaja | 58,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venecuēla | 63,1 |
| Vjetnama | 51,0 |
| Zālamana salas | 80,8 |
| Zambija | 47,1 |
| Zimbabve | 51,9 |

Darba vietas

Korekcijas koeficienti 2004. gada jūlijs

Afganistāna (1)

0,0

Albānija

87,7

Alžīrija

83,4

Angola

111,4

Argentīna

58,0

Armēnija (1)

0,0

ASV (Ņujorka)

103,5

ASV (Vašingtona)

99,5

Austrālija

93,7

Bangladeša

53,0

Barbadosa

111,9

Benina

87,0

Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija

73,5

Bolīvija

48,2

Bosnija un Hercegovina

72,2

Botsvāna

68,7

Brazīlija

55,1

Bulgārija

74,0

Burkinafaso

82,0

Burundi (1)

0,0

Centrālāfrikas Republika

109,3

Čada

114,2

Čehijas Republika

80,9

Čīle

69,5

Dienvidāfrika

69,2

Dienvidkoreja

90,2

Dominikas Republika

48,5

Džibutija

94,5

Kaboverde

74,0

Kambodža

64,3

Kamerūna

97,9

Kanāda

75,9

Kipra

100,1

Kolumbija

57,5

Kongo

128,5

Kongo Demokrātiskā Republika

137,5

Kostarika

68,7

Kotdivuāra

108,1

Krievija

102,5

Kuba

88,5

Ķīna

74,5

Horvātija

99,0

Ēģipte

45,6

Ekvadora

68,1

Eritreja

39,0

Etiopija

68,1

Fidži salas

70,3

Filipīnas

47,2

Gabona

112,8

Gajāna

57,3

Gambija

36,8

Gana

67,2

Gruzija

88,2

Gvatemala

71,6

Gvineja

76,6

Gvineja-Bisava

137,0

Haiti

101,4

Hondurasa (1)

0,0

Honkonga

84,2

Igaunija

75,2

Indija

47,6

Indonēzija

74,7

Izraēla

88,5

Jamaika

82,7

Japāna (Naka)

125,6

Japāna (Tokija)

133,9

Jaunkaledonija

119,8

Jaunzēlande (1)

0,0

Jemena (1)

0,0

Jordānas Rietumkrasts – Gazas sektors

86,0

Jordānija

73,2

Kazahstāna

96,1

Kenija

72,5

Kirgizstāna (1)

0,0

Laosa

67,4

Lesoto

72,6

Latvija

72,4

Libāna

88,9

Libērija (1)

0,0

Lietuva

73,7

Madagaskara

56,8

Malaizija

71,4

Malāvija

72,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Maroka

82,7

Maurīcija sala

73,2

Mauritānija

58,2

Meksika

71,1

Mozambika

75,5

Namībija

83,4

Nepāla

65,3

Nikaragva

64,7

Nigēra

87,6

Nigērija

69,0

Norvēģija

125,1

Pakistāna

50,1

Papua-Jaungvineja

76,5

Paragvaja

62,8

Peru

78,8

Polija

69,2

Ruanda

77,6

Rumānija

49,8

Salvadora (1)

0,0

Saūda Arābija

86,0

Senegāla

78,7

Serbija un Melnkalne

61,8

Singapūra

93,6

Sīrija

64,3

Sjerraleone

70,4

Slovākija

84,9

Slovēnija

82,3

Somālija (1)

0,0

Sudāna

38,6

Surinama

53,1

Svazilenda

70,0

Šrilanka

53,6

Šveice

117,3

Tadžikistāna (1)

0,0

Taivāna

86,1

Taizeme

57,9

Tanzānija

57,9

Togo

96,9

Trinidada un Tobago

69,3

Tunisija

73,8

Turcija

78,5

Uganda

71,9

Ukraina

92,0

Ungārija

74,4

Urugvaja

58,5

Vanuatu

114,7

Venecuēla

63,1

Vjetnama

51,0

Zālamana salas

80,8

Zambija

47,1

Zimbabve

51,9

---

(1)  Nav pieejams

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/7

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 258/2005

(2005. gada 14. februāris),

ar ko groza antidempinga pasākumus, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 attiecībā uz dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. un 7. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Šobrīd spēkā esošie pasākumi attiecībā uz dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu ir galīgie antidempinga maksājumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000 (2), kā arī viena Horvātijas eksportētāja saistība, kas tika pieņemta ar Komisijas Lēmumu 2000/137/EK (3). Maksājuma likme importam no Horvātijas ir 23 % un importam no Ukrainas – 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Šobrīd spēkā esošie pasākumi attiecībā uz dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu ir galīgie antidempinga maksājumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000 (2), kā arī viena Horvātijas eksportētāja saistība, kas tika pieņemta ar Komisijas Lēmumu 2000/137/EK (3). Maksājuma likme importam no Horvātijas ir 23 % un importam no Ukrainas – 38,5 %.

2.   Uzsākšana

| (2) | 2002. gada 23. novembrī Komisija ar Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicētu paziņojumu par uzsākšanu paziņoja, ka uzsāk starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, un uzsāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(2)

2002. gada 23. novembrī Komisija ar Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicētu paziņojumu par uzsākšanu paziņoja, ka uzsāk starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, un uzsāka izmeklēšanu.

| (3) | Izmeklēšana tika uzsākta pēc Eiropas Savienības bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejas pieprasījuma to ražotāju vārdā, kas saražo vairāk nekā 75 % kopējās Kopienas produkcijas. |
| --- | --- |

(3)

Izmeklēšana tika uzsākta pēc Eiropas Savienības bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejas pieprasījuma to ražotāju vārdā, kas saražo vairāk nekā 75 % kopējās Kopienas produkcijas.

| (4) | Jāņem vērā, ka tajā pašā dienā, 2002. gada 23. novembrī, tika uzsākta cita pārskatīšana sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecībā uz tā paša ražojuma, t.i., atsevišķu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu, importu, kuru izcelsmes valstis ir Polija, Krievija, Čehijas Republika, Rumānija un Slovākijas Republika (5). Pasākumi pret Poliju, Čehijas Republiku un Slovākijas Republiku tika izbeigti ES paplašināšanās rezultātā 2004. gada 1. maijā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (6) esošie pasākumi attiecībā uz dažu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kura izcelsme ir Krievijā un Rumānijā, no 2004. gada 21. jūlija uz laiku tiek apturēti. Šo pasākumu pārskatīšana joprojām turpinās. |
| --- | --- |

(4)

Jāņem vērā, ka tajā pašā dienā, 2002. gada 23. novembrī, tika uzsākta cita pārskatīšana sakarā ar spēkā esošajiem pasākumiem attiecībā uz tā paša ražojuma, t.i., atsevišķu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu, importu, kuru izcelsmes valstis ir Polija, Krievija, Čehijas Republika, Rumānija un Slovākijas Republika (5). Pasākumi pret Poliju, Čehijas Republiku un Slovākijas Republiku tika izbeigti ES paplašināšanās rezultātā 2004. gada 1. maijā. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (6) esošie pasākumi attiecībā uz dažu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kura izcelsme ir Krievijā un Rumānijā, no 2004. gada 21. jūlija uz laiku tiek apturēti. Šo pasākumu pārskatīšana joprojām turpinās.

3.   Puses, kuras skar šī procedūra

| (5) | Komisija oficiāli paziņoja par izmeklēšanas uzsākšanu Horvātijas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, Kopienas importētājiem, piegādātājiem un lietotājiem, kurus, kā tika noskaidrots, skar šī procedūra, kā arī Horvātijas un Ukrainas iestādēm. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja darīt zināmu savu viedokli rakstiski un pieprasīt tikt uzklausītiem laikā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli paziņoja par izmeklēšanas uzsākšanu Horvātijas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, Kopienas importētājiem, piegādātājiem un lietotājiem, kurus, kā tika noskaidrots, skar šī procedūra, kā arī Horvātijas un Ukrainas iestādēm. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja darīt zināmu savu viedokli rakstiski un pieprasīt tikt uzklausītiem laikā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu.

| (6) | Komisija izsūtīja anketas visām pusēm, kuras, kā tika noskaidrots, skar šī procedūra, kā arī visiem pārējiem uzņēmumiem, kas paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā paziņoja par savu ieinteresētību. Atbildes tika saņemtas no pieciem Kopienas ražotājiem, viena importētāja, viena ražotāja eksportētāja Horvātijā, trīs ražotājiem eksportētājiem Ukrainā, kā arī trīs tirgotājiem, kas ir saistīti ar Ukrainas ražotājiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija izsūtīja anketas visām pusēm, kuras, kā tika noskaidrots, skar šī procedūra, kā arī visiem pārējiem uzņēmumiem, kas paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā termiņā paziņoja par savu ieinteresētību. Atbildes tika saņemtas no pieciem Kopienas ražotājiem, viena importētāja, viena ražotāja eksportētāja Horvātijā, trīs ražotājiem eksportētājiem Ukrainā, kā arī trīs tirgotājiem, kas ir saistīti ar Ukrainas ražotājiem.

| (7) | Komisija savāca un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai noteiktu dempingu un tā izraisīto kaitējumu, kā arī veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražotāji






  — | Dalmine Spa, Itālija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija savāca un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai noteiktu dempingu un tā izraisīto kaitējumu, kā arī veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražotāji

—

Dalmine Spa, Itālija

| — | Productos Tubulares S.A., Spānija |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Spānija

| — | Tubos Reunidos S.A., Spānija |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Spānija

| — | Vallourec & Mannesmann, Vācija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Vācija

| — | Vallourec & Mannesmann, Francija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Francija

| b) | Nesaistītie Kopienas importētāji






  — | Comercial de Tubos S.A., Spānija |
| --- | --- | --- |

b)

Nesaistītie Kopienas importētāji

—

Comercial de Tubos S.A., Spānija

| c) | Ražotājs eksportētājs Horvātijā






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak |
| --- | --- | --- |

c)

Ražotājs eksportētājs Horvātijā

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak

| d) | Ražotāji eksportētāji Ukrainā






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopole |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotāji eksportētāji Ukrainā

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopole

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dņepropetrovska |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dņepropetrovska

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dņepropetrovska |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dņepropetrovska

| e) | Saistītie tirgotāji Ukrainā






  — | Time Ltd, Dņepropetrovska |
| --- | --- | --- |

e)

Saistītie tirgotāji Ukrainā

—

Time Ltd, Dņepropetrovska

| — | SGIP Interpipe, Dņepropetrovska |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dņepropetrovska

| f) | Saistītais tirgotājs Šveicē






  — | SEPCO, Lugāno. |
| --- | --- | --- |

f)

Saistītais tirgotājs Šveicē

—

SEPCO, Lugāno.

4.   Izmeklēšanas periods

| (8) | Dempinga un zaudējumu izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” vai “IP”). To tendenču pārbaude, kas ir būtiskas kaitējuma novērtēšanā, attiecās uz laika posmu no 1999. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais periods”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga un zaudējumu izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” vai “IP”). To tendenču pārbaude, kas ir būtiskas kaitējuma novērtēšanā, attiecās uz laika posmu no 1999. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“aplūkojamais periods”).

5.   Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums

5.1.   Attiecīgais ražojums

| (9) | Ražojumi, uz ko attiecas pārskatīšana, ir šādi:






  a) | dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi, ko lieto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,6 mm; |
| --- | --- | --- |

(9)

Ražojumi, uz ko attiecas pārskatīšana, ir šādi:

a)

dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi, ko lieto naftas vai gāzes cauruļvados un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,6 mm;

| b) | dzelzs vai neleģētā tērauda, auksti stieptas vai auksti velmētas bezšuvju caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav precīzijas caurules; |
| --- | --- |

b)

dzelzs vai neleģētā tērauda, auksti stieptas vai auksti velmētas bezšuvju caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav precīzijas caurules;

| c) | citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav caurules ar uzgrieztu vai uzgriežamu vītni, ar ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm, kuru izcelsme ir Horvātijā un Ukrainā (“attiecīgais ražojums”) un kuras klasificē ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 un 7304 39 93. |
| --- | --- |

c)

citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu šķērsgriezumu, kas nav caurules ar uzgrieztu vai uzgriežamu vītni, ar ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm, kuru izcelsme ir Horvātijā un Ukrainā (“attiecīgais ražojums”) un kuras klasificē ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 un 7304 39 93.

| (10) | Izmeklēšanā konstatēts, ka visas minētās ražojumu kategorijas ir pietiekami līdzīgas, lai veidotu vienu ražojumu, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ un šīs antidempinga izmeklēšanas nolūkos visas attiecīgā ražojuma kategorijas tiek uzskatītas par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšanā konstatēts, ka visas minētās ražojumu kategorijas ir pietiekami līdzīgas, lai veidotu vienu ražojumu, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ un šīs antidempinga izmeklēšanas nolūkos visas attiecīgā ražojuma kategorijas tiek uzskatītas par vienu ražojumu.

5.2.   Līdzīgs ražojums

| (11) | Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā, netika atrastas nekādas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm, kas tiek ražotas un pārdotas Horvātijas iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(11)

Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā, netika atrastas nekādas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm, kas tiek ražotas un pārdotas Horvātijas iekšējā tirgū.

| (12) | Līdzīgā kārtā netika atrastas nekādas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm, ko ražo Kopienas ražotāji un kas tiek pārdotas Kopienas tirgū. Abiem ražojumiem piemīt tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības, kā arī izmantošanas veidi. Turklāt abi ražojumu tipi atbilst tādiem nozares standartiem kā DIN, API vai ASTM. Līdz ar to tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(12)

Līdzīgā kārtā netika atrastas nekādas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm, ko ražo Kopienas ražotāji un kas tiek pārdotas Kopienas tirgū. Abiem ražojumiem piemīt tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības, kā arī izmantošanas veidi. Turklāt abi ražojumu tipi atbilst tādiem nozares standartiem kā DIN, API vai ASTM. Līdz ar to tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

B.   DEMPINGS

1.   Horvātija

1.1.   Sadarbība

| (13) | Horvātijas gadījumā visu attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu veica viens ražotājs eksportētājs, Mechel Željezara Ltd. Mechel Željezara Ltd. ir jaunais nosaukums, kas tika dots uzņēmumam, kurš sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laikā ar nosaukumu Željezara Sisak d.d., taču īpašnieku maiņas rezultātā (7) kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas divas reizes oficiāli mainīja savu nosaukumu. |
| --- | --- |

(13)

Horvātijas gadījumā visu attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienu veica viens ražotājs eksportētājs, Mechel Željezara Ltd. Mechel Željezara Ltd. ir jaunais nosaukums, kas tika dots uzņēmumam, kurš sadarbojās sākotnējās izmeklēšanas laikā ar nosaukumu Željezara Sisak d.d., taču īpašnieku maiņas rezultātā (7) kopš spēkā esošo pasākumu ieviešanas divas reizes oficiāli mainīja savu nosaukumu.

| (14) | Sākotnējās izmeklēšanas laikā tika pieņemta saistība no Mechel Željezara Ltd., kas darbojas ar tā sākotnējo nosaukumu (8). Tā kā izmeklēšana tika uzsākta ar mērķi pārskatīt pasākumu līmeni un formu, šī pārskata izmeklēšana attiecas arī uz minēto saistību (skat. turpmāk tekstā 135. līdz 137. apsvērumu). |
| --- | --- |

(14)

Sākotnējās izmeklēšanas laikā tika pieņemta saistība no Mechel Željezara Ltd., kas darbojas ar tā sākotnējo nosaukumu (8). Tā kā izmeklēšana tika uzsākta ar mērķi pārskatīt pasākumu līmeni un formu, šī pārskata izmeklēšana attiecas arī uz minēto saistību (skat. turpmāk tekstā 135. līdz 137. apsvērumu).

1.2.   Normālā vērtība

| (15) | Vispirms tika noskaidrots, vai Mechel Željezara Ltd. līdzīgu ražojumu pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo eksporta apjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomi vietējā tirgū tika uzskatīti par reprezentatīviem, jo kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū veidoja vismaz 5 % no uzņēmuma kopējā eksporta uz Kopienu. |
| --- | --- |

(15)

Vispirms tika noskaidrots, vai Mechel Željezara Ltd. līdzīgu ražojumu pārdošanas apjomi vietējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējo eksporta apjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomi vietējā tirgū tika uzskatīti par reprezentatīviem, jo kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū veidoja vismaz 5 % no uzņēmuma kopējā eksporta uz Kopienu.

| (16) | Pēc tam, definējot ražojumu tipus atbilstīgi KN kodiem, ar kuriem ražojums ir klasificēts, tika pārbaudīts, vai katra ražojuma tipa pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi. Konkrēta ražojuma tipa pārdošanas apjomi vietējā tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šāda ražojuma tipa kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū izmeklēšanas periodā veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināma ražojuma tipa eksporta apjoma uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visu tipu ražojumiem, ko uzņēmums pārdeva eksportam uz Kopienu, bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(16)

Pēc tam, definējot ražojumu tipus atbilstīgi KN kodiem, ar kuriem ražojums ir klasificēts, tika pārbaudīts, vai katra ražojuma tipa pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi. Konkrēta ražojuma tipa pārdošanas apjomi vietējā tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šāda ražojuma tipa kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū izmeklēšanas periodā veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināma ražojuma tipa eksporta apjoma uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visu tipu ražojumiem, ko uzņēmums pārdeva eksportam uz Kopienu, bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi vietējā tirgū.

| (17) | Nosakot attiecīgā ražojuma tipa rentablās pārdošanas neatkarīgiem pircējiem apjoma proporcionālu daļu, tika arī pārbaudīts, vai katra tipa ražojumu pārdošanas darījumi vietējā tirgū varēja tikt uzskatīti par veiktiem parastajā tirdzniecības apritē. Gadījumos, kad kāda ražojuma tipa pārdošanas apjoms, pārdodot par neto cenu, kas ir vienāda vai pārsniedz vienības izmaksas, veidoja vairāk kā 80 % no šī tipa ražojumu kopējā pārdošanas apjoma un šī ražojumu tipa vidējā svērtā cena bija vienāda ar vienības izmaksām vai pārsniedza tās, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas tika aprēķināta kā visa šī tipa ražojuma pārdošanas apjoma vietējā tirgū IP laikā vidējā svērtā cena neatkarīgi no tā, vai pārdošanas darījumi bija rentabli. Tā notika divu ražojumu tipu gadījumā. |
| --- | --- |

(17)

Nosakot attiecīgā ražojuma tipa rentablās pārdošanas neatkarīgiem pircējiem apjoma proporcionālu daļu, tika arī pārbaudīts, vai katra tipa ražojumu pārdošanas darījumi vietējā tirgū varēja tikt uzskatīti par veiktiem parastajā tirdzniecības apritē. Gadījumos, kad kāda ražojuma tipa pārdošanas apjoms, pārdodot par neto cenu, kas ir vienāda vai pārsniedz vienības izmaksas, veidoja vairāk kā 80 % no šī tipa ražojumu kopējā pārdošanas apjoma un šī ražojumu tipa vidējā svērtā cena bija vienāda ar vienības izmaksām vai pārsniedza tās, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas tika aprēķināta kā visa šī tipa ražojuma pārdošanas apjoma vietējā tirgū IP laikā vidējā svērtā cena neatkarīgi no tā, vai pārdošanas darījumi bija rentabli. Tā notika divu ražojumu tipu gadījumā.

| (18) | Gadījumā, kad viena tipa ražojumu rentablās pārdošanas apjoms veidoja ne vairāk kā 80 %, bet ne mazāk kā 10 % no kopējā šī tipa ražojumu pārdošanas apjoma vai šāda pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības izmaksām, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas tika aprēķināta kā vienīgi šo ražojumu tipu rentablu pārdošanas darījumu vidējā svērtā vērtība. Tā notika viena ražojumu tipa gadījumā. |
| --- | --- |

(18)

Gadījumā, kad viena tipa ražojumu rentablās pārdošanas apjoms veidoja ne vairāk kā 80 %, bet ne mazāk kā 10 % no kopējā šī tipa ražojumu pārdošanas apjoma vai šāda pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības izmaksām, normālā vērtība tika balstīta uz faktisko cenu vietējā tirgū, kas tika aprēķināta kā vienīgi šo ražojumu tipu rentablu pārdošanas darījumu vidējā svērtā vērtība. Tā notika viena ražojumu tipa gadījumā.

| (19) | Ceturtā ražojuma tipa gadījumā izmeklēšanas periodā mazāk nekā 10 % no kopējā pārdošanas apjoma vietējā tirgū veidoja rentabli darījumi. Tādēļ tika pieņemts, ka šī tipa ražojumi tika pārdoti nepietiekamā daudzumā, lai cenas vietējā tirgū sniegtu pietiekamu pamatu normālās vērtības aprēķināšanai, un bija jāizmanto cita metode. Šai gadījumā tika izmantota saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālā vērtība tika aprēķināta, eksportējamo produkcijas tipu ražošanas izmaksām, kur nepieciešams, tās pielāgojot, pieskaitot saprātīgu procentuālo vērtību par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“SG&A”), kā arī saprātīgu peļņas normu, balstoties uz reālajiem līdzīga ražojuma ražošanas un noieta datiem parastajā tirdzniecības apritē, ko veicis izmeklēšanā iesaistītais ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. |
| --- | --- |

(19)

Ceturtā ražojuma tipa gadījumā izmeklēšanas periodā mazāk nekā 10 % no kopējā pārdošanas apjoma vietējā tirgū veidoja rentabli darījumi. Tādēļ tika pieņemts, ka šī tipa ražojumi tika pārdoti nepietiekamā daudzumā, lai cenas vietējā tirgū sniegtu pietiekamu pamatu normālās vērtības aprēķināšanai, un bija jāizmanto cita metode. Šai gadījumā tika izmantota saliktā normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālā vērtība tika aprēķināta, eksportējamo produkcijas tipu ražošanas izmaksām, kur nepieciešams, tās pielāgojot, pieskaitot saprātīgu procentuālo vērtību par pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (“SG&A”), kā arī saprātīgu peļņas normu, balstoties uz reālajiem līdzīga ražojuma ražošanas un noieta datiem parastajā tirdzniecības apritē, ko veicis izmeklēšanā iesaistītais ražotājs eksportētājs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.

1.3.   Eksporta cena

| (20) | Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka Mechel Željezara Ltd. eksportētie ražojumi tika pārdoti tikai tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka Mechel Željezara Ltd. eksportētie ražojumi tika pārdoti tikai tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā.

| (21) | Tādēļ eksporta cena tika noteikta, balstoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu par attiecīgo ražojumu, kad tas tiek pārdots pirmajam neatkarīgajam Kopienas pircējam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ eksporta cena tika noteikta, balstoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu par attiecīgo ražojumu, kad tas tiek pārdots pirmajam neatkarīgajam Kopienas pircējam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

1.4.   Salīdzinājums

| (22) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanā izmantoja rūpnīcas cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanu, tika ņemta vērā pienācīga pielaide korekciju veidā attiecībā uz atšķirībām, kas ietekmē cenu salīdzināšanas iespējas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(22)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanā izmantoja rūpnīcas cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanu, tika ņemta vērā pienācīga pielaide korekciju veidā attiecībā uz atšķirībām, kas ietekmē cenu salīdzināšanas iespējas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

| (23) | Līdzīgā veidā tika piemērotas un ar pārbaudītiem pierādījumiem apliecinātas nepieciešamas pielaides attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildizmaksās, kredītizmaksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(23)

Līdzīgā veidā tika piemērotas un ar pārbaudītiem pierādījumiem apliecinātas nepieciešamas pielaides attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildizmaksās, kredītizmaksās un komisijas maksās.

1.5.   Dempinga starpība

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu pielāgotās svērtās vidējās vērtības normālā vērtība pa ražojumu tipiem tika salīdzināta ar katra attiecīgā ražojuma veida pielāgoto svērto vidējo eksporta cenu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu pielāgotās svērtās vidējās vērtības normālā vērtība pa ražojumu tipiem tika salīdzināta ar katra attiecīgā ražojuma veida pielāgoto svērto vidējo eksporta cenu.

| (25) | Šis salīdzinājums norādīja uz dempinga esamību. Izsakot dempinga starpību procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms atmuitošanas, tā ir šāda:







  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 %. |
| --- | --- | --- |

(25)

Šis salīdzinājums norādīja uz dempinga esamību. Izsakot dempinga starpību procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms atmuitošanas, tā ir šāda:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %.

| (26) | Šī dempinga starpība ir mazāka par dempinga starpību, kas tika konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (viss attiecīgā ražojuma eksports no Horvātijas uz Kopienu), atlikusī dempinga starpība tika noteikta tajā pašā līmenī, kāds tika noteikts uzņēmumam Mechel Željezara Ltd, proti, 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Šī dempinga starpība ir mazāka par dempinga starpību, kas tika konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (viss attiecīgā ražojuma eksports no Horvātijas uz Kopienu), atlikusī dempinga starpība tika noteikta tajā pašā līmenī, kāds tika noteikts uzņēmumam Mechel Željezara Ltd, proti, 38,9 %.

2.   Ukraina

2.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanas pasākumos attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu tiem ražotājiem eksportētājiem, kas spēj pierādīt, ka atbilst šīs regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, t.i., ka līdzīga ražojuma ražošanā un pārdošanā prevalē tirgus ekonomikas nosacījumi, normālā vērtība jānosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanas pasākumos attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu tiem ražotājiem eksportētājiem, kas spēj pierādīt, ka atbilst šīs regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, t.i., ka līdzīga ražojuma ražošanā un pārdošanā prevalē tirgus ekonomikas nosacījumi, normālā vērtība jānosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu.

| (28) | Uzziņas nolūkos še turpmāk ir sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1) | biznesa lēmumi un cenas tiek noteiktas, reaģējot uz tirgus signāliem, nepastāv būtiska valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(28)

Uzziņas nolūkos še turpmāk ir sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:

1)

biznesa lēmumi un cenas tiek noteiktas, reaģējot uz tirgus signāliem, nepastāv būtiska valsts iejaukšanās;

| 2) | uzņēmumi izmanto vienu skaidru grāmatvedības uzskaites sistēmu, kurai tiek veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un kas tiek izmantota visiem nolūkiem; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumi izmanto vienu skaidru grāmatvedības uzskaites sistēmu, kurai tiek veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un kas tiek izmantota visiem nolūkiem;

| 3) | nav novērojami būtiski kropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, laika; |
| --- | --- |

3)

nav novērojami būtiski kropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, laika;

| 4) | bankrotu un īpašumtiesības reglamentējošie tiesību akti garantē drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

4)

bankrotu un īpašumtiesības reglamentējošie tiesību akti garantē drošību un stabilitāti;

| 5) | valūtas maiņa notiek atbilstoši tirgus kursam. |
| --- | --- |

5)

valūtas maiņa notiek atbilstoši tirgus kursam.

| (29) | TER pieprasījumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu tika saņemti no divām uzņēmumu grupām:






  a) | ražotāja Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) un ar to saistītā tirgotāja Ukrainā, Time Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(29)

TER pieprasījumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu tika saņemti no divām uzņēmumu grupām:

a)

ražotāja Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) un ar to saistītā tirgotāja Ukrainā, Time Ltd.;

| b) | saistītajiem ražotājiem OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) un CJSC Nikopolsky seamless tube plant“Nikotube”, kā arī ar rūpnīcu saistītā tirgotāja Ukrainā SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

b)

saistītajiem ražotājiem OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) un CJSC Nikopolsky seamless tube plant“Nikotube”, kā arī ar rūpnīcu saistītā tirgotāja Ukrainā SGIP Interpipe.

| (30) | Pieprasījumi tika analizēti, balstoties uz pieciem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(30)

Pieprasījumi tika analizēti, balstoties uz pieciem kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā.

| (31) | Pirmās grupas gadījumā tika konstatēts, ka ražotāja grāmatvedības uzskaite ir neuzticama, jo bija vērojamas būtiskas neprecizitātes un 1. SGS minēto grāmatvedības noteikumu nepareizs lietojums. Tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir maksātnespējīgs un ietilpst tādu uzņēmumu kategorijā, kas atbilstoši likuma par bankrotu nosacījumiem bauda īpašu statusu, kas šādu uzņēmumu darbībai liedz juridisku noteiktību. Tādēļ tika noteikts, ka šīs grupas uzņēmumi neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajam un ceturtajam kritērijam. |
| --- | --- |

(31)

Pirmās grupas gadījumā tika konstatēts, ka ražotāja grāmatvedības uzskaite ir neuzticama, jo bija vērojamas būtiskas neprecizitātes un 1. SGS minēto grāmatvedības noteikumu nepareizs lietojums. Tika konstatēts, ka šis uzņēmums ir maksātnespējīgs un ietilpst tādu uzņēmumu kategorijā, kas atbilstoši likuma par bankrotu nosacījumiem bauda īpašu statusu, kas šādu uzņēmumu darbībai liedz juridisku noteiktību. Tādēļ tika noteikts, ka šīs grupas uzņēmumi neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajam un ceturtajam kritērijam.

| (32) | Otrās grupas gadījumā tika konstatēts, ka abiem ražotājiem nebija skaidras grāmatvedības uzskaites sistēmas, kurai tiktu veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un kas tiktu izmantota visiem nolūkiem, jo abos uzņēmumos bija vairākas pamata grāmatvedības uzskaites sistēmas, kas tika izmantotas dažādiem mērķiem. Turklāt tika atklāts, ka no ārpustirgus ekonomikas laika ir saglabājušies tādi ievērojami kropļojumi kā bezprocentu kredīti, ko nepiedzen valsts, ievērojama apjoma nodokļu atlaišana un nodokļu parādi, kas ietekmē uzņēmumu grupas izmaksu struktūru un finanšu situāciju. Tādēļ tika noteikts, ka šīs grupas uzņēmumi neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajam un trešajam kritērijam. |
| --- | --- |

(32)

Otrās grupas gadījumā tika konstatēts, ka abiem ražotājiem nebija skaidras grāmatvedības uzskaites sistēmas, kurai tiktu veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un kas tiktu izmantota visiem nolūkiem, jo abos uzņēmumos bija vairākas pamata grāmatvedības uzskaites sistēmas, kas tika izmantotas dažādiem mērķiem. Turklāt tika atklāts, ka no ārpustirgus ekonomikas laika ir saglabājušies tādi ievērojami kropļojumi kā bezprocentu kredīti, ko nepiedzen valsts, ievērojama apjoma nodokļu atlaišana un nodokļu parādi, kas ietekmē uzņēmumu grupas izmaksu struktūru un finanšu situāciju. Tādēļ tika noteikts, ka šīs grupas uzņēmumi neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajam un trešajam kritērijam.

| (33) | Tā kā uzņēmumam vai uzņēmumu grupai ir jāatbilst vismaz pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, lai tiem tiktu piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), kas šai gadījumā nenotika, abām uzņēmumu grupām TER tika atteikts. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā uzņēmumam vai uzņēmumu grupai ir jāatbilst vismaz pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, lai tiem tiktu piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), kas šai gadījumā nenotika, abām uzņēmumu grupām TER tika atteikts.

| (34) | Abas uzņēmumu grupas apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu attiecībā uz TER piešķiršanu pieņēma pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu perioda un ka tādēļ šis lēmums nav spēkā. Šai sakarā jāmin, ka Komisija vairākkārt pagarināja termiņu attiecīgajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija nopietnas grūtības ar TER pieprasījuma veidlapu aizpildīšanu uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Jāmin arī, ka saņemtie TER pieprasījumi bija nepilnīgi un bija nepieciešami būtiski paskaidrojumi un papildu informācija, kas aizkavēja izmeklēšanu. Visbeidzot, analīzes veikšanu aizkavēja vairākas sarežģītas problēmas ar uzņēmumu struktūras un noieta kanālu noskaidrošanu, kā arī nopietnas problēmas ar uzņēmuma kontiem. Ņemot vērā augstākminēto, lēmumu attiecībā uz saņemtajiem TER pieprasījumiem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas pieņemt nebija iespējams. |
| --- | --- |

(34)

Abas uzņēmumu grupas apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu attiecībā uz TER piešķiršanu pieņēma pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu perioda un ka tādēļ šis lēmums nav spēkā. Šai sakarā jāmin, ka Komisija vairākkārt pagarināja termiņu attiecīgajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija nopietnas grūtības ar TER pieprasījuma veidlapu aizpildīšanu uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Jāmin arī, ka saņemtie TER pieprasījumi bija nepilnīgi un bija nepieciešami būtiski paskaidrojumi un papildu informācija, kas aizkavēja izmeklēšanu. Visbeidzot, analīzes veikšanu aizkavēja vairākas sarežģītas problēmas ar uzņēmumu struktūras un noieta kanālu noskaidrošanu, kā arī nopietnas problēmas ar uzņēmuma kontiem. Ņemot vērā augstākminēto, lēmumu attiecībā uz saņemtajiem TER pieprasījumiem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas pieņemt nebija iespējams.

| (35) | Šai sakarā jāmin, ka augstāk minēto termiņu neievērošanai nav nekādu tūlītēju juridisku seku, jo uzņēmumiem vienādā mērā tika dota iespēja paust savu viedokli. Turklāt jāmin, ka iepriekšminētās uzņēmumu grupas neizvirzīja nekādas prasības par negatīvām sekām, kas radušās tādēļ, ka TER lēmuma pieņemšanai bija nepieciešams ilgāks laiks. |
| --- | --- |

(35)

Šai sakarā jāmin, ka augstāk minēto termiņu neievērošanai nav nekādu tūlītēju juridisku seku, jo uzņēmumiem vienādā mērā tika dota iespēja paust savu viedokli. Turklāt jāmin, ka iepriekšminētās uzņēmumu grupas neizvirzīja nekādas prasības par negatīvām sekām, kas radušās tādēļ, ka TER lēmuma pieņemšanai bija nepieciešams ilgāks laiks.

| (36) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka pamatots lēmums attiecībā uz TER var tikt pieņemts arī pēc trīs mēnešu perioda beigām un attiecīgo uzņēmumu grupu prasības tika noraidītas. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka pamatots lēmums attiecībā uz TER var tikt pieņemts arī pēc trīs mēnešu perioda beigām un attiecīgo uzņēmumu grupu prasības tika noraidītas.

| (37) | Komisijas iegūtos datus abas uzņēmumu grupas turpināja apstrīdēt, taču nespēja izvirzīt nekādus argumentus, kas varētu mainīt lēmumu attiecībā uz TER. |
| --- | --- |

(37)

Komisijas iegūtos datus abas uzņēmumu grupas turpināja apstrīdēt, taču nespēja izvirzīt nekādus argumentus, kas varētu mainīt lēmumu attiecībā uz TER.

| (38) | Kopienas ražotājiem tika dota iespēja izteikt savus komentārus un tie augstāk minētos faktus neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(38)

Kopienas ražotājiem tika dota iespēja izteikt savus komentārus un tie augstāk minētos faktus neapstrīdēja.

2.2.   Individuāls režīms

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu valstīm, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam tiek piemērots valsts mēroga maksājums (ja vispār tiek piemērots kāds maksājums), izņemot tos gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka viņu eksporta cenas, apjomi, kā arī pārdošanas nosacījumi tiek noteikti brīvi, ka valūtas apmaiņa tiek veikta pēc tirgus kursa un jebkura valsts iejaukšanās nav tāda, kas ļautu apiet antidempinga pasākumus, ja eksportētājiem tiek piešķirtas atšķirīgas nodokļu likmes. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu valstīm, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam tiek piemērots valsts mēroga maksājums (ja vispār tiek piemērots kāds maksājums), izņemot tos gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka viņu eksporta cenas, apjomi, kā arī pārdošanas nosacījumi tiek noteikti brīvi, ka valūtas apmaiņa tiek veikta pēc tirgus kursa un jebkura valsts iejaukšanās nav tāda, kas ļautu apiet antidempinga pasākumus, ja eksportētājiem tiek piešķirtas atšķirīgas nodokļu likmes.

| (40) | Tie paši Ukrainas ražotāji, kas neatbilda TER kritērijiem, pieprasīja attiecināt uz viņiem individuālu režīmu (“IT”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Komisija pēc tam atrada un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai noteiktu, vai abas uzņēmumu grupas ir tiesīgas saņemt IT. Tika noskaidrots, ka abas uzņēmumu grupas izpildīja pamatregulas 9. panta 5. punktā izvirzītos noteikumus un tādēļ tika lemts, ka IT ir piešķirams abām uzņēmumu grupām. |
| --- | --- |

(40)

Tie paši Ukrainas ražotāji, kas neatbilda TER kritērijiem, pieprasīja attiecināt uz viņiem individuālu režīmu (“IT”) saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. Komisija pēc tam atrada un pārbaudīja visu informāciju, kas tika uzskatīta par nepieciešamu, lai noteiktu, vai abas uzņēmumu grupas ir tiesīgas saņemt IT. Tika noskaidrots, ka abas uzņēmumu grupas izpildīja pamatregulas 9. panta 5. punktā izvirzītos noteikumus un tādēļ tika lemts, ka IT ir piešķirams abām uzņēmumu grupām.

2.3.   Analoga valsts

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālā vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kam TER nav piešķirts, jānosaka, balstoties uz to ražojumu cenām vai attiecīgo salikto vērtību analogā valstī, kas ir salīdzināmas ar ražojumu cenām, ko uz Kopienu eksportē Ukrainas ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālā vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kam TER nav piešķirts, jānosaka, balstoties uz to ražojumu cenām vai attiecīgo salikto vērtību analogā valstī, kas ir salīdzināmas ar ražojumu cenām, ko uz Kopienu eksportē Ukrainas ražotāji eksportētāji.

| (42) | Sākotnējā izmeklēšanā par analogu valsti tika izmantota Horvātija. Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Horvātija atkal tika paredzēta kā analoga valsts, lai noteiktu normālo vērtību Ukrainai. Tā kā neviena no ieinteresētajām pusēm neiebilda pret šo izvēli, tika nolemts, ka Horvātija tiks izmantota par analogo valsti arī šīs izmeklēšanas ietvaros. |
| --- | --- |

(42)

Sākotnējā izmeklēšanā par analogu valsti tika izmantota Horvātija. Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Horvātija atkal tika paredzēta kā analoga valsts, lai noteiktu normālo vērtību Ukrainai. Tā kā neviena no ieinteresētajām pusēm neiebilda pret šo izvēli, tika nolemts, ka Horvātija tiks izmantota par analogo valsti arī šīs izmeklēšanas ietvaros.

2.4.   Normālā vērtība

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālā vērtība Ukrainai tika noteikta, balstoties uz pārbaudītu informāciju, kas tika saņemta no vienīgā ražotāja analogā valstī, t.i. balstoties uz visām samaksātajām vai maksājamajām cenām par līdzīga tipa ražojumiem Horvātijas iekšējā tirgū vai līdzīga tipa ražojumu saliktās vērtības Horvātijā. Nosakot normālo vērtību Ukrainai, tika izmantota tā pati metode, kas ir aprakstīta 15. līdz 19. apsvērumā. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālā vērtība Ukrainai tika noteikta, balstoties uz pārbaudītu informāciju, kas tika saņemta no vienīgā ražotāja analogā valstī, t.i. balstoties uz visām samaksātajām vai maksājamajām cenām par līdzīga tipa ražojumiem Horvātijas iekšējā tirgū vai līdzīga tipa ražojumu saliktās vērtības Horvātijā. Nosakot normālo vērtību Ukrainai, tika izmantota tā pati metode, kas ir aprakstīta 15. līdz 19. apsvērumā.

| (44) | Tika noskaidrots, ka Horvātijā netiek ražoti tāda tipa ražojumi ar KN kodu 7304 31 99 (auksti stieptas vai auksti velmētas caurules). Kopumā šī tipa ražojumu eksports veidoja tikai 6,2 % no kopējā Ukrainas attiecīgā ražojuma eksporta uz Kopienu. Tomēr vienas uzņēmumu grupas gadījumā izmeklēšanas periodā šī tipa ražojumu eksporta apjoms uz Kopienu veidoja aptuveni 40 % no tās kopējā attiecīgā ražojuma eksporta apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(44)

Tika noskaidrots, ka Horvātijā netiek ražoti tāda tipa ražojumi ar KN kodu 7304 31 99 (auksti stieptas vai auksti velmētas caurules). Kopumā šī tipa ražojumu eksports veidoja tikai 6,2 % no kopējā Ukrainas attiecīgā ražojuma eksporta uz Kopienu. Tomēr vienas uzņēmumu grupas gadījumā izmeklēšanas periodā šī tipa ražojumu eksporta apjoms uz Kopienu veidoja aptuveni 40 % no tās kopējā attiecīgā ražojuma eksporta apjoma uz Kopienu.

| (45) | Balstoties uz pieejamajiem datiem tika secināts, ka citi ražojumu tipi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, nebija salīdzināmi ar šo ražojumu tipu un ka šī konkrētā ražojumu tipa normālās vērtības aprēķināšana, balstoties uz citu ražojumu tipu normālo vērtību, neļauj iegūt ticamus datus. Tika arī noskaidrots, ka sarežģītāka ražošanas procesa dēļ šī ražojumu tipa normālā vērtība būtu ievērojami augstāka nekā citiem ražojumu tipiem. Kaut arī auksti stieptu un auksti velmētu cauruļu eksporta cenas vidēji bija augstākas nekā citu ražojumu tipu eksporta cenas, šī ražojumu tipa iekļaušana aprēķinos, visticamāk, radītu augstāku dempinga starpību. Kā minēts 127. apsvērumā, kaitējuma starpība ir ievērojami zemāka nekā dempinga starpība, kas tika aprēķināta, neiekļaujot šo ražojumu tipu, tādēļ tā tiek ņemta par pamatu antidempinga pasākumu līmeņa noteikšanai. Ņemot to vērā, tika nolemts, ka turpināt šī jautājuma izskatīšanu nav nepieciešams. Līdz ar to ražojumu tips ar KN kodu 7304 31 99 turpmākajos aprēķinos netika iekļauts. |
| --- | --- |

(45)

Balstoties uz pieejamajiem datiem tika secināts, ka citi ražojumu tipi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, nebija salīdzināmi ar šo ražojumu tipu un ka šī konkrētā ražojumu tipa normālās vērtības aprēķināšana, balstoties uz citu ražojumu tipu normālo vērtību, neļauj iegūt ticamus datus. Tika arī noskaidrots, ka sarežģītāka ražošanas procesa dēļ šī ražojumu tipa normālā vērtība būtu ievērojami augstāka nekā citiem ražojumu tipiem. Kaut arī auksti stieptu un auksti velmētu cauruļu eksporta cenas vidēji bija augstākas nekā citu ražojumu tipu eksporta cenas, šī ražojumu tipa iekļaušana aprēķinos, visticamāk, radītu augstāku dempinga starpību. Kā minēts 127. apsvērumā, kaitējuma starpība ir ievērojami zemāka nekā dempinga starpība, kas tika aprēķināta, neiekļaujot šo ražojumu tipu, tādēļ tā tiek ņemta par pamatu antidempinga pasākumu līmeņa noteikšanai. Ņemot to vērā, tika nolemts, ka turpināt šī jautājuma izskatīšanu nav nepieciešams. Līdz ar to ražojumu tips ar KN kodu 7304 31 99 turpmākajos aprēķinos netika iekļauts.

2.5.   Eksporta cena

| (46) | Abas Ukrainas uzņēmumu grupas savu eksporta produkciju Kopienā izplatīja ar saistīta trešās valsts tirdzniecības uzņēmuma palīdzību. Līdz ar to eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika aprēķināta, balstoties uz saistītā tirdzniecības uzņēmuma noteiktajām tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Kopienā. |
| --- | --- |

(46)

Abas Ukrainas uzņēmumu grupas savu eksporta produkciju Kopienā izplatīja ar saistīta trešās valsts tirdzniecības uzņēmuma palīdzību. Līdz ar to eksporta cena saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika aprēķināta, balstoties uz saistītā tirdzniecības uzņēmuma noteiktajām tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Kopienā.

2.6.   Salīdzinājums

| (47) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanu, tika ņemta vērā pienācīga pielaide korekciju veidā attiecībā uz atšķirībām, kas tika pieteiktas un, kā tika pierādīts, ietekmēja cenu salīdzināšanas iespējas. Kur tas bija nepieciešams, šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu attiecībā uz transporta izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildizmaksām, kredītizmaksām un komisijas maksām. Eksporta izmaksu korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu, apdrošināšanu, pārkraušanu un papildizmaksām tika veikti, balstoties uz analogā valstī noteiktajām izmaksām. |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzināšanu, tika ņemta vērā pienācīga pielaide korekciju veidā attiecībā uz atšķirībām, kas tika pieteiktas un, kā tika pierādīts, ietekmēja cenu salīdzināšanas iespējas. Kur tas bija nepieciešams, šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu attiecībā uz transporta izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildizmaksām, kredītizmaksām un komisijas maksām. Eksporta izmaksu korekcijas attiecībā uz iekšzemes transportu, apdrošināšanu, pārkraušanu un papildizmaksām tika veikti, balstoties uz analogā valstī noteiktajām izmaksām.

| (48) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja rūpnīcas cenu. |
| --- | --- |

(48)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja rūpnīcas cenu.

2.7.   Dempinga starpība

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, pielāgotās svērtās vidējās vērtības normālā vērtība pa ražojumu tipiem, kas tika ņemta no analogas valsts ražotāja Mechel Željezara Ltd., tika salīdzināta ar uzņēmuma katra attiecīgā ražojuma veida pielāgoto svērto vidējo eksporta cenu. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, pielāgotās svērtās vidējās vērtības normālā vērtība pa ražojumu tipiem, kas tika ņemta no analogas valsts ražotāja Mechel Željezara Ltd., tika salīdzināta ar uzņēmuma katra attiecīgā ražojuma veida pielāgoto svērto vidējo eksporta cenu.

| (50) | Šis salīdzinājums norādīja uz dempinga esamību. Izsakot dempinga starpību procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms atmuitošanas, tā ir šāda:







  Dnipropetrovsk Tube Works, Dņepropetrovska | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant Dņepropetrovskā un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopolē | 97,3 % |

(50)

Šis salīdzinājums norādīja uz dempinga esamību. Izsakot dempinga starpību procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms atmuitošanas, tā ir šāda:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dņepropetrovska

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant Dņepropetrovskā un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopolē

97,3 %

| (51) | Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk kā 80 % attiecīgā ražojuma eksporta no Ukrainas uz Kopienu), robežas starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kā sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube”, proti, 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk kā 80 % attiecīgā ražojuma eksporta no Ukrainas uz Kopienu), robežas starpība tika noteikta tādā pašā līmenī, kā sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube”, proti, 97,3 %.

C.   KAITĒJUMS

1.   Iepriekšēja piezīme

| (52) | Tāpat kā dempinga gadījumā, izmeklēšanā centās noskaidrot, vai apstākļi attiecībā uz Kopienas ražotājiem ir mainījušies tādā mērā, kas ļautu izdarīt citādu secinājumu, nekā tas tika izdarīts sākotnējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(52)

Tāpat kā dempinga gadījumā, izmeklēšanā centās noskaidrot, vai apstākļi attiecībā uz Kopienas ražotājiem ir mainījušies tādā mērā, kas ļautu izdarīt citādu secinājumu, nekā tas tika izdarīts sākotnējās izmeklēšanas laikā.

2.   Kopienas ražošanas nozare

| (53) | Sākotnējās izmeklēšanas laikā Kopienas nozari veidoja desmit ražotāji. |
| --- | --- |

(53)

Sākotnējās izmeklēšanas laikā Kopienas nozari veidoja desmit ražotāji.

| (54) | Šī pārskata izmeklēšanas laikā tika noskaidrots, ka bezšuvju cauruļvadus un caurules ražoja:






  — | seši prasītāji Kopienas ražotāji, pieci no kuriem izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju, turpretī sestais ražotājs, Pietra Itālijā, atbalstīja šo procesu, taču nesniedza atbildi detalizētas anketas veidā, |
| --- | --- | --- |

(54)

Šī pārskata izmeklēšanas laikā tika noskaidrots, ka bezšuvju cauruļvadus un caurules ražoja:

—

seši prasītāji Kopienas ražotāji, pieci no kuriem izmeklēšanas laikā pilnībā sadarbojās ar Komisiju, turpretī sestais ražotājs, Pietra Itālijā, atbalstīja šo procesu, taču nesniedza atbildi detalizētas anketas veidā,

| — | seši citi ražotāji, kas Kopienas nozari neatbalstīja un ar Komisiju nesadarbojās. |
| --- | --- |

—

seši citi ražotāji, kas Kopienas nozari neatbalstīja un ar Komisiju nesadarbojās.

| (55) | Šiem citiem ražotājiem tika nosūtīta anketa, taču sadarbības piedāvājums netika saņemts. Neviens cits attiecīgā ražojuma ražotājs savu ieinteresētību Eiropas Komisijai nav darījis zināmu. |
| --- | --- |

(55)

Šiem citiem ražotājiem tika nosūtīta anketa, taču sadarbības piedāvājums netika saņemts. Neviens cits attiecīgā ražojuma ražotājs savu ieinteresētību Eiropas Komisijai nav darījis zināmu.

3.   Kopienas nozares definīcija

| (56) | Izmeklēšanas laikā to piecu Kopienas ražotāju, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanas ietvaros, produkcijas izlaide bija 797 456 tonnas. Šis apjoms veido vairāk nekā 70 % no kopējā Kopienas produkcijas izlaides apjoma, un tādēļ šie uzņēmumi veido Kopienas nozari saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(56)

Izmeklēšanas laikā to piecu Kopienas ražotāju, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanas ietvaros, produkcijas izlaide bija 797 456 tonnas. Šis apjoms veido vairāk nekā 70 % no kopējā Kopienas produkcijas izlaides apjoma, un tādēļ šie uzņēmumi veido Kopienas nozari saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu.

4.   Kopienas patēriņš

| (57) | Importa datiem par pamatu tika ņemta Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija par to ražojumu apjomu un vērtību, kuru KN kods ir ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 un 7304 39 93. Kopienas nozares dati tika iegūti no pārbaudītām piecu sadarbībā iesaistīto Kopienas ražotāju aizpildītajām anketām. |
| --- | --- |

(57)

Importa datiem par pamatu tika ņemta Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija par to ražojumu apjomu un vērtību, kuru KN kods ir ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 un 7304 39 93. Kopienas nozares dati tika iegūti no pārbaudītām piecu sadarbībā iesaistīto Kopienas ražotāju aizpildītajām anketām.

| (58) | Kopienas patēriņa dati, t.i. Kopienas ražotāju produkcijas noiets Kopienas tirgū, citu Kopienas ražotāju noiets Kopienas tirgū, kā arī imports no trešajām valstīm, liecina, ka attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā no 1 104 619 tonnām 1999. gadā pieauga līdz maksimālajai atzīmei, 1 233 357 tonnām 2001. gadā. Patēriņš samazinājās līdz 1 103 805 tonnām izmeklēšanas periodā, kas ir nedaudz mazāk nekā 1999. gadā. | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas patēriņš (tonnās) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Kopienas patēriņa dati, t.i. Kopienas ražotāju produkcijas noiets Kopienas tirgū, citu Kopienas ražotāju noiets Kopienas tirgū, kā arī imports no trešajām valstīm, liecina, ka attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā no 1 104 619 tonnām 1999. gadā pieauga līdz maksimālajai atzīmei, 1 233 357 tonnām 2001. gadā. Patēriņš samazinājās līdz 1 103 805 tonnām izmeklēšanas periodā, kas ir nedaudz mazāk nekā 1999. gadā.

1999

2000

2001

IP

Kopienas patēriņš (tonnās)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Indekss 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Attiecīgo valstu imports Kopienā

5.1.   Attiecīgā importa seku kumulatīvais novērtējums

| (59) | Vispirms tika noteikts, vai imports no Horvātijas un Ukrainas ir jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(59)

Vispirms tika noteikts, vai imports no Horvātijas un Ukrainas ir jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (60) | Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgajām valstīm ir šāda:









  Importa apjoms (tonnās) | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Horvātija | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Attiecīgās valstis kopā | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgajām valstīm ir šāda:

Importa apjoms (tonnās)

1999

2000

2001

IP

Ukraina

103 477

22 996

37 353

37 683

Indekss 1999 = 100

100

22

36

36

Horvātija

30 072

24 646

23 893

23 001

Indekss 1999 = 100

100

82

79

76

Attiecīgās valstis kopā

133 549

47 642

61 246

60 684

Indekss 1999 = 100

100

36

46

45

| Importa tirgus daļa | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Horvātija | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Attiecīgās valstis kopā | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Imports no citām valstīm | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Importa tirgus daļa

1999

2000

2001

IP

Ukraina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Horvātija

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Attiecīgās valstis kopā

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Imports no citām valstīm

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Tika konstatēts, ka dempinga starpības, kas tika noteiktas attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts (25. un 50. apsvērums), pārsniedza de minimis slieksni, kas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā. Turklāt, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, importa apjomi no šīm valstīm izmeklēšanas perioda laikā nebija nenozīmīgi – Horvātijas tirgus daļa bija 2,1 %, bet Ukrainas – 3,4 %. Izmeklēšanas periodā Horvātijas importa kopējā daļa bija 5,9 %, bet Ukrainas – 9,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Tika konstatēts, ka dempinga starpības, kas tika noteiktas attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts (25. un 50. apsvērums), pārsniedza de minimis slieksni, kas noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā. Turklāt, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, importa apjomi no šīm valstīm izmeklēšanas perioda laikā nebija nenozīmīgi – Horvātijas tirgus daļa bija 2,1 %, bet Ukrainas – 3,4 %. Izmeklēšanas periodā Horvātijas importa kopējā daļa bija 5,9 %, bet Ukrainas – 9,6 %.

| (62) | Kumulatīvais novērtējums tika atzīts par piemērotu, ņemot vērā konkurences apstākļus gan starp abu valstu izcelsmes importētajām precēm, gan starp šo importu un Kopienas produkciju. To pierāda fakts, ka izmeklēšanas periodā, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Horvātijas un Ukrainas ražojumu cenas joprojām bija ievērojami zemākas par Kopienas cenām un ka abās valstīs ražotie bezšuvju cauruļvadi un caurules tika pārdotas pa līdzīgiem noieta kanāliem. Vēl jo vairāk – izmeklēšanā tika pierādīts, ka no abām attiecīgajām valstīm importētajai produkcijai piemita tādas pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības kā līdzīgam ražojumam. Visbeidzot, no abām attiecīgajām valstīm importētajai produkcijai un līdzīgam ražojumam bija vērojamas vienādas cenu attīstības tendences (skatīt 67. un 74. apsvērumu). |
| --- | --- |

(62)

Kumulatīvais novērtējums tika atzīts par piemērotu, ņemot vērā konkurences apstākļus gan starp abu valstu izcelsmes importētajām precēm, gan starp šo importu un Kopienas produkciju. To pierāda fakts, ka izmeklēšanas periodā, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Horvātijas un Ukrainas ražojumu cenas joprojām bija ievērojami zemākas par Kopienas cenām un ka abās valstīs ražotie bezšuvju cauruļvadi un caurules tika pārdotas pa līdzīgiem noieta kanāliem. Vēl jo vairāk – izmeklēšanā tika pierādīts, ka no abām attiecīgajām valstīm importētajai produkcijai piemita tādas pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības kā līdzīgam ražojumam. Visbeidzot, no abām attiecīgajām valstīm importētajai produkcijai un līdzīgam ražojumam bija vērojamas vienādas cenu attīstības tendences (skatīt 67. un 74. apsvērumu).

| (63) | Viens Horvātijas ražotājs apgalvoja, ka no Horvātijas importētā produkcija nerada nekādu kaitējumu, jo Horvātijas tirgus daļa ir minimāla, un līdz ar to kumulatīvais vērtējums nav nepieciešams. Kā jau tika minēts, izmeklēšanas periodā Horvātijas imports nepārprotami pārsniedza de minimis līmeni un nebija nebūtisks. Kaut arī Ukrainas importa apjoms attiecīgā perioda sākumā patiešām ievērojami samazinājās, jāņem vērā, ka pēc tam abu valstu importam bija visnotaļ līdzīga attīstības tendence. |
| --- | --- |

(63)

Viens Horvātijas ražotājs apgalvoja, ka no Horvātijas importētā produkcija nerada nekādu kaitējumu, jo Horvātijas tirgus daļa ir minimāla, un līdz ar to kumulatīvais vērtējums nav nepieciešams. Kā jau tika minēts, izmeklēšanas periodā Horvātijas imports nepārprotami pārsniedza de minimis līmeni un nebija nebūtisks. Kaut arī Ukrainas importa apjoms attiecīgā perioda sākumā patiešām ievērojami samazinājās, jāņem vērā, ka pēc tam abu valstu importam bija visnotaļ līdzīga attīstības tendence.

| (64) | Šo iemeslu dēļ tiek secināts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji ir izpildīti un viss Horvātijas un Ukrainas izcelsmes imports jāvērtē kumulatīvi. |
| --- | --- |

(64)

Šo iemeslu dēļ tiek secināts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji ir izpildīti un viss Horvātijas un Ukrainas izcelsmes imports jāvērtē kumulatīvi.

5.2.   Attiecīgā importa tirgus daļa

| (65) | Kā tika paskaidrots, pēc pasākumu ieviešanas 2000. gadā attiecīgo valstu tirgus daļa ievērojami samazinājās no 12,1 % 1999. gadā līdz 4,2 % 2000. gadā, pēc tam pakāpeniski pieaugot līdz 5,5 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(65)

Kā tika paskaidrots, pēc pasākumu ieviešanas 2000. gadā attiecīgo valstu tirgus daļa ievērojami samazinājās no 12,1 % 1999. gadā līdz 4,2 % 2000. gadā, pēc tam pakāpeniski pieaugot līdz 5,5 % izmeklēšanas periodā.

5.3.   Importa cenas un pārdošana par zemāku cenu

| (66) | Tika veikts salīdzinājums starp Kopienas ražotāju un attiecīgo valstu eksportētāju pārdošanas cenām IP laikā Kopienas tirgū. Tas tika veikts pēc atlaižu atskaitīšanas. Kopienas ražotāju cenas tika piemērotas rūpnīcas cenām, bet importa cenas – CIF cenai uz Kopienas robežas pēc importa nodokļa nomaksas un pirms antidempinga maksājuma veikšanas, ar korekcijām atkarībā no tirdzniecības līmeņa un pārkraušanas izmaksām, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto informāciju, jo īpaši no sadarbībā iesaistītajiem neatkarīgajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(66)

Tika veikts salīdzinājums starp Kopienas ražotāju un attiecīgo valstu eksportētāju pārdošanas cenām IP laikā Kopienas tirgū. Tas tika veikts pēc atlaižu atskaitīšanas. Kopienas ražotāju cenas tika piemērotas rūpnīcas cenām, bet importa cenas – CIF cenai uz Kopienas robežas pēc importa nodokļa nomaksas un pirms antidempinga maksājuma veikšanas, ar korekcijām atkarībā no tirdzniecības līmeņa un pārkraušanas izmaksām, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto informāciju, jo īpaši no sadarbībā iesaistītajiem neatkarīgajiem importētājiem.

| (67) | Salīdzinājums pierādīja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā importētā produkcija Kopienas tirgū tika pārdota par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražotāju cenām, izsakot tās procentos no Kopienas cenām: Ukrainas gadījumā – par 34,1 %, bet Horvātijas gadījumā – par 23,3 %. Pat ņemot vērā antidempinga maksājumus, cenas joprojām ir ievērojami zemākas – 10 % Ukrainas importa gadījumā un 6,5 % Horvātijas importa gadījumā. Jāņem vērā, ka importa produkcijas vidējā cena laikā no 2000. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga (skatīt tabulu zemāk) atbilstoši vispārējai cenu pieauguma tendencei ES tirgū. Tomēr, kā norādīts 74. apsvērumā, no attiecīgajām valstīm importētās produkcijas cenas nepieauga tādā mērā, kā Kopienas ražotāju cenas.









  Importa cena, pirms nodokļu samaksas (euro par tonnu) | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Horvātija | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Ukraina un Horvātija (vidēji) | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Salīdzinājums pierādīja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā importētā produkcija Kopienas tirgū tika pārdota par cenām, kas bija zemākas par Kopienas ražotāju cenām, izsakot tās procentos no Kopienas cenām: Ukrainas gadījumā – par 34,1 %, bet Horvātijas gadījumā – par 23,3 %. Pat ņemot vērā antidempinga maksājumus, cenas joprojām ir ievērojami zemākas – 10 % Ukrainas importa gadījumā un 6,5 % Horvātijas importa gadījumā. Jāņem vērā, ka importa produkcijas vidējā cena laikā no 2000. gada līdz izmeklēšanas periodam pieauga (skatīt tabulu zemāk) atbilstoši vispārējai cenu pieauguma tendencei ES tirgū. Tomēr, kā norādīts 74. apsvērumā, no attiecīgajām valstīm importētās produkcijas cenas nepieauga tādā mērā, kā Kopienas ražotāju cenas.

Importa cena, pirms nodokļu samaksas (euro par tonnu)

1999

2000

2001

IP

Ukraina

332

341

433

449

Indekss 1999 = 100

100

103

130

135

Horvātija

461

465

516

523

Indekss 1999 = 100

100

101

112

113

Ukraina un Horvātija (vidēji)

361

405

466

477

Indekss 1999 = 100

100

112

129

132

6.   Situācija Kopienas nozarē

| (68) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējumu, kuriem bija saistība ar situāciju nozarē no 1999. gada (bāzes gads) līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, importa par dempinga cenām ietekmes novērtējums uz Kopienas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru un indeksu novērtējumu, kuriem bija saistība ar situāciju nozarē no 1999. gada (bāzes gads) līdz izmeklēšanas periodam.

| (69) | Zemāk dotie Kopienas dati ir piecu sadarbībā iesaistīto Kopienas ražotāju sniegtās informācijas apkopojums. |
| --- | --- |

(69)

Zemāk dotie Kopienas dati ir piecu sadarbībā iesaistīto Kopienas ražotāju sniegtās informācijas apkopojums.

6.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izlietojums

| (70) | Ražošanas, ražošanas jaudas un jaudas izlietojuma dinamika ir šāda: | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnās) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Jaudas izlietojums | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Ražošanas, ražošanas jaudas un jaudas izlietojuma dinamika ir šāda:

1999

2000

2001

IP

Ražošana (tonnās)

710 029

911 669

928 231

797 456

Indekss 1999 = 100

100

128

131

112

Ražošanas jauda (tonnās)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Indekss 1999 = 100

100

106

102

98

Jaudas izlietojums

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Indekss 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Kā redzams tabulā, ražošana laikā no 1999. gada līdz 2001. gadam palielinājās, sasniedzot maksimālo līmeni 2001. gadā, bet pēc tam, izmeklēšanas periodā, ievērojami samazinājās. Kaut arī produkcijas eksporta noiets palielinājās un tādējādi tika nedaudz kompensēts noieta samazinājums Kopienas tirgū, ražošanas apjomu un ražošanas jaudas samazināšanās izmeklēšanas periodā nebija novēršama. |
| --- | --- |

(71)

Kā redzams tabulā, ražošana laikā no 1999. gada līdz 2001. gadam palielinājās, sasniedzot maksimālo līmeni 2001. gadā, bet pēc tam, izmeklēšanas periodā, ievērojami samazinājās. Kaut arī produkcijas eksporta noiets palielinājās un tādējādi tika nedaudz kompensēts noieta samazinājums Kopienas tirgū, ražošanas apjomu un ražošanas jaudas samazināšanās izmeklēšanas periodā nebija novēršama.

6.2.   Krājumi

| (72) | Šai tabulā attēloti produkcijas krājumi katra perioda beigās. | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Šai tabulā attēloti produkcijas krājumi katra perioda beigās.

1999

2000

2001

IP

Krājumi (tonnās)

38 753

49 620

49 062

59 287

Indekss 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | Attiecīgajā periodā produkcijas krājumi palielinājās. Jāņem vērā, ka Kopienas ražotāji parasti ražo produkciju pēc pasūtījuma, līdz ar to Kopienas ražotāju izveidotie krājumi nav īpaši būtisks indikators, novērtējot situāciju Kopienas nozarē. Tomēr tika atklāts, ka produkcijas krājumu palielināšanās arī ir krītošā Kopienas ražotāju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās rezultāts. |
| --- | --- |

(73)

Attiecīgajā periodā produkcijas krājumi palielinājās. Jāņem vērā, ka Kopienas ražotāji parasti ražo produkciju pēc pasūtījuma, līdz ar to Kopienas ražotāju izveidotie krājumi nav īpaši būtisks indikators, novērtējot situāciju Kopienas nozarē. Tomēr tika atklāts, ka produkcijas krājumu palielināšanās arī ir krītošā Kopienas ražotāju pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanās rezultāts.

6.3.   Noieta apjoms, tirgus daļa, izaugsme un vidējās vienības cenas Kopienā

| (74) | Šai tabulā sniegti dati par Kopienas ražotāju pārdoto produkciju neatkarīgajiem Kopienas pircējiem. | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noieta apjoms (tonnās) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Indekss (1999=100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Tirgus daļa | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Indekss (1999=100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Vidējās pārdošanas cenas (euro par tonnu) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Indekss (1999=100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Šai tabulā sniegti dati par Kopienas ražotāju pārdoto produkciju neatkarīgajiem Kopienas pircējiem.

1999

2000

2001

IP

Noieta apjoms (tonnās)

516 529

573 136

576 850

504 317

Indekss (1999=100)

100

111

112

98

Tirgus daļa

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Indekss (1999=100)

100

108

100

98

Vidējās pārdošanas cenas (euro par tonnu)

576

589

659

696

Indekss (1999=100)

100

102

114

121

| (75) | Laikā no 1999. gada līdz 2001. gadam Kopienas ražotāju noiets palielinājās par 12 %, bet pēc tam izmeklēšanas periodā ievērojami kritās līdz līmenim, kas bija zemāks nekā 1999. gadā. Noieta apjomu izmaiņas būtu jāvērtē, ņemot vērā patēriņu tai pašā laikposmā, kas laikā no 1999. līdz 2001. gadam palielinājās par 12 % un pēc tam, izmeklēšanas periodā, atkal samazinājās. Tomēr pieprasījums laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam nepieauga tik daudz kā noieta apjoms. |
| --- | --- |

(75)

Laikā no 1999. gada līdz 2001. gadam Kopienas ražotāju noiets palielinājās par 12 %, bet pēc tam izmeklēšanas periodā ievērojami kritās līdz līmenim, kas bija zemāks nekā 1999. gadā. Noieta apjomu izmaiņas būtu jāvērtē, ņemot vērā patēriņu tai pašā laikposmā, kas laikā no 1999. līdz 2001. gadam palielinājās par 12 % un pēc tam, izmeklēšanas periodā, atkal samazinājās. Tomēr pieprasījums laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam nepieauga tik daudz kā noieta apjoms.

| (76) | Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā Kopienas ražotāji spēja atgūt zaudēto tirgus daļu. Laikā no 1999. līdz 2000. gadam Kopienas ražotāju tirgus daļa pieauga no 46,8 % līdz 50,7 % no Kopienas patēriņa. Tomēr pēc šī salīdzinošā atgūšanās perioda Kopienas ražotāju tirgus daļa atkal samazinājās. Laikā starp 2000. gadu un izmeklēšanas periodu to daļa Kopienas patēriņā samazinājās līdz 45,7 %, jo Kopienas tirgū atkal sāka nonākt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(76)

Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā Kopienas ražotāji spēja atgūt zaudēto tirgus daļu. Laikā no 1999. līdz 2000. gadam Kopienas ražotāju tirgus daļa pieauga no 46,8 % līdz 50,7 % no Kopienas patēriņa. Tomēr pēc šī salīdzinošā atgūšanās perioda Kopienas ražotāju tirgus daļa atkal samazinājās. Laikā starp 2000. gadu un izmeklēšanas periodu to daļa Kopienas patēriņā samazinājās līdz 45,7 %, jo Kopienas tirgū atkal sāka nonākt imports par dempinga cenām.

| (77) | Sastopoties ar pieaugošu importu un Kopienas noieta samazināšanos sākot ar 2000. gadu, Kopienas ražotāju iespējas paaugstināt attiecīgās produkcijas ražošanas apjomus bija zaudētas. Tā vietā ražotāji izmeklēšanas periodā bija spiesti samazināt ražošanas jaudu un darbinieku skaitu, jo Kopienas ražotāju eksporta pieaugums nespēja kompensēt noieta krišanos Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(77)

Sastopoties ar pieaugošu importu un Kopienas noieta samazināšanos sākot ar 2000. gadu, Kopienas ražotāju iespējas paaugstināt attiecīgās produkcijas ražošanas apjomus bija zaudētas. Tā vietā ražotāji izmeklēšanas periodā bija spiesti samazināt ražošanas jaudu un darbinieku skaitu, jo Kopienas ražotāju eksporta pieaugums nespēja kompensēt noieta krišanos Kopienas tirgū.

| (78) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražotāju vidējās noieta cenas pieauga, tomēr augstākas cenas nespēja nodrošināt pietiekamu rentabilitāti, kā tas paskaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

(78)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražotāju vidējās noieta cenas pieauga, tomēr augstākas cenas nespēja nodrošināt pietiekamu rentabilitāti, kā tas paskaidrots turpmāk.

6.4.   Rentabilitāte

| (79) | Šeit izmantotā peļņas koncepcija ietver peļņu pirms nodokļiem atbilstoši attiecīgā ražojuma noieta Kopienas tirgū nestajai peļņai. | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte EK tirgū | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Šeit izmantotā peļņas koncepcija ietver peļņu pirms nodokļiem atbilstoši attiecīgā ražojuma noieta Kopienas tirgū nestajai peļņai.

1999

2000

2001

IP

Rentabilitāte EK tirgū

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Kā redzams, pēc antidempinga pasākumu ieviešanas Horvātijas un Ukrainas izcelsmes bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm Kopienas ražotāji spēja palielināt savas cenas, rezultātā sākot gūt peļņu 2000. un 2001. gadā. Tomēr Kopienas ražotāji nespēja sasniegt tādu peļņas normu, kāda varēja būt gaidāma, ja tirgū nebūtu importa par dempinga cenām (t.i., 5 %), kā tas ir noteikts regulā, ar kuru tiek ieviesti pašlaik spēkā esošie pasākumi. Vēl jo vairāk – izmeklēšanas periodā peļņas norma samazinājās un uzņēmumi atkal sāka ciest zaudējumus. Šī peļņas samazinājuma iemesls, neskatoties uz augstākām noieta cenām, bija pieaugošas izejmateriālu cenas un darbaspēka izmaksas uz vienu vienību, kas pieauga, neskatoties uz darbinieku skaita samazināšanu šai laikposmā. Kopienas ražotāji nespēja novirzīt šīs izmaksas uz saviem klientiem, kā tas būtu bijis jādara, rēķinoties ar lētā importa par dempinga cenām radīto konkurenci. |
| --- | --- |

(80)

Kā redzams, pēc antidempinga pasākumu ieviešanas Horvātijas un Ukrainas izcelsmes bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm Kopienas ražotāji spēja palielināt savas cenas, rezultātā sākot gūt peļņu 2000. un 2001. gadā. Tomēr Kopienas ražotāji nespēja sasniegt tādu peļņas normu, kāda varēja būt gaidāma, ja tirgū nebūtu importa par dempinga cenām (t.i., 5 %), kā tas ir noteikts regulā, ar kuru tiek ieviesti pašlaik spēkā esošie pasākumi. Vēl jo vairāk – izmeklēšanas periodā peļņas norma samazinājās un uzņēmumi atkal sāka ciest zaudējumus. Šī peļņas samazinājuma iemesls, neskatoties uz augstākām noieta cenām, bija pieaugošas izejmateriālu cenas un darbaspēka izmaksas uz vienu vienību, kas pieauga, neskatoties uz darbinieku skaita samazināšanu šai laikposmā. Kopienas ražotāji nespēja novirzīt šīs izmaksas uz saviem klientiem, kā tas būtu bijis jādara, rēķinoties ar lētā importa par dempinga cenām radīto konkurenci.

| (81) | Pēc nelielas pozitīvas tendences, kas bija vērojama 2000. un 2001. gadā, izmeklēšanas periodā Kopienas ražotāju finansiālā situācija atkal sāka pasliktināties, paralēli pieaugot importam par dempinga cenām no Horvātijas un Ukrainas. 2001. gadā sasniegtā peļņas norma bija tikai nedaudz virs nulles un tālu no līmeņa, kas ļautu nodrošināt pietiekamu atkārtoto ieguldījumu finansēšanu. |
| --- | --- |

(81)

Pēc nelielas pozitīvas tendences, kas bija vērojama 2000. un 2001. gadā, izmeklēšanas periodā Kopienas ražotāju finansiālā situācija atkal sāka pasliktināties, paralēli pieaugot importam par dempinga cenām no Horvātijas un Ukrainas. 2001. gadā sasniegtā peļņas norma bija tikai nedaudz virs nulles un tālu no līmeņa, kas ļautu nodrošināt pietiekamu atkārtoto ieguldījumu finansēšanu.

6.5.   Ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma, ieguldījumi un kapitāla piesaistes spēja

| (82) | Šai tabulā redzamas ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmas un ieguldījumu attīstības tendences. | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ienākumi no ieguldījumiem | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Naudas plūsma | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Indekss 1999=100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Ieguldījumi | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Indekss 1999=100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Šai tabulā redzamas ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmas un ieguldījumu attīstības tendences.

1999

2000

2001

IP

Ienākumi no ieguldījumiem

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Indekss 1999 = 100

100

202

204

198

Naudas plūsma

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Indekss 1999=100

100

238

242

235

Ieguldījumi

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Indekss 1999=100

100

169

171

109

| (83) | Jāatzīmē, ka šai tabulā sniegtie ienākumu no ieguldījumiem dati lielā mērā atbilst rentabilitātes datiem. Laikā no 1999. līdz 2000. gadam ienākumi no ieguldījumiem palielinājās, bet posmā līdz izmeklēšanas periodam atkal samazinājās. Arī naudas plūsmas dinamika aptuveni atbilst ienākumu tendencei, proti, sasniedza augstāko līmeni 2001. gadā, pēc tam samazinoties. Tā kā attiecīgais ražojums veido mazāk kā 1 % no Kopienas ražotāju kopējā apgrozījuma un Kopienas ražotāji savas ražošanas līnijas izmanto arī citu tērauda ražojumu ražošanai, šie skaitļi paši par sevi netiek uzskatīti par būtiskiem. Tomēr tie ir ilustratīvi tajā nozīmē, ka divi sadarbībā iesaistītie Kopienas ražotāji, kas attiecīgo ražojumu ražoja ievērojami lielākos apjomos, nekā citi Kopienas ražotāji, uzrādīja tendences, kas ir līdzīgas ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmas un ieguldījumu tabulā redzamajām tendencēm. |
| --- | --- |

(83)

Jāatzīmē, ka šai tabulā sniegtie ienākumu no ieguldījumiem dati lielā mērā atbilst rentabilitātes datiem. Laikā no 1999. līdz 2000. gadam ienākumi no ieguldījumiem palielinājās, bet posmā līdz izmeklēšanas periodam atkal samazinājās. Arī naudas plūsmas dinamika aptuveni atbilst ienākumu tendencei, proti, sasniedza augstāko līmeni 2001. gadā, pēc tam samazinoties. Tā kā attiecīgais ražojums veido mazāk kā 1 % no Kopienas ražotāju kopējā apgrozījuma un Kopienas ražotāji savas ražošanas līnijas izmanto arī citu tērauda ražojumu ražošanai, šie skaitļi paši par sevi netiek uzskatīti par būtiskiem. Tomēr tie ir ilustratīvi tajā nozīmē, ka divi sadarbībā iesaistītie Kopienas ražotāji, kas attiecīgo ražojumu ražoja ievērojami lielākos apjomos, nekā citi Kopienas ražotāji, uzrādīja tendences, kas ir līdzīgas ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmas un ieguldījumu tabulā redzamajām tendencēm.

| (84) | Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā Kopienas ražotāji veica zināmus ieguldījumus, taču, kā tika atklāts, šie ieguldījumi galvenokārt tika veikti iekārtu atjaunošanā. Izmeklēšanas periodā ieguldījumu apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējiem diviem gadiem ievērojami samazinājās. |
| --- | --- |

(84)

Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā Kopienas ražotāji veica zināmus ieguldījumus, taču, kā tika atklāts, šie ieguldījumi galvenokārt tika veikti iekārtu atjaunošanā. Izmeklēšanas periodā ieguldījumu apjoms salīdzinājumā ar iepriekšējiem diviem gadiem ievērojami samazinājās.

| (85) | Kopienas ražotāju spēja piesaistīt kapitālu gan no ārējiem finansējuma sniedzējiem, gan mātes uzņēmumiem attiecīgajā periodā tomēr būtiski necieta, jo attiecīgais ražojums veido mazāk nekā 1 % no Kopienas ražotāju kopējā apgrozījuma un Kopienas ražotāji savas ražošanas iekārtas izmantoja arī dažādu citu tērauda ražojumu ražošanai. |
| --- | --- |

(85)

Kopienas ražotāju spēja piesaistīt kapitālu gan no ārējiem finansējuma sniedzējiem, gan mātes uzņēmumiem attiecīgajā periodā tomēr būtiski necieta, jo attiecīgais ražojums veido mazāk nekā 1 % no Kopienas ražotāju kopējā apgrozījuma un Kopienas ražotāji savas ražošanas iekārtas izmantoja arī dažādu citu tērauda ražojumu ražošanai.

6.6.   Nodarbinātība, darba ražīgums un darba alga

| | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Indekss 1999=100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Indekss 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Darba algaIndekss 1999=100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

IP

Darbinieku skaits

2 583

2 776

2 622

2 472

Indekss 1999=100

100

107

102

96

Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku)

275

328

354

323

Indekss 1999 = 100

100

119

129

117

Darba algaIndekss 1999=100

100

104

106

105

| (86) | Kā redzams tabulā, Kopienas darba ražīgums un darbinieku skaits pieauga laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad pieauga arī produkcijas izlaide. Tomēr izmeklēšanas periodā darbinieku skaits atkal tika ievērojami samazināts līdz līmenim, kas bija zemāks par 1999. gada līmeni. Ievērojami samazinoties produkcijas izlaidei, samazinājās arī darba ražība. |
| --- | --- |

(86)

Kā redzams tabulā, Kopienas darba ražīgums un darbinieku skaits pieauga laikā no 2000. līdz 2001. gadam, kad pieauga arī produkcijas izlaide. Tomēr izmeklēšanas periodā darbinieku skaits atkal tika ievērojami samazināts līdz līmenim, kas bija zemāks par 1999. gada līmeni. Ievērojami samazinoties produkcijas izlaidei, samazinājās arī darba ražība.

| (87) | Darba algas attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabilā līmenī un mainījās vienīgi atbilstoši inflācijai. |
| --- | --- |

(87)

Darba algas attiecīgajā periodā bija salīdzinoši stabilā līmenī un mainījās vienīgi atbilstoši inflācijai.

6.7.   Atgūšanās pēc dempinga pagātnē

| (88) | Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā Kopienas ražotāji spēja atgūt zaudēto tirgus daļu un uzturēt vidējās pārdošanas cenas ilgtspējīgā līmenī. Tomēr no 2001. gada Kopienas ražotāju finanšu veiktspēja atkal sāka pasliktināties. Tādēļ var secināt, ka Kopiena tā arī nav atguvusies pēc dempinga pagātnē. |
| --- | --- |

(88)

Pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 2000. gadā Kopienas ražotāji spēja atgūt zaudēto tirgus daļu un uzturēt vidējās pārdošanas cenas ilgtspējīgā līmenī. Tomēr no 2001. gada Kopienas ražotāju finanšu veiktspēja atkal sāka pasliktināties. Tādēļ var secināt, ka Kopiena tā arī nav atguvusies pēc dempinga pagātnē.

6.8.   Reālās dempinga starpības apmēri

| (89) | Dempinga starpības ir norādītas sadaļā par dempingu (skatīt 25. un 50. apsvērumu). Ir skaidri redzams, ka šīs noteiktās robežas krietni pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, reālās dempinga starpības sekas nevar uzskatīt par nebūtiskām. |
| --- | --- |

(89)

Dempinga starpības ir norādītas sadaļā par dempingu (skatīt 25. un 50. apsvērumu). Ir skaidri redzams, ka šīs noteiktās robežas krietni pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, reālās dempinga starpības sekas nevar uzskatīt par nebūtiskām.

6.9.   Secinājums par kaitējumu

| (90) | Jāatceras, ka pēc antidempinga pasākumu ieviešanas attiecībā uz Horvātijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgās produkcijas importu, Kopienas nozare nekavējoties atguvās. Laikā starp 1999. un 2001. gadu Kopienas nozares vidējās noieta cenas Kopienas tirgū pieauga par 14 %. Tai pašā laikā pieauga arī noieta apjoms un produkcijas izlaide. Rezultātā Kopienas nozare varēja veikt atsevišķus nepieciešamos ieguldījumu un pieņemt darbā vairāk darbinieku. |
| --- | --- |

(90)

Jāatceras, ka pēc antidempinga pasākumu ieviešanas attiecībā uz Horvātijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgās produkcijas importu, Kopienas nozare nekavējoties atguvās. Laikā starp 1999. un 2001. gadu Kopienas nozares vidējās noieta cenas Kopienas tirgū pieauga par 14 %. Tai pašā laikā pieauga arī noieta apjoms un produkcijas izlaide. Rezultātā Kopienas nozare varēja veikt atsevišķus nepieciešamos ieguldījumu un pieņemt darbā vairāk darbinieku.

| (91) | Tomēr izmeklēšanas periodā situācija atkal ievērojami pasliktinājās. Noiets Kopienas tirgū laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 12 %, un Kopienas nozarei nācās būtiski pielāgoties jaunajiem apstākļiem, samazinot produkcijas izlaidi, ražošanas jaudu un darbinieku skaitu. No 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas nozares tirgus daļa turpināja samazināties, sasniedzot līmenī, kas zemāks par 1999. gada līmeni. Izmeklēšanas periodā novēroto samazināšanās tendenci apstiprina arī kritums ražošanas jaudas izmantošanā, stagnējošā darba algu dinamika un pieaugošais krājumu apjoms, kā rezultātā ražotāji nonāca 1999. gadam līdzīgā situācijā, kad vēl nebija ieviesti pasākumi pret attiecīgo valstu izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(91)

Tomēr izmeklēšanas periodā situācija atkal ievērojami pasliktinājās. Noiets Kopienas tirgū laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 12 %, un Kopienas nozarei nācās būtiski pielāgoties jaunajiem apstākļiem, samazinot produkcijas izlaidi, ražošanas jaudu un darbinieku skaitu. No 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam Kopienas nozares tirgus daļa turpināja samazināties, sasniedzot līmenī, kas zemāks par 1999. gada līmeni. Izmeklēšanas periodā novēroto samazināšanās tendenci apstiprina arī kritums ražošanas jaudas izmantošanā, stagnējošā darba algu dinamika un pieaugošais krājumu apjoms, kā rezultātā ražotāji nonāca 1999. gadam līdzīgā situācijā, kad vēl nebija ieviesti pasākumi pret attiecīgo valstu izcelsmes importu.

| (92) | Tāda pati tendence ir vērojama arī ieguldījumu, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas dinamikā – nelielais uzlabojums 2000. un 2001. gadā nebija pietiekams, jo ienākumi no ieguldījumiem sasniedza tikai 1 % un negatīvā naudas plūsma tikai pirms brīža bija kļuvusi pozitīva, taču tad izmeklēšanas periodā atkal sekoja lejupslīde. Uzņēmumu spēja piesaistīt kapitālu būtiski necieta tikai tāpēc, ka uzņēmumi piederēja lielākām korporatīvām struktūrām, un šī iemesla dēļ to nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma nozares dzīvotspējas rādītāju. |
| --- | --- |

(92)

Tāda pati tendence ir vērojama arī ieguldījumu, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas dinamikā – nelielais uzlabojums 2000. un 2001. gadā nebija pietiekams, jo ienākumi no ieguldījumiem sasniedza tikai 1 % un negatīvā naudas plūsma tikai pirms brīža bija kļuvusi pozitīva, taču tad izmeklēšanas periodā atkal sekoja lejupslīde. Uzņēmumu spēja piesaistīt kapitālu būtiski necieta tikai tāpēc, ka uzņēmumi piederēja lielākām korporatīvām struktūrām, un šī iemesla dēļ to nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma nozares dzīvotspējas rādītāju.

| (93) | Kopienas ražotāju finanšu situācija nedaudz uzlabojās, izkļūstot no zaudējumiem 1999. gadā, un 2000. un 2001. gadā tika gūta neliela peļņa, taču izmeklēšanas periodā uzņēmumi jau atkal cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(93)

Kopienas ražotāju finanšu situācija nedaudz uzlabojās, izkļūstot no zaudējumiem 1999. gadā, un 2000. un 2001. gadā tika gūta neliela peļņa, taču izmeklēšanas periodā uzņēmumi jau atkal cieta zaudējumus.

| (94) | Kā var secināt no iepriekšminētā, uzņēmumu rādītāji nedaudz uzlabojās pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 1999. gadā, taču izmeklēšanas periodā tie visi atkal pasliktinājās, izņemot pārdošanas cenas, līdz ar to dempinga radītais kaitējums ir acīmredzams. |
| --- | --- |

(94)

Kā var secināt no iepriekšminētā, uzņēmumu rādītāji nedaudz uzlabojās pēc antidempinga pasākumu ieviešanas 1999. gadā, taču izmeklēšanas periodā tie visi atkal pasliktinājās, izņemot pārdošanas cenas, līdz ar to dempinga radītais kaitējums ir acīmredzams.

| (95) | Ilgstošais pārdošanas cenu pieaugums, kas bija vērojams visa attiecīgā perioda laikā, neļāva gūt pietiekamu peļņu, ko pilnībā neitralizēja augošās ražošanas izmaksas, it īpaši izejmateriālu cenas un darbaspēka izmaksas uz vienu produkcijas vienību. Turklāt Kopienas ražotāji nespēja novirzīt cenu pieaugumu uz saviem klientiem, kas būtu bijis jādara, ņemot vērā lētā importa par dempinga cenām nonākšanu tirgū. Tā rezultātā Kopienas ražotāju situācija pasliktinājās un izmeklēšanas periodā tie darbojās ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(95)

Ilgstošais pārdošanas cenu pieaugums, kas bija vērojams visa attiecīgā perioda laikā, neļāva gūt pietiekamu peļņu, ko pilnībā neitralizēja augošās ražošanas izmaksas, it īpaši izejmateriālu cenas un darbaspēka izmaksas uz vienu produkcijas vienību. Turklāt Kopienas ražotāji nespēja novirzīt cenu pieaugumu uz saviem klientiem, kas būtu bijis jādara, ņemot vērā lētā importa par dempinga cenām nonākšanu tirgū. Tā rezultātā Kopienas ražotāju situācija pasliktinājās un izmeklēšanas periodā tie darbojās ar zaudējumiem.

| (96) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka izmeklēšanas periodā Kopienas ražotāji joprojām cieta materiālus zaudējumus pamatregulas 3. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka izmeklēšanas periodā Kopienas ražotāji joprojām cieta materiālus zaudējumus pamatregulas 3. panta izpratnē.

D.   MAINĪGO APSTĀKĻU ILGSTOŠAIS RAKSTURS UN DEMPINGA UN KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (97) | Sākotnējiem pasākumiem bija jābeidzas 2005. gada 18. februārī. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 11. panta 7. punktu tika noskaidrots, vai ir iespējams, ka esošo pasākumu izbeigšana novestu pie dempinga un kaitējuma turpināšanās. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta analīze, vai apstākļi attiecībā uz dempingu un kaitējumu ir būtiski mainījušies un vai iespējams ticami apgalvot, ka šīm pārmaiņām ir ilgstošs raksturs. |
| --- | --- |

(97)

Sākotnējiem pasākumiem bija jābeidzas 2005. gada 18. februārī. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 11. panta 7. punktu tika noskaidrots, vai ir iespējams, ka esošo pasākumu izbeigšana novestu pie dempinga un kaitējuma turpināšanās. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta analīze, vai apstākļi attiecībā uz dempingu un kaitējumu ir būtiski mainījušies un vai iespējams ticami apgalvot, ka šīm pārmaiņām ir ilgstošs raksturs.

| (98) | Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Kopienas tirgū attiecīgais ražojums joprojām tika tirgots par dempinga cenām (25. un 50. apsvērums). Šai sakarā jānorāda, ka procedūras ietvaros aplūkoto valstu izcelsmes importa dempinga starpība bija līdzīga dempinga starpībai, kas tika konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt attiecīgajās valstīs joprojām ir milzīgas ražošanas jaudas, kas izmeklēšanas periodā netika izmantotas. Tika arī novērots, ka Kopienas tirgū joprojām tika pārdots ievērojams no Horvātijas un Ukrainas importētas produkcijas apjoms un ka šīs produkcijas tirgus daļa kopš 2000. gada ir nepārtraukti palielinājusies. Šis fakts apliecina Horvātijas un Ukrainas ražotāju nepārprotamo ieinteresētību Kopienas tirgū. Ņemot vērā visu iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pamata šaubām par to, ka konstatētajam dempinga līmenim piemīt ilgstošs raksturs un dempinga turpināšanās ir ļoti iespējama, ja tiks pieļauta sākotnējo antidempinga pasākumu izbeigšana. |
| --- | --- |

(98)

Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Kopienas tirgū attiecīgais ražojums joprojām tika tirgots par dempinga cenām (25. un 50. apsvērums). Šai sakarā jānorāda, ka procedūras ietvaros aplūkoto valstu izcelsmes importa dempinga starpība bija līdzīga dempinga starpībai, kas tika konstatēta sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt attiecīgajās valstīs joprojām ir milzīgas ražošanas jaudas, kas izmeklēšanas periodā netika izmantotas. Tika arī novērots, ka Kopienas tirgū joprojām tika pārdots ievērojams no Horvātijas un Ukrainas importētas produkcijas apjoms un ka šīs produkcijas tirgus daļa kopš 2000. gada ir nepārtraukti palielinājusies. Šis fakts apliecina Horvātijas un Ukrainas ražotāju nepārprotamo ieinteresētību Kopienas tirgū. Ņemot vērā visu iepriekšminēto, jāsecina, ka nav pamata šaubām par to, ka konstatētajam dempinga līmenim piemīt ilgstošs raksturs un dempinga turpināšanās ir ļoti iespējama, ja tiks pieļauta sākotnējo antidempinga pasākumu izbeigšana.

| (99) | Neskatoties uz to, ka Kopienas ražotāji spēja nedaudz atgūties no, cita starpā, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa par dempinga cenām, tika konstatēts, ka Kopienas ražotāji joprojām cieta būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta izpratnē. Izmeklēšanas laikā konstatētā kaitējuma starpība ir palielinājusies salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas laikā konstatēto, jo par dempinga cenām tirgotās importa produkcijas cenas joprojām bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju cenām, neskatoties uz izmaksu pieaugumu visā pasaulē. Ņemot vērā importu par dempinga cenām iespaidu uz rentabilitāti (79. apsvērums) un Kopienas ražotāju tirgus daļu (74. apsvērums), kas laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam atkal samazinājās, jāsecina, ka kaitējumu izraisošajiem apstākļiem piemīt ilgstošs raksturs un, pieļaujot sākotnējo pasākumu izbeigšanu, ir ļoti iespējams, ka kaitējums turpināsies. |
| --- | --- |

(99)

Neskatoties uz to, ka Kopienas ražotāji spēja nedaudz atgūties no, cita starpā, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa par dempinga cenām, tika konstatēts, ka Kopienas ražotāji joprojām cieta būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta izpratnē. Izmeklēšanas laikā konstatētā kaitējuma starpība ir palielinājusies salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas laikā konstatēto, jo par dempinga cenām tirgotās importa produkcijas cenas joprojām bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju cenām, neskatoties uz izmaksu pieaugumu visā pasaulē. Ņemot vērā importu par dempinga cenām iespaidu uz rentabilitāti (79. apsvērums) un Kopienas ražotāju tirgus daļu (74. apsvērums), kas laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam atkal samazinājās, jāsecina, ka kaitējumu izraisošajiem apstākļiem piemīt ilgstošs raksturs un, pieļaujot sākotnējo pasākumu izbeigšanu, ir ļoti iespējams, ka kaitējums turpināsies.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (100) | Tika arī noskaidrots, vai šīs izmeklēšanas laikā joprojām pastāv tā pati cēloņsakarība starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa produkcijas dempingu un kaitējumu Kopienas ražotājiem. Bez importa produkcijas dempinga tika izpētīti arī citi zināmie faktori, tādējādi nodrošinot to, ka citu faktoru radītie iespējamie zaudējumi netiktu piedēvēti importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(100)

Tika arī noskaidrots, vai šīs izmeklēšanas laikā joprojām pastāv tā pati cēloņsakarība starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa produkcijas dempingu un kaitējumu Kopienas ražotājiem. Bez importa produkcijas dempinga tika izpētīti arī citi zināmie faktori, tādējādi nodrošinot to, ka citu faktoru radītie iespējamie zaudējumi netiktu piedēvēti importam par dempinga cenām.

| (101) | Neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, kas vispirms sekmēja importa apjoma samazināšanos 2000. gadā, Horvātijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga no 4,2 % līdz 5,5 %. Viņu tirgus daļa turpināja pieaugt, neskatoties pat uz patēriņa krišanos laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tai pašā laikā, no 2000. gada līdz izmeklēšanas periodam, Kopienas ražotāji savu tirgus daļu zaudēja. Izmeklēšanas periodā tiem nācās ievērojami samazināt produkcijas izlaidi un piedzīvot rentabilitātes kritumu. Attiecīgo valstu izcelsmes importa pieaugums, produkciju tirgojot par ievērojami zemākām cenām salīdzinājumā ar Kopienas ražotāju cenām, un Kopienas ražotāju stāvokļa pasliktināšanās noritēja vienlaicīgi. Līdz ar to attiecīgās produkcijas imports turpinātu radīt kaitējumu Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(101)

Neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, kas vispirms sekmēja importa apjoma samazināšanos 2000. gadā, Horvātijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga no 4,2 % līdz 5,5 %. Viņu tirgus daļa turpināja pieaugt, neskatoties pat uz patēriņa krišanos laikā no 2001. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tai pašā laikā, no 2000. gada līdz izmeklēšanas periodam, Kopienas ražotāji savu tirgus daļu zaudēja. Izmeklēšanas periodā tiem nācās ievērojami samazināt produkcijas izlaidi un piedzīvot rentabilitātes kritumu. Attiecīgo valstu izcelsmes importa pieaugums, produkciju tirgojot par ievērojami zemākām cenām salīdzinājumā ar Kopienas ražotāju cenām, un Kopienas ražotāju stāvokļa pasliktināšanās noritēja vienlaicīgi. Līdz ar to attiecīgās produkcijas imports turpinātu radīt kaitējumu Kopienas ražotājiem.

| (102) | Kopienas ražotāju ciesto kaitējumu varēja palielināt arī imports, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, piemēram, Čehijas Republikā, Polijā un Slovākijas Republikā, kas izmeklēšanas laikā vēl nebija Kopienas sastāvā, kā arī Rumānijā un Krievijā. |
| --- | --- |

(102)

Kopienas ražotāju ciesto kaitējumu varēja palielināt arī imports, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, piemēram, Čehijas Republikā, Polijā un Slovākijas Republikā, kas izmeklēšanas laikā vēl nebija Kopienas sastāvā, kā arī Rumānijā un Krievijā.

| (103) | Jāņem vērā, ka visa attiecīgā perioda garumā attiecībā uz minēto piecu valstu importu spēkā bija gan antidempinga maksājumi no 9,8 % līdz 38,2 %, gan saistības. Šobrīd tiek veikta attiecībā uz Krievijas un Rumānijas izcelsmes importu spēkā esošo pasākumu pārskatīšana (4. apsvērums). |
| --- | --- |

(103)

Jāņem vērā, ka visa attiecīgā perioda garumā attiecībā uz minēto piecu valstu importu spēkā bija gan antidempinga maksājumi no 9,8 % līdz 38,2 %, gan saistības. Šobrīd tiek veikta attiecībā uz Krievijas un Rumānijas izcelsmes importu spēkā esošo pasākumu pārskatīšana (4. apsvērums).

| (104) | Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,3 %. Krievijas produkcijas importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, bija apmēram par 20 % zemākas nekā Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas. Ņemot vērā Krievijas izcelsmes importa cenas, šķiet, arī šis imports ir papildinājis Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu, tomēr, ņemot vērā Krievijas importa tirgus daļu, kas ir mazāka nekā attiecīgo valstu importa daļa, Krievijas importu nevar uzskatīt par vienīgo Kopienas ražotājiem nodarītā kaitējuma cēloni. Savukārt Rumānijas izcelsmes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,5 %. Rumānijas izcelsmes importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, bija augstākas nekā Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas, tomēr joprojām zemākas par Kopienas nozares cenām, līdz ar to var secināt, ka arī Rumānijas izcelsmes imports daļēji vainojams Kopienas nozarei nodarītajos zaudējumos, taču tika secināts, ka jebkuras Krievijas un Rumānijas izcelsmes importa sekas nav tādas, kas varētu mainīt secinājumu, ka pastāv reāla un pamatota saikne starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(104)

Krievijas izcelsmes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,3 %. Krievijas produkcijas importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, bija apmēram par 20 % zemākas nekā Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas. Ņemot vērā Krievijas izcelsmes importa cenas, šķiet, arī šis imports ir papildinājis Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu, tomēr, ņemot vērā Krievijas importa tirgus daļu, kas ir mazāka nekā attiecīgo valstu importa daļa, Krievijas importu nevar uzskatīt par vienīgo Kopienas ražotājiem nodarītā kaitējuma cēloni. Savukārt Rumānijas izcelsmes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,5 %. Rumānijas izcelsmes importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, bija augstākas nekā Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas, tomēr joprojām zemākas par Kopienas nozares cenām, līdz ar to var secināt, ka arī Rumānijas izcelsmes imports daļēji vainojams Kopienas nozarei nodarītajos zaudējumos, taču tika secināts, ka jebkuras Krievijas un Rumānijas izcelsmes importa sekas nav tādas, kas varētu mainīt secinājumu, ka pastāv reāla un pamatota saikne starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto būtisko kaitējumu.

| (105) | Arī bijušo kandidātvalstu Polijas, Čehijas Republikas un Slovākijas izcelsmes importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, bija krietni augstākas nekā Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas, taču joprojām zemākas par Kopienas ražotāju cenām. Šo valstu izcelsmes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 14,2 %. Kaut arī šo valstu izcelsmes imports varēja papildināt radīto kaitējumu, no tā cenu līmeņa var secināt, ka tā iespaids uz kaitējuma apmēriem varēja būt ļoti neliels. |
| --- | --- |

(105)

Arī bijušo kandidātvalstu Polijas, Čehijas Republikas un Slovākijas izcelsmes importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, bija krietni augstākas nekā Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas, taču joprojām zemākas par Kopienas ražotāju cenām. Šo valstu izcelsmes importa tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 14,2 %. Kaut arī šo valstu izcelsmes imports varēja papildināt radīto kaitējumu, no tā cenu līmeņa var secināt, ka tā iespaids uz kaitējuma apmēriem varēja būt ļoti neliels.

| (106) | Ņemot vērā to, ka Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju cenām, nav pierādījumu tam, ka iepriekšminētais imports, kura lielākās daļas cenas bija nedaudz zemākas par Kopienas ražotāju cenām, varētu pārraut cēloņsakarību starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā to, ka Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importa cenas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju cenām, nav pierādījumu tam, ka iepriekšminētais imports, kura lielākās daļas cenas bija nedaudz zemākas par Kopienas ražotāju cenām, varētu pārraut cēloņsakarību starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu.

| (107) | Imports no citām trešām valstīm izmeklēšanas periodā kopā veidoja 8,9 % lielu tirgus daļu. Ņemot vērā šī importa augsto cenu līmeni, kas lielākajā daļā gadījumu ievērojami pārsniedza Kopienas ražotāju cenas, nav pierādījumu tam, ka šis imports varētu pārraut cēloņsakarību starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(107)

Imports no citām trešām valstīm izmeklēšanas periodā kopā veidoja 8,9 % lielu tirgus daļu. Ņemot vērā šī importa augsto cenu līmeni, kas lielākajā daļā gadījumu ievērojami pārsniedza Kopienas ražotāju cenas, nav pierādījumu tam, ka šis imports varētu pārraut cēloņsakarību starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu.

| (108) | Citi Kopienas ražotāji, kas izmeklēšanas laikā nesadarbojās ar Komisiju, saskārās ar tādām pašām problēmām saistībā ar pieaugošajām izejmateriālu cenām, kas lika viņiem paaugstināt produkcijas cenas līdz maksimāli iespējamajam līmenim. Nav atrasti pierādījumi tam, ka Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījuši šie konkurenti. |
| --- | --- |

(108)

Citi Kopienas ražotāji, kas izmeklēšanas laikā nesadarbojās ar Komisiju, saskārās ar tādām pašām problēmām saistībā ar pieaugošajām izejmateriālu cenām, kas lika viņiem paaugstināt produkcijas cenas līdz maksimāli iespējamajam līmenim. Nav atrasti pierādījumi tam, ka Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu varētu būt izraisījuši šie konkurenti.

| (109) | Kopienas tirgū patēriņa krišanās ir vērojama jau kopš 2001. gada. Tomēr Kopienas ražotāju noiets procentuāli ir krities vairāk nekā patēriņš un Kopienas ražotāju tirgus daļa, toties attiecīgo valstu produkcijas daļa tirgū šai periodā turpināja pieaugt. Tādēļ tiek secināts, ka šis faktors nevarētu pārraut cēloņsakarību starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. Izmeklēšanas laikā netika atklāti citi faktori, kas varētu izraisīt Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(109)

Kopienas tirgū patēriņa krišanās ir vērojama jau kopš 2001. gada. Tomēr Kopienas ražotāju noiets procentuāli ir krities vairāk nekā patēriņš un Kopienas ražotāju tirgus daļa, toties attiecīgo valstu produkcijas daļa tirgū šai periodā turpināja pieaugt. Tādēļ tiek secināts, ka šis faktors nevarētu pārraut cēloņsakarību starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. Izmeklēšanas laikā netika atklāti citi faktori, kas varētu izraisīt Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu.

| (110) | Balstoties uz augstāk izklāstīto visu zināmo Kopienas ražotājus ietekmējošo faktoru analīzi, tiek secināts, ka cēloņsakarība starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu, kas tika konstatēta iepriekšējās izmeklēšanas gaitā, joprojām pastāv. |
| --- | --- |

(110)

Balstoties uz augstāk izklāstīto visu zināmo Kopienas ražotājus ietekmējošo faktoru analīzi, tiek secināts, ka cēloņsakarība starp Horvātijas un Ukrainas izcelsmes importu par dempinga cenām un Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu, kas tika konstatēta iepriekšējās izmeklēšanas gaitā, joprojām pastāv.

F.   KOPIENAS INTERESES

1.   Vispārējie apsvērumi

| (111) | Tika izpētīts, vai eksistē neapgāžami pierādījumi, kas liktu secināt, ka antidempinga maksājumu saglabāšana attiecībā uz attiecīgo valstu importu nav Kopienas interesēs. Komisija izsūtīja anketas gan importētājiem, gan attiecīgās produkcijas lietotājiem rūpniecībā. Pilnībā aizpildīta anketa tika saņemta no viena importētāja, Spānijas uzņēmuma Comercial de Tubos, S.A. |
| --- | --- |

(111)

Tika izpētīts, vai eksistē neapgāžami pierādījumi, kas liktu secināt, ka antidempinga maksājumu saglabāšana attiecībā uz attiecīgo valstu importu nav Kopienas interesēs. Komisija izsūtīja anketas gan importētājiem, gan attiecīgās produkcijas lietotājiem rūpniecībā. Pilnībā aizpildīta anketa tika saņemta no viena importētāja, Spānijas uzņēmuma Comercial de Tubos, S.A.

| (112) | Lietotāji neatsūtīja nevienu aizpildītu anketu. Izmeklēšanas laikā par savu ieinteresētību neziņoja neviens piegādātājs. Balstoties uz sadarbībā iesaistīto pušu sniegto informāciju, tika izdarīti turpmāk izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(112)

Lietotāji neatsūtīja nevienu aizpildītu anketu. Izmeklēšanas laikā par savu ieinteresētību neziņoja neviens piegādātājs. Balstoties uz sadarbībā iesaistīto pušu sniegto informāciju, tika izdarīti turpmāk izklāstītie secinājumi.

| (113) | Jāatceras, ka iepriekšējās izmeklēšanas laikā tika uzskatīts, ka antidempinga pasākumu ieviešana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt fakts, ka šī izmeklēšana tiek veikta pārskatīšanas veidā, analizējot situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau kādu laiku ir īstenoti, ļauj novērtēt jebkādu negatīvu ietekmi uz attiecīgajām pusēm, ko šobrīd spēkā esošie antidempinga pasākumi varētu radīt. |
| --- | --- |

(113)

Jāatceras, ka iepriekšējās izmeklēšanas laikā tika uzskatīts, ka antidempinga pasākumu ieviešana nav pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt fakts, ka šī izmeklēšana tiek veikta pārskatīšanas veidā, analizējot situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau kādu laiku ir īstenoti, ļauj novērtēt jebkādu negatīvu ietekmi uz attiecīgajām pusēm, ko šobrīd spēkā esošie antidempinga pasākumi varētu radīt.

2.   Kopienas nozares intereses

| (114) | Jāatzīmē, ka ar jēdzienu “Kopienas nozare” tiek saprasti pieci uzņēmumi, kas nodarbina ap 2 470 darbinieku un ražo un pārdod bezšuvju cauruļvadus un caurules. Jāatzīmē, ka izmeklēšanas periodā Kopienas nozares ekonomiskie rādītāji liecināja par finanšu rādītāju pasliktināšanos. Neskatoties uz bezšuvju cauruļvadu un cauruļu patēriņa pieaugumu Kopienā 2000. un 2001. gadā, kas gan atkal samazinājās izmeklēšanas periodā, Kopienas nozare nav spējusi atgūt finansiālu stabilitāti. |
| --- | --- |

(114)

Jāatzīmē, ka ar jēdzienu “Kopienas nozare” tiek saprasti pieci uzņēmumi, kas nodarbina ap 2 470 darbinieku un ražo un pārdod bezšuvju cauruļvadus un caurules. Jāatzīmē, ka izmeklēšanas periodā Kopienas nozares ekonomiskie rādītāji liecināja par finanšu rādītāju pasliktināšanos. Neskatoties uz bezšuvju cauruļvadu un cauruļu patēriņa pieaugumu Kopienā 2000. un 2001. gadā, kas gan atkal samazinājās izmeklēšanas periodā, Kopienas nozare nav spējusi atgūt finansiālu stabilitāti.

| (115) | Nozare nenoliedzami daļēji atguvās 2000. un 2001. gadā, tomēr, ņemot vērā valdošo finanšu situāciju nozarē, skaidrs, ka antidempinga pasākumi joprojām atbilst Kopienas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(115)

Nozare nenoliedzami daļēji atguvās 2000. un 2001. gadā, tomēr, ņemot vērā valdošo finanšu situāciju nozarē, skaidrs, ka antidempinga pasākumi joprojām atbilst Kopienas nozares interesēm.

3.   Nesaistīto importētāju interese

| (116) | Sadarbībā iesaistītajam importētājam nebija principiālu iebildumu pret antidempinga pasākumu turpināšanu. Netika saņemts neviens iebildums no importētājiem, kas nodarbojās ar attiecīgā ražojuma importu no Horvātijas un Ukrainas. |
| --- | --- |

(116)

Sadarbībā iesaistītajam importētājam nebija principiālu iebildumu pret antidempinga pasākumu turpināšanu. Netika saņemts neviens iebildums no importētājiem, kas nodarbojās ar attiecīgā ražojuma importu no Horvātijas un Ukrainas.

| (117) | Antidempinga pasākumu mērķis ir godīgas tirdzniecības atjaunošana. To mērķis nav aizkavēt importu vai traucēt EK valstīs importējošo uzņēmumu darbību. Patiesībā ikviens pasākums, ko var ieviest, ir jāīsteno tādā līmenī, lai imports varētu turpināties, taču par cenām, kas nav dempinga cenas vai kas nerada kaitējumu, lai kuras no tām būtu zemākas. |
| --- | --- |

(117)

Antidempinga pasākumu mērķis ir godīgas tirdzniecības atjaunošana. To mērķis nav aizkavēt importu vai traucēt EK valstīs importējošo uzņēmumu darbību. Patiesībā ikviens pasākums, ko var ieviest, ir jāīsteno tādā līmenī, lai imports varētu turpināties, taču par cenām, kas nav dempinga cenas vai kas nerada kaitējumu, lai kuras no tām būtu zemākas.

| (118) | Tā kā Kopienas tirgū arī turpmāk varēs nonākt importa produkcija par godīgi noteiktām cenām, pastāv iespēja, ka importētāji varēs turpināt ierasto darbību pat tad, ja pret importu par dempinga cenām tiek ieviesti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

(118)

Tā kā Kopienas tirgū arī turpmāk varēs nonākt importa produkcija par godīgi noteiktām cenām, pastāv iespēja, ka importētāji varēs turpināt ierasto darbību pat tad, ja pret importu par dempinga cenām tiek ieviesti attiecīgi pasākumi.

4.   Piegādātāju intereses

| (119) | Izmeklēšanas laikā par savu ieinteresētību neziņoja neviens piegādātājs. Līdz ar to tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu neieviest antidempinga pasākumus, jo tas ir piegādātāju interesēs. |
| --- | --- |

(119)

Izmeklēšanas laikā par savu ieinteresētību neziņoja neviens piegādātājs. Līdz ar to tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu neieviest antidempinga pasākumus, jo tas ir piegādātāju interesēs.

5.   Lietotāju intereses

| (120) | Iepriekšējās izmeklēšanas laikā tika secināts, ka jebkādi antidempinga pasākumu izraisīti cenu efekti nebūtu būtiski attiecībā uz rūpniecības nozares produkcijas lietotājiem, kas ražojumu izmantošanas ķēdē atrodas tālāk. Secinājums tika pamatots ar to, ka bezšuvju cauruļvadi un caurules veido tikai nelielu daļu no lietotājuzņēmumu (tai skaitā ķīmiskās, naftas un ķīmijas rūpniecības uzņēmumu, elektrostaciju, autobūves un celtniecības uzņēmumu) produkcijas kopējām izmaksām. Ņemot vērā, ka iepriekš izdarītie secinājumi nav apstrīdēti un attiecīgo produkciju izmantojošie uzņēmumi neuzskatīja par vajadzīgu sadarboties ar Komisiju šai izmeklēšanā, ir paredzams, ka jebkurš antidempinga pasākumu radīts cenu efekts neradīs būtisku iespaidu uz rūpniecības nozares lietotājiem, kas ražojumu izmantošanas ķēdē atrodas tālāk. |
| --- | --- |

(120)

Iepriekšējās izmeklēšanas laikā tika secināts, ka jebkādi antidempinga pasākumu izraisīti cenu efekti nebūtu būtiski attiecībā uz rūpniecības nozares produkcijas lietotājiem, kas ražojumu izmantošanas ķēdē atrodas tālāk. Secinājums tika pamatots ar to, ka bezšuvju cauruļvadi un caurules veido tikai nelielu daļu no lietotājuzņēmumu (tai skaitā ķīmiskās, naftas un ķīmijas rūpniecības uzņēmumu, elektrostaciju, autobūves un celtniecības uzņēmumu) produkcijas kopējām izmaksām. Ņemot vērā, ka iepriekš izdarītie secinājumi nav apstrīdēti un attiecīgo produkciju izmantojošie uzņēmumi neuzskatīja par vajadzīgu sadarboties ar Komisiju šai izmeklēšanā, ir paredzams, ka jebkurš antidempinga pasākumu radīts cenu efekts neradīs būtisku iespaidu uz rūpniecības nozares lietotājiem, kas ražojumu izmantošanas ķēdē atrodas tālāk.

6.   Konkurences aspekti

| (121) | Jāatzīmē, ka Komisijas Lēmumā 2003/382/EK (9) tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji līdz 1995. gadam bija iesaistījušies pret konkurenci vērstā apvienībā par atsevišķām attiecīgā ražojuma daļām. Līdz ar to ne sākotnējā izmeklēšana, kas ilga no 1997. gada 1. novembra līdz 1998. gada 31. oktobrim (tā attiecas uz periodu no 1997. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām), ne šī izmeklēšana nesaskārās ar pret konkurenci vērstām uzņēmēju darbībām. |
| --- | --- |

(121)

Jāatzīmē, ka Komisijas Lēmumā 2003/382/EK (9) tika konstatēts, ka daži Kopienas ražotāji līdz 1995. gadam bija iesaistījušies pret konkurenci vērstā apvienībā par atsevišķām attiecīgā ražojuma daļām. Līdz ar to ne sākotnējā izmeklēšana, kas ilga no 1997. gada 1. novembra līdz 1998. gada 31. oktobrim (tā attiecas uz periodu no 1997. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām), ne šī izmeklēšana nesaskārās ar pret konkurenci vērstām uzņēmēju darbībām.

7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (122) | Pret bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu vērstu pasākumu turpināšana acīmredzami ir Kopienas ražotāju interesēs. Attiecībā uz importētājiem/tirgotājiem un šo produkciju izmantojošajām nozarēm jāatzīst, ka paredzamais pasākumu iespaids uz bezšuvju cauruļvadu cenu ir ļoti neliels. |
| --- | --- |

(122)

Pret bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu vērstu pasākumu turpināšana acīmredzami ir Kopienas ražotāju interesēs. Attiecībā uz importētājiem/tirgotājiem un šo produkciju izmantojošajām nozarēm jāatzīst, ka paredzamais pasākumu iespaids uz bezšuvju cauruļvadu cenu ir ļoti neliels.

| (123) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest antidempinga maksājumus bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest antidempinga maksājumus bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam no attiecīgajām valstīm.

G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (124) | Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, pasākumu ieviešana ir nepieciešama, lai novērstu turpmāko kaitējumu, ko Kopienas ražotājiem rada importētās produkcijas tirgošana par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus par dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas interesēm, pasākumu ieviešana ir nepieciešama, lai novērstu turpmāko kaitējumu, ko Kopienas ražotājiem rada importētās produkcijas tirgošana par dempinga cenām.

| (125) | Pasākumi ir jāievieš tādā mērā, kāds ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu, ko rada attiecīgās produkcijas imports, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka jebkuriem pasākumiem vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu pirmsnodokļu peļņu, ko ticami varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos (t.i., gadījumā, ja tirgū nebūtu importa par dempinga cenām) un pārdodot līdzīgu produkciju Kopienas tirgū. Šajos aprēķinos tika izmantota pirmsnodokļu peļņas norma 5 % apmērā no apgrozījuma. Tas ir tieši tikpat, cik sākotnējā procesa laikā, jo netika atklāti nekādi faktori, kas liecinātu par to, ka šī likme ir jāmaina. Balstoties uz šo likmi, tika aprēķināta līdzīga ražojuma cena, kas neradītu kaitējumu Kopienas ražotājiem. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta ražošanas izmaksām pieskaitot augstākminēto peļņas normu 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(125)

Pasākumi ir jāievieš tādā mērā, kāds ir nepieciešams, lai novērstu kaitējumu, ko rada attiecīgās produkcijas imports, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma likmi, kas būtu pietiekama, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, tika pieņemts, ka jebkuriem pasākumiem vajadzētu ļaut Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un gūt tādu pirmsnodokļu peļņu, ko ticami varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos (t.i., gadījumā, ja tirgū nebūtu importa par dempinga cenām) un pārdodot līdzīgu produkciju Kopienas tirgū. Šajos aprēķinos tika izmantota pirmsnodokļu peļņas norma 5 % apmērā no apgrozījuma. Tas ir tieši tikpat, cik sākotnējā procesa laikā, jo netika atklāti nekādi faktori, kas liecinātu par to, ka šī likme ir jāmaina. Balstoties uz šo likmi, tika aprēķināta līdzīga ražojuma cena, kas neradītu kaitējumu Kopienas ražotājiem. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta ražošanas izmaksām pieskaitot augstākminēto peļņas normu 5 % apmērā.

| (126) | Pēc tam tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, salīdzinot zemākās cenas aprēķinu vajadzībām iegūto svērto vidējo importa cenu ar vidējo kaitējumu neradošo cenu. Jebkura starpība, kas radās šī salīdzinājuma rezultātā, pēc tam tika izteikta procentos no vidējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(126)

Pēc tam tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, salīdzinot zemākās cenas aprēķinu vajadzībām iegūto svērto vidējo importa cenu ar vidējo kaitējumu neradošo cenu. Jebkura starpība, kas radās šī salīdzinājuma rezultātā, pēc tam tika izteikta procentos no vidējās CIF importa vērtības.

2.   Grozītie pasākumi

| (127) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka pret Horvātijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu spēkā esošie antidempinga maksājumi ir jāgroza. Jaunie antidempinga maksājumi ir jānosaka tādā līmenī, kas atbilstu atklātajam kaitējuma apmēram, jo, kā tika konstatēts, visu Horvātijas un Ukrainas uzņēmumu dempinga starpības bija augstākas par aprēķināto kaitējuma apmēru. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk kā 80 % no attiecīgā ražojuma importa no Ukrainas uz Kopienu), robežas starpība Ukrainai ir jānosaka tādā līmenī, kāds tika noteikts sadarbībā ar Komisiju iesaistītajiem uzņēmumiem – OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube”. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka pret Horvātijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu spēkā esošie antidempinga maksājumi ir jāgroza. Jaunie antidempinga maksājumi ir jānosaka tādā līmenī, kas atbilstu atklātajam kaitējuma apmēram, jo, kā tika konstatēts, visu Horvātijas un Ukrainas uzņēmumu dempinga starpības bija augstākas par aprēķināto kaitējuma apmēru. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk kā 80 % no attiecīgā ražojuma importa no Ukrainas uz Kopienu), robežas starpība Ukrainai ir jānosaka tādā līmenī, kāds tika noteikts sadarbībā ar Komisiju iesaistītajiem uzņēmumiem – OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube”.

| (128) | Šajā regulā atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājumu likmes tika noteiktas, balstoties uz iepriekšējā izmeklēšanā iegūtajiem datiem. Tādēļ šie maksājumi atbilst šīs izmeklēšanas laikā konstatētajai situācijai attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Ar šādām maksājumu likmēm (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas attiecas uz “visiem citiem uzņēmumiem”) tiek aplikts vienīgi attiecīgo valstu izcelsmes un attiecīgo uzņēmumu ražoto ražojumu imports, un šos maksājumus ir tiesīgas prasīt vienīgi norādītās juridiskās personas. To citu uzņēmumu ražotās produkcijas imports, kuri nav īpaši minēti šīs regulas operatīvajā daļā, norādot uzņēmuma nosaukumu un adresi, kā arī ar šiem atsevišķi minētajiem uzņēmumiem saistīto uzņēmumu imports nevar tikt aplikts ar šādām maksājuma likmēm; tas jāapliek ar maksājuma likmēm, kas tiek attiecinātas uz “visiem citiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(128)

Šajā regulā atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājumu likmes tika noteiktas, balstoties uz iepriekšējā izmeklēšanā iegūtajiem datiem. Tādēļ šie maksājumi atbilst šīs izmeklēšanas laikā konstatētajai situācijai attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Ar šādām maksājumu likmēm (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas attiecas uz “visiem citiem uzņēmumiem”) tiek aplikts vienīgi attiecīgo valstu izcelsmes un attiecīgo uzņēmumu ražoto ražojumu imports, un šos maksājumus ir tiesīgas prasīt vienīgi norādītās juridiskās personas. To citu uzņēmumu ražotās produkcijas imports, kuri nav īpaši minēti šīs regulas operatīvajā daļā, norādot uzņēmuma nosaukumu un adresi, kā arī ar šiem atsevišķi minētajiem uzņēmumiem saistīto uzņēmumu imports nevar tikt aplikts ar šādām maksājuma likmēm; tas jāapliek ar maksājuma likmēm, kas tiek attiecinātas uz “visiem citiem uzņēmumiem”.

| (129) | Jebkura prasība par aplikšanu ar minēto atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājumu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jauna ražošanas vai tirdzniecības uzņēmuma izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (10), norādot visu nepieciešamo informāciju, it īpaši norādot visas izmaiņas, kas saistītas ar ražošanu, vietējā tirgū pārdotās un eksportētās produkcijas noietu, kas savukārt ir saistītas ar, piemēram, uzņēmuma nosaukuma maiņu vai ražotāja un tirgotāja maiņu. Ja nepieciešams, regulā tiks ieviesti attiecīgi grozījumi, atjaunojot to uzņēmumu sarakstu, kas tiek aplikti ar individuālām maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(129)

Jebkura prasība par aplikšanu ar minēto atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājumu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jauna ražošanas vai tirdzniecības uzņēmuma izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (10), norādot visu nepieciešamo informāciju, it īpaši norādot visas izmaiņas, kas saistītas ar ražošanu, vietējā tirgū pārdotās un eksportētās produkcijas noietu, kas savukārt ir saistītas ar, piemēram, uzņēmuma nosaukuma maiņu vai ražotāja un tirgotāja maiņu. Ja nepieciešams, regulā tiks ieviesti attiecīgi grozījumi, atjaunojot to uzņēmumu sarakstu, kas tiek aplikti ar individuālām maksājuma likmēm.

| (130) | Tiek ierosināta šādu antidempinga maksājumu ieviešana:









  Valsts | Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas starpība | Dempinga starpība | Ieteiktais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | Visi uzņēmumi | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dņepropetrovska | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) Dņepropetrovskā un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube”, Nikopolē | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Tiek ierosināta šādu antidempinga maksājumu ieviešana:

Valsts

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas starpība

Dempinga starpība

Ieteiktais antidempinga maksājums

Horvātija

Visi uzņēmumi

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dņepropetrovska

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) Dņepropetrovskā un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube”, Nikopolē

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Visi pārējie uzņēmumi

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | Balstoties uz ieteiktajiem pasākumiem, tiks sākts jauns piecu gadu pasākumu īstenošanas periods. Līdz ar to pasākumi netiks pārtraukti 2005. gada 18. februārī, kā tas ir noteikts 2004. gada 27. augustā (11) publicētajā paziņojumā par gaidāmo pasākumu pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(131)

Balstoties uz ieteiktajiem pasākumiem, tiks sākts jauns piecu gadu pasākumu īstenošanas periods. Līdz ar to pasākumi netiks pārtraukti 2005. gada 18. februārī, kā tas ir noteikts 2004. gada 27. augustā (11) publicētajā paziņojumā par gaidāmo pasākumu pārtraukšanu.

3.   Izmaiņas pēc izmeklēšanas perioda beigām saistībā ar Horvātijas eksportētāju

| (132) | Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika secināts, ka antidempinga pasākumu līmenis ir jāgroza, Horvātijas valdība informēja Komisiju par to, ka vienīgais Horvātijas ražotājs, Mechel Željezara Ltd., ir likvidēts un pārtraucis ražošanu 2004. gada rudenī. Tā vietā Horvātijas Privatizācijas Fonds (CPF), par privatizācijas procesiem valstī atbildoša valsts iestāde, ir nodibinājusi jaunu juridisko personu – Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (“Valjaonice”). Jaunizveidotais uzņēmums ražošanu vēl nav uzsācis un joprojām pārņem Mechel Željezara Ltd. īpašumā bijušos aktīvus. |
| --- | --- |

(132)

Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika secināts, ka antidempinga pasākumu līmenis ir jāgroza, Horvātijas valdība informēja Komisiju par to, ka vienīgais Horvātijas ražotājs, Mechel Željezara Ltd., ir likvidēts un pārtraucis ražošanu 2004. gada rudenī. Tā vietā Horvātijas Privatizācijas Fonds (CPF), par privatizācijas procesiem valstī atbildoša valsts iestāde, ir nodibinājusi jaunu juridisko personu – Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (“Valjaonice”). Jaunizveidotais uzņēmums ražošanu vēl nav uzsācis un joprojām pārņem Mechel Željezara Ltd. īpašumā bijušos aktīvus.

| (133) | Tomēr, kā iespējams secināt no saņemtās informācijas, Valjaonice ražošanas kapacitāte salīdzinājumā ar Mechel Željezara Ltd. nemainīsies un jaunizveidotais uzņēmums nepārprotami ir apņēmības pilns turpināt attiecīgā ražojuma ražošanu. Līdz ar to ražošanas pārtraukšanas fakts nevar tikt uzskatīts par ilgstošu un neapstrīdamu un tādēļ neliek apšaubīt izmeklēšanā iegūtos datus. |
| --- | --- |

(133)

Tomēr, kā iespējams secināt no saņemtās informācijas, Valjaonice ražošanas kapacitāte salīdzinājumā ar Mechel Željezara Ltd. nemainīsies un jaunizveidotais uzņēmums nepārprotami ir apņēmības pilns turpināt attiecīgā ražojuma ražošanu. Līdz ar to ražošanas pārtraukšanas fakts nevar tikt uzskatīts par ilgstošu un neapstrīdamu un tādēļ neliek apšaubīt izmeklēšanā iegūtos datus.

| (134) | Tomēr, ja uzņēmuma situācijā notiek kādas pārmaiņas, kas attaisno uz šo uzņēmumu attiecināto pasākumu pārskatīšanu, šāda pārskatīšana tiks uzsākta. |
| --- | --- |

(134)

Tomēr, ja uzņēmuma situācijā notiek kādas pārmaiņas, kas attaisno uz šo uzņēmumu attiecināto pasākumu pārskatīšanu, šāda pārskatīšana tiks uzsākta.

4.   Saistības

| (135) | Ar savu Lēmumu Nr. 2000/137/EK Komisija cita starpā pieņēma saistību no vienīgā Horvātijas ražotāja. Šī saistība attiecībā uz Mechel Željezara Ltd. tika aplūkota šajā pārskatā. |
| --- | --- |

(135)

Ar savu Lēmumu Nr. 2000/137/EK Komisija cita starpā pieņēma saistību no vienīgā Horvātijas ražotāja. Šī saistība attiecībā uz Mechel Željezara Ltd. tika aplūkota šajā pārskatā.

| (136) | Ar saistību Mechel Željezara Ltd. apņēmās pārdot saviem neatkarīgajiem klientiem noteiktu attiecīgā ražojuma apjomu par pārskatītām cenām. Turklāt Mechel Željezara Ltd. arī apņēmās nodrošināt, ka uzņēmuma ražojumu grupu cenas atbildīs Kopienā izmantotajai cenu struktūrai. |
| --- | --- |

(136)

Ar saistību Mechel Željezara Ltd. apņēmās pārdot saviem neatkarīgajiem klientiem noteiktu attiecīgā ražojuma apjomu par pārskatītām cenām. Turklāt Mechel Željezara Ltd. arī apņēmās nodrošināt, ka uzņēmuma ražojumu grupu cenas atbildīs Kopienā izmantotajai cenu struktūrai.

| (137) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu saistības mērķis ir novērst kaitējumu radoša importa par dempinga cenām sekas, ko panāk, eksportētājam paceļot produkcijas cenas vai samazinot par dempinga cenām tirgotā eksporta apjomu. Izmeklēšanas gaitā tika noskaidrots, ka šai gadījumā sākotnēji pieņemtās saistības ietvaros Horvātijas eksportētājs nepaaugstināja savas cenas līdz līmenim, kas neradītu kaitējumu, un tādējādi atjaunotu godīgu tirdzniecību Kopienas tirgū. Tādēļ šai gadījumā Mechel Željezara Ltd. izteiktā saistība netiek uzskatīta par piemērotu un efektīvu dempinga kaitējumu radošo seku novēršanas līdzekli. Kā tika minēts iepriekš, Mechel Željezara Ltd. nesen tika likvidēts, līdz ar to uzņēmuma izteiktā saistība tiek uzskatīta par spēku zaudējušo. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu saistības mērķis ir novērst kaitējumu radoša importa par dempinga cenām sekas, ko panāk, eksportētājam paceļot produkcijas cenas vai samazinot par dempinga cenām tirgotā eksporta apjomu. Izmeklēšanas gaitā tika noskaidrots, ka šai gadījumā sākotnēji pieņemtās saistības ietvaros Horvātijas eksportētājs nepaaugstināja savas cenas līdz līmenim, kas neradītu kaitējumu, un tādējādi atjaunotu godīgu tirdzniecību Kopienas tirgū. Tādēļ šai gadījumā Mechel Željezara Ltd. izteiktā saistība netiek uzskatīta par piemērotu un efektīvu dempinga kaitējumu radošo seku novēršanas līdzekli. Kā tika minēts iepriekš, Mechel Željezara Ltd. nesen tika likvidēts, līdz ar to uzņēmuma izteiktā saistība tiek uzskatīta par spēku zaudējušo.

| (138) | Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika secināts, ka esošā antidempinga starpība ir jāgroza, Ukrainas uzņēmumi Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NRTP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube” un ar tiem saistītais tirdzniecības/holdinga uzņēmums “Interpipe” iesniedza apvienotu saistību saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(138)

Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika secināts, ka esošā antidempinga starpība ir jāgroza, Ukrainas uzņēmumi Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NRTP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant“Nikotube” un ar tiem saistītais tirdzniecības/holdinga uzņēmums “Interpipe” iesniedza apvienotu saistību saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (139) | Ukrainas uzņēmumi ražo vairāku veidu tērauda ražojumus, ko var pārdot kopā ar attiecīgo ražojumu, tādējādi radot potenciālu šķērskompensāciju risku, t.i., ka visas cenu piedāvājumā ietvertās cenas formāli tiktu ievērotas, bet citu ražojumu, kas nav attiecīgais ražojums, cenas tiktu pazeminātas, pārdodot tos kopā ar attiecīgo ražojumu. Turklāt, ņemot vērā cenu nestabilitāti, minimālās eksporta cenas, ko uzņēmums gatavojās piedāvāt, bija tādā līmenī, kas nenovērsa dempinga kaitējumu radošās sekas. Līdz ar to šo piedāvājumu nevarēja pieņemt. |
| --- | --- |

(139)

Ukrainas uzņēmumi ražo vairāku veidu tērauda ražojumus, ko var pārdot kopā ar attiecīgo ražojumu, tādējādi radot potenciālu šķērskompensāciju risku, t.i., ka visas cenu piedāvājumā ietvertās cenas formāli tiktu ievērotas, bet citu ražojumu, kas nav attiecīgais ražojums, cenas tiktu pazeminātas, pārdodot tos kopā ar attiecīgo ražojumu. Turklāt, ņemot vērā cenu nestabilitāti, minimālās eksporta cenas, ko uzņēmums gatavojās piedāvāt, bija tādā līmenī, kas nenovērsa dempinga kaitējumu radošās sekas. Līdz ar to šo piedāvājumu nevarēja pieņemt.

| (140) | Turklāt, Ukrainas uzņēmums Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) informēja, ka tas piedāvā saistību, bet nenorādīja ne tās veidu, ne minimālo cenu. Tādēļ šo piedāvājumu nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(140)

Turklāt, Ukrainas uzņēmums Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) informēja, ka tas piedāvā saistību, bet nenorādīja ne tās veidu, ne minimālo cenu. Tādēļ šo piedāvājumu nevarēja ņemt vērā.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (141) | Visas ieinteresētās puses tika informētas par visiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ierosināt grozījumus spēkā esošajā regulā. Uzņēmumiem tika dota iespēja izteikt savus apsvērumus un tikt uzklausītiem. Saņemtie uzņēmumu apsvērumi tika saņemti un, kur tas bija nepieciešams, ņemti vērā, |
| --- | --- |

(141)

Visas ieinteresētās puses tika informētas par visiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ierosināt grozījumus spēkā esošajā regulā. Uzņēmumiem tika dota iespēja izteikt savus apsvērumus un tikt uzklausītiem. Saņemtie uzņēmumu apsvērumi tika saņemti un, kur tas bija nepieciešams, ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 348/2000 groza šādi.

| 1. | Regulas 1. panta 2. punktā doto tabulu aizstāj ar šādu tabulu:








  “Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme
  (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | Visi uzņēmumi | 38,8 | – |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) Dņepropetrovska | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) Dņepropetrovskā un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” Nikopolē | 64,1 | A615 |
| Visi citi uzņēmumi | 64,1 | A999” |

1.

Regulas 1. panta 2. punktā doto tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

“Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme

(%)

TARIC papildu kods

Horvātija

Visi uzņēmumi

38,8

–

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) Dņepropetrovska

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) Dņepropetrovskā un CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” Nikopolē

64,1

A615

Visi citi uzņēmumi

64,1

A999”

| 2. | Regulas 2. pantu svītro. |
| --- | --- |

2.

Regulas 2. pantu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 45, 17.2.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1515/2002 (OV L 228, 24.8.2002., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 46, 18.2.2000., 34. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/669/EK (OV L 228, 24.8.2002., 20. lpp.).

3

(4)  OV C 288, 23.11.2002., 11. lpp.

4

(5)  OV C 288, 23.11.2002., 2. lpp.

5

(6)  OV L 246, 20.7.2004., 10. lpp.

6

(7)  Paziņojums 246/02 (OV C 246, 12.10.2002., 2. lpp.) un Paziņojums 68/06 (OV C 68, 18.3.2004., 8. lpp.).

7

(8)  Komisijas Lēmums 2000/137/EK (OV L 46, 18.2.2000., 34. lpp.).

8

(9)  OV L 140, 6.6.2003., 1. lpp.

9

(10)

10

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

(11)  OV C 215, 27.8.2004., 2. lpp.

11

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 259/2005

(2005. gada 16. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 17. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 16. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 260/2005

(2005. gada 16. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz ātrās noteikšanas testiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 23. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 iekļauts to ātrās noteikšanas testu saraksts, kas apstiprināti TSE uzraudzībai. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 iekļauts to ātrās noteikšanas testu saraksts, kas apstiprināti TSE uzraudzībai.

| (2) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) 2004. gada 16. novembra atzinumā ieteica to ātrās noteikšanas testu sarakstā, kas apstiprināti govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) uzraudzībai, iekļaut septiņus jaunus GSE ātrās noteikšanas pēcnāves testus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) 2004. gada 16. novembra atzinumā ieteica to ātrās noteikšanas testu sarakstā, kas apstiprināti govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) uzraudzībai, iekļaut septiņus jaunus GSE ātrās noteikšanas pēcnāves testus.

| (3) | Pašlaik Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumā uzskaitītie testi ir apstiprināti aitām, pamatojoties uz datiem, ko snieguši testu izstrādātāji un kas parāda, ka testus var lietot, arī lai uzraudzītu TSE aitām. |
| --- | --- |

(3)

Pašlaik Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumā uzskaitītie testi ir apstiprināti aitām, pamatojoties uz datiem, ko snieguši testu izstrādātāji un kas parāda, ka testus var lietot, arī lai uzraudzītu TSE aitām.

| (4) | EPNI pašlaik novērtē ātrās noteikšanas pēcnāves testus, kas paredzēti mazajiem atgremotājiem. To apstiprināto ātrās noteikšanas testu saraksts, kas izmantojami mazo atgremotāju uzraudzības programmā, nosakāms, pamatojoties uz atzinumu, kas tiks publicēts. Tādējādi, līdz minēto atzinumu publicē, lai noteiktu TSE mazajiem atgremotājiem, jāizmanto pašlaik apstiprinātie ātrās noteikšanas testi. |
| --- | --- |

(4)

EPNI pašlaik novērtē ātrās noteikšanas pēcnāves testus, kas paredzēti mazajiem atgremotājiem. To apstiprināto ātrās noteikšanas testu saraksts, kas izmantojami mazo atgremotāju uzraudzības programmā, nosakāms, pamatojoties uz atzinumu, kas tiks publicēts. Tādējādi, līdz minēto atzinumu publicē, lai noteiktu TSE mazajiem atgremotājiem, jāizmanto pašlaik apstiprinātie ātrās noteikšanas testi.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 999/2001. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 999/2001.

| (6) | Regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1993/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 12. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas X pielikuma C nodaļas 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ātrās noteikšanas testi

Lai izdarītu ātrās noteikšanas testus saskaņā ar 5. panta 3. punktu un 6. panta 1. punktu, liellopu uzraudzībai attiecībā uz GSE par ātrās noteikšanas testiem izmanto šādas metodes:

| — | imūnoblotinga testu, kura pamatā ir vesternblota reakcija, ar ko nosaka proteāzrezistentu fragmentu PrPRes (prionu noteikšanas Western tests), |
| --- | --- |

—

imūnoblotinga testu, kura pamatā ir vesternblota reakcija, ar ko nosaka proteāzrezistentu fragmentu PrPRes (prionu noteikšanas Western tests),

| — | hemiluminiscences ELISA testu, kas ietver ekstrakcijas metodi, un ELISA paņēmienu, kurā izmanto hemiluminiscences reaģentu (Enfer tests un Enfer TSE Kit 2.0. versija, automatizēta parauga sagatavošana), |
| --- | --- |

—

hemiluminiscences ELISA testu, kas ietver ekstrakcijas metodi, un ELISA paņēmienu, kurā izmanto hemiluminiscences reaģentu (Enfer tests un Enfer TSE Kit 2.0. versija, automatizēta parauga sagatavošana),

| — | PrPRes noteikšanai izmantojamu divslāņu imūnanalīzi, ko izdara pēc denaturēšanas un koncentrēšanas (Bio-Rad TeSeE tests), |
| --- | --- |

—

PrPRes noteikšanai izmantojamu divslāņu imūnanalīzi, ko izdara pēc denaturēšanas un koncentrēšanas (Bio-Rad TeSeE tests),

| — | imūnanalīzi ar mikroplatēm (ELISA), kurā nosaka proteāzrezistentu PrPRes ar moklonālajām antivielām (prionu noteikšanas LIA tests), |
| --- | --- |

—

imūnanalīzi ar mikroplatēm (ELISA), kurā nosaka proteāzrezistentu PrPRes ar moklonālajām antivielām (prionu noteikšanas LIA tests),

| — | automatizētu konformācijatkarīgu imūnanalīzi, kurā salīdzina diagnostikas antivielu reaģētspēju ar proteāzjutīgiem un proteāzrezistentiem PrPSc (dažas proteāzrezistentā Sc frakcijas ir ekvivalentas PrPRes) frakcijām) un ar PrPC (InPro CDI-5 tests), |
| --- | --- |

—

automatizētu konformācijatkarīgu imūnanalīzi, kurā salīdzina diagnostikas antivielu reaģētspēju ar proteāzjutīgiem un proteāzrezistentiem PrPSc (dažas proteāzrezistentā Sc frakcijas ir ekvivalentas PrPRes) frakcijām) un ar PrPC (InPro CDI-5 tests),

| — | hemiluminiscences ELISA testu PrPSc kvalitatīvai noteikšanai (CediTect BSE tests), |
| --- | --- |

—

hemiluminiscences ELISA testu PrPSc kvalitatīvai noteikšanai (CediTect BSE tests),

| — | imūnanalīzi, kurā izmanto ķīmisko polimēru selektīvai PrPSc saistīšanai un moklonālo diagnostikas antivielu, ko vērš pret PrP molekulas specifiskajiem apvidiem (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

imūnanalīzi, kurā izmanto ķīmisko polimēru selektīvai PrPSc saistīšanai un moklonālo diagnostikas antivielu, ko vērš pret PrP molekulas specifiskajiem apvidiem (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | hemiluminiscences imūnanalīzi ar mikroplatēm PrPSc noteikšanai govju audos (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

hemiluminiscences imūnanalīzi ar mikroplatēm PrPSc noteikšanai govju audos (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | sānu plūsmas imūnanalīzi, kurā izmanto divas atšķirīgas moklonālas antivielas, lai noteiktu proteīnāzes K rezistentas PrP frakcijas (prionu noteikšana PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

sānu plūsmas imūnanalīzi, kurā izmanto divas atšķirīgas moklonālas antivielas, lai noteiktu proteīnāzes K rezistentas PrP frakcijas (prionu noteikšana PrioSTRIP),

| — | divslāņu imūnanalīzi, kurā izmanto divas atšķirīgas moklonālas antivielas, ko vērš pret diviem epitopiem, kas govju PrPSc atrodas ārējā daļā (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

divslāņu imūnanalīzi, kurā izmanto divas atšķirīgas moklonālas antivielas, ko vērš pret diviem epitopiem, kas govju PrPSc atrodas ārējā daļā (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | divslāņu ELISA proteīnāzes K (PK) rezistenta PrPSc noteikšanai (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

divslāņu ELISA proteīnāzes K (PK) rezistenta PrPSc noteikšanai (Roche Applied Science PrionScreen).

Lai izdarītu ātrās noteikšanas testus saskaņā ar 5. panta 3. punktu un 6. panta 1. punktu, mazo atgremotāju uzraudzībai attiecībā uz TSE par ātrās noteikšanas testiem izmanto šādas metodes:

| — | imūnoblotinga testu, kura pamatā ir vesternblota reakcija, ar ko nosaka proetāzrezistentu fragmentu PrPRes (prionu noteikšanas Western tests), |
| --- | --- |

—

imūnoblotinga testu, kura pamatā ir vesternblota reakcija, ar ko nosaka proetāzrezistentu fragmentu PrPRes (prionu noteikšanas Western tests),

| — | hemiluminiscences ELISA testu, kas ietver ekstrakcijas metodi, un ELISA paņēmienu, kurā izmanto hemiluminiscences reaģentu (Enfer tests), |
| --- | --- |

—

hemiluminiscences ELISA testu, kas ietver ekstrakcijas metodi, un ELISA paņēmienu, kurā izmanto hemiluminiscences reaģentu (Enfer tests),

| — | divslāņu imūnanalīzi PrPRes noteikšanai, ko izdara pēc denaturēšanas un koncentrēšanas (Bio-Rad TeSeE tests, iepriekš Bio-Rad Platelia tests), |
| --- | --- |

—

divslāņu imūnanalīzi PrPRes noteikšanai, ko izdara pēc denaturēšanas un koncentrēšanas (Bio-Rad TeSeE tests, iepriekš Bio-Rad Platelia tests),

| — | imūnanalīzi ar mikroplatēm (ELISA), kurā nosaka proetāzrezistentu PrPRes ar moklonālajām antivielām (prionu noteikšanas LIA tests), |
| --- | --- |

—

imūnanalīzi ar mikroplatēm (ELISA), kurā nosaka proetāzrezistentu PrPRes ar moklonālajām antivielām (prionu noteikšanas LIA tests),

| — | automatizētu konformācijatkarīgu imūnanalīzi, kurā salīdzina diagnostikas antivielu reaģētspēju ar proteāzjutīgiem un proteāzrezistentām PrPSc (dažas proteāzrezistentā PrPSc ir ekvivalentas PrPRes) un ar PrPC (InPro CDI-5 tests). |
| --- | --- |

—

automatizētu konformācijatkarīgu imūnanalīzi, kurā salīdzina diagnostikas antivielu reaģētspēju ar proteāzjutīgiem un proteāzrezistentām PrPSc (dažas proteāzrezistentā PrPSc ir ekvivalentas PrPRes) un ar PrPC (InPro CDI-5 tests).

Ātrās noteikšanas testu izstrādātājam ir vajadzīga kvalitātes nodrošināšanas sistēma, ko atzinusi Kopienas etalonlaboratorija un kas nodrošina, ka testu efektivitāte nemainās. Izstrādātājam jāiesniedz testa protokols Kopienas etalonlaboratorijai.

Izmaiņas ātrās noteikšanas testos vai testa protokolos var izdarīt vienīgi tad, ja iepriekš iesniegts paziņojums Kopienas etalonlaboratorijai un ja Kopienas etalonlaboratorija atzīst, ka izmaiņas nesamazina ātrās noteikšanas testa jutīgumu, specifiskumu vai ticamību. Šo atzinumu nosūta Komisijai un valsts etalonlaboratorijām.”

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 261/2005

(2005. gada 16. februāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 43/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz atbalstu augkopības produktu vietējai ražošanai Eiropas Savienības attālākajos reģionos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1452/2001, ar ko par labu Francijas aizjūras departamentiem ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, groza Direktīvu 72/462/EEK un atceļ Regulu (EEK) Nr. 525/77 un Regulu (EEK) Nr. 3763/91 (Poseidom) (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, 12. panta 4. punktu, 13. panta 4. punktu, 15. panta 7. punktu, 18. un 22. pantu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1453/2001, ar ko ievieš īpašus pasākumus Azoru salām un Madeirai attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem un atceļ Regulu (EEK) Nr. 1600/92 (Poseima) (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, 6. panta 5. punktu, 16. panta 2. punktu, 19. pantu, 21. panta 3. punktu, 27. pantu, 28. panta 3. punktu, 30. panta 5. punktu un 34. pantu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1454/2001, ar ko ievieš īpašus pasākumus Kanāriju salām attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem un atceļ Regulu (EK) Nr. 1601/92 (Poseican) (3), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, 10. panta 5. punktu un 20. pantu,

tā kā:

| (1) | 68. pantā 2002. gada 23. decembra Komisijas Regulā (EK) Nr. 43/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz atbalstu augkopības produktu vietējai ražošanai Eiropas Savienības attālākajos reģionos (4), norādīti paziņojumi, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, un to iesniegšanas datumi. |
| --- | --- |

(1)

68. pantā 2002. gada 23. decembra Komisijas Regulā (EK) Nr. 43/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001 un (EK) Nr. 1454/2001 attiecībā uz atbalstu augkopības produktu vietējai ražošanai Eiropas Savienības attālākajos reģionos (4), norādīti paziņojumi, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, un to iesniegšanas datumi.

| (2) | Lai vienkāršotu administratīvo pārvaldību, ir jāsamazina beigu datumu skaits, kuros attiecīgajām dalībvalstīm ir jāiesniedz savi ziņojumi Komisijai. Ņemot vērā gūto pieredzi, iesniedzamo informāciju kopumu ir jāapvieno divos ziņojumos, kuru iesniegšanas beigu datumi ir katra gada 30. jūnijs un 30. novembris. |
| --- | --- |

(2)

Lai vienkāršotu administratīvo pārvaldību, ir jāsamazina beigu datumu skaits, kuros attiecīgajām dalībvalstīm ir jāiesniedz savi ziņojumi Komisijai. Ņemot vērā gūto pieredzi, iesniedzamo informāciju kopumu ir jāapvieno divos ziņojumos, kuru iesniegšanas beigu datumi ir katra gada 30. jūnijs un 30. novembris.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Apvienotās graudaugu, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes produktu, vīna, apiņu, dzīvo augu un cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Apvienotās graudaugu, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes produktu, vīna, apiņu, dzīvo augu un cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 43/2003 68. pantu aizstāj ar šādu:

“68. pants

Paziņojumi

1.   Attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai ne vēlāk kā:

| a) | 30. jūnijā – ziņojumu par to pasākumu izpildi iepriekšējā tirdzniecības gadā, uz kuriem attiecas šī regula, jo īpaši norādot:






  — | platības, uz kurām attiecas atbalsta pieteikumi saskaņā ar I sadaļu par kārtējo tirdzniecības gadu un par kurām atbalsts jau faktiski ir izmaksāts, |
| --- | --- | --- |

a)

30. jūnijā – ziņojumu par to pasākumu izpildi iepriekšējā tirdzniecības gadā, uz kuriem attiecas šī regula, jo īpaši norādot:

—

platības, uz kurām attiecas atbalsta pieteikumi saskaņā ar I sadaļu par kārtējo tirdzniecības gadu un par kurām atbalsts jau faktiski ir izmaksāts,

| — | zaļās vaniļas un ģerāniju vai vetivēriju ēterisko eļļu daudzumus, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, uz ko attiecas II sadaļas II nodaļa, |
| --- | --- |

—

zaļās vaniļas un ģerāniju vai vetivēriju ēterisko eļļu daudzumus, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu, uz ko attiecas II sadaļas II nodaļa,

| — | saistībā ar atbalstiem, uz kuriem attiecas II sadaļas III nodaļa, par katru departamentu:






  — | kopējo tonnās izteikto cukurniedru daudzumu, par kuru iesniegti atbalsta pieteikumi, |
| --- | --- | --- |

—

saistībā ar atbalstiem, uz kuriem attiecas II sadaļas III nodaļa, par katru departamentu:

—

kopējo tonnās izteikto cukurniedru daudzumu, par kuru iesniegti atbalsta pieteikumi,

| — | par kopējo izmaksāto atbalstu apjomu un vienoto summu izmaiņām, |
| --- | --- |

—

par kopējo izmaksāto atbalstu apjomu un vienoto summu izmaiņām,

| — | iespējamās izmaiņas atbalsta piešķiršanas kritērijos un iespējamie no jauna pieņemtie attiecīgās valsts papildu pasākumi, |
| --- | --- |

—

iespējamās izmaiņas atbalsta piešķiršanas kritērijos un iespējamie no jauna pieņemtie attiecīgās valsts papildu pasākumi,

| — | to izejvielu daudzumus, par kuriem ir saņemts atbalsts, uz ko attiecas III nodaļas I nodaļa, iedalot tos pa I pielikuma A daļā minētajiem produktiem, un gatavās produkcijas daudzumus, kuri izteikti tīrsvarā, iedalot tos saskaņā ar I pielikuma B daļu, |
| --- | --- |

—

to izejvielu daudzumus, par kuriem ir saņemts atbalsts, uz ko attiecas III nodaļas I nodaļa, iedalot tos pa I pielikuma A daļā minētajiem produktiem, un gatavās produkcijas daudzumus, kuri izteikti tīrsvarā, iedalot tos saskaņā ar I pielikuma B daļu,

| — | Francija un Portugāle attiecībā uz atbalstu, uz kuru attiecas III sadaļas II nodaļas I iedaļa:






  — | cukursīrupa vai saharozes sīrupa un lauksaimniecības ruma kopējos daudzumus, par kuriem iesniegti atbalsta pieteikumi, daudzumus izsakot baltajā cukurā vai hektolitros tīrā spirta, |
| --- | --- | --- |

—

Francija un Portugāle attiecībā uz atbalstu, uz kuru attiecas III sadaļas II nodaļas I iedaļa:

—

cukursīrupa vai saharozes sīrupa un lauksaimniecības ruma kopējos daudzumus, par kuriem iesniegti atbalsta pieteikumi, daudzumus izsakot baltajā cukurā vai hektolitros tīrā spirta,

| — | rafinēšanas uzņēmumus vai spirta destilācijas rūpnīcas, kas saņēmušas atbalstu, |
| --- | --- |

—

rafinēšanas uzņēmumus vai spirta destilācijas rūpnīcas, kas saņēmušas atbalstu,

| — | cukursīrupa vai saharozes sīrupa, vai lauksaimniecības ruma daudzumu, ko saražojis katrs rafinēšanas uzņēmums vai spirta destilācijas rūpnīca, un par tiem piešķirto atbalstu, |
| --- | --- |

—

cukursīrupa vai saharozes sīrupa, vai lauksaimniecības ruma daudzumu, ko saražojis katrs rafinēšanas uzņēmums vai spirta destilācijas rūpnīca, un par tiem piešķirto atbalstu,

| — | daudzumus, par kuriem ir izmaksāts atbalsts un palielinātais atbalsts, uz ko attiecas IV sadaļas I nodaļa, iedalot tos pa produktiem, kuri norādīti II, III, IV vai V pielikumā, |
| --- | --- |

—

daudzumus, par kuriem ir izmaksāts atbalsts un palielinātais atbalsts, uz ko attiecas IV sadaļas I nodaļa, iedalot tos pa produktiem, kuri norādīti II, III, IV vai V pielikumā,

| — | daudzumus, par kuriem ir izmaksāts atbalsts, uz ko attiecas IV sadaļas II nodaļa, iedalot tos pa produktiem, un to vidējo vērtību 46. panta 4. panta nozīmē, |
| --- | --- |

—

daudzumus, par kuriem ir izmaksāts atbalsts, uz ko attiecas IV sadaļas II nodaļa, iedalot tos pa produktiem, un to vidējo vērtību 46. panta 4. panta nozīmē,

| — | daudzumus, uz kuriem attiecas kārtējā tirdzniecības gada līgumi, kas minēti IV sadaļas II nodaļā, iedalot tos pa kategorijām vai produktiem, |
| --- | --- |

—

daudzumus, uz kuriem attiecas kārtējā tirdzniecības gada līgumi, kas minēti IV sadaļas II nodaļā, iedalot tos pa kategorijām vai produktiem,

| — | audzēto aizliegto vīnogu šķirņu tiešo hibrīdu platību pārorientēšanas un restrukturēšanas darbu, kas veikti Azoru salās un Madeirā, virzība; |
| --- | --- |

—

audzēto aizliegto vīnogu šķirņu tiešo hibrīdu platību pārorientēšanas un restrukturēšanas darbu, kas veikti Azoru salās un Madeirā, virzība;

| b) | ne vēlāk kā 30. novembrī:






  — | novākto ananāsu daudzumus, par kuriem izmaksāts atbalsts, kas minēts II sadaļas I nodaļā, |
| --- | --- | --- |

b)

ne vēlāk kā 30. novembrī:

—

novākto ananāsu daudzumus, par kuriem izmaksāts atbalsts, kas minēts II sadaļas I nodaļā,

| — | minimālās cenas, kas minētas III sadaļas I nodaļā un noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1452/2001 katrai I pielikumā noteiktajai produktu kategorijai, |
| --- | --- |

—

minimālās cenas, kas minētas III sadaļas I nodaļā un noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1452/2001 katrai I pielikumā noteiktajai produktu kategorijai,

| — | attiecībā uz atbalstu, kas minēts III sadaļas II nodaļas II iedaļā:






  — | par platībām un kopējo summu, par kuru ir pieprasīts un izmaksāts vienotas likmes atbalsts par hektāru, |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz atbalstu, kas minēts III sadaļas II nodaļas II iedaļā:

—

par platībām un kopējo summu, par kuru ir pieprasīts un izmaksāts vienotas likmes atbalsts par hektāru,

| — | par saražotajiem baltā cukura daudzumiem un izmaksāto īpašā pārstrādes atbalsta kopējo summu. |
| --- | --- |

—

par saražotajiem baltā cukura daudzumiem un izmaksāto īpašā pārstrādes atbalsta kopējo summu.

2.   Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par gadījumiem, ko tās atzīst par force majeure gadījumiem vai ārkārtas apstākļiem, kuri attaisno pastāvīgas tiesības uz atbalstu.”

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 198, 21.7.2001., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1690/2004 (OV L 305, 1.10.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 198, 21.7.2001., 26. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1690/2004.

2

(3)  OV L 198, 21.7.2001., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1690/2004.

3

(4)  OV L 7, 11.1.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1137/2004 (OV L 221, 22.6.2004., 3. lpp.).

4

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 262/2005

(2005. gada 16. februāris),

ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par taukvielu tirgu kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm.

| (2) | Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2).

| (3) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā.

| (4) | Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū.

| (5) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu.

| (6) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības.

| (7) | Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā.

| (8) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(8)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par Regulas Nr. 136/66/EEK 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 17. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV 172, 30.9.1966., 3025/66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.).

1

(2)  OV L 78, 31.3.1972., 1. lpp. Regluā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2962/77 (OV L 348, 30.12.1977., 53. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 16. februāra regulai, ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/38

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 263/2005

(2005. gada 16. februāris),

ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2783/75 par olu albumīna un laktalbumīna tirgus kopējo organizāciju (3), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (4), ietver sīki izstrādātus noteikumus papildu importa nodevu sistēmas ieviešanai un nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē un olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (4), ietver sīki izstrādātus noteikumus papildu importa nodevu sistēmas ieviešanai un nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē un olu albumīnam.

| (2) | Regulāri kontrolējot datus, uz kuriem balstās reprezentatīvu cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, ir konstatēts, ka dažu produktu importa reprezentatīvās cenas ir jāmaina, ņemot vērā cenu atšķirības atkarībā no izcelsmes. Tādēļ reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri kontrolējot datus, uz kuriem balstās reprezentatīvu cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, ir konstatēts, ka dažu produktu importa reprezentatīvās cenas ir jāmaina, ņemot vērā cenu atšķirības atkarībā no izcelsmes. Tādēļ reprezentatīvās cenas ir jāpublicē.

| (3) | Šie labojumi ir jāpiemēro pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā tirgus situāciju. |
| --- | --- |

(3)

Šie labojumi ir jāpiemēro pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā tirgus situāciju.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu nomaina ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 17. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003.

2

(3)  OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2916/95 (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp.).

3

(4)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2129/2004 (OV L 368, 15.12.2004., 7. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 16. februāra Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

“I PIELIKUMS

| KN kods | Produktu apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | 3. panta 3. punktā paredzētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsmes valsts (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | saldēti 65 % cāļi | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | saldēti Gallus domesticus šķirnes vistas gaļas bezkaulu izcirtņi | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Citi vistu izcirtņi, saldēti | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | saldēti 80 % tītari | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Saldēti tītara gaļas bezkaulu izcirtņi | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus šķirnes vistas gaļas izstrādājumi | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03” |

KN kods

Produktu apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

3. panta 3. punktā paredzētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsmes valsts (1)

0207 12 90

saldēti 65 % cāļi

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

saldēti Gallus domesticus šķirnes vistas gaļas bezkaulu izcirtņi

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Citi vistu izcirtņi, saldēti

131,0

58

01

0207 25 10

saldēti 80 % tītari

86,7

26

01

0207 27 10

Saldēti tītara gaļas bezkaulu izcirtņi

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus šķirnes vistas gaļas izstrādājumi

151,2

49

01

193,7

28

03”

---

(1)  Importa izcelsmes valstis

1

| 01 | Brazīlija |
| --- | --- |
| 02 | Taizeme |
| 03 | Argentīna |
| 04 | Čīle |

01

Brazīlija

02

Taizeme

03

Argentīna

04

Čīle

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 264/2005

(2005. gada 16. februāris),

ar ko nosaka mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2005. gada 17. februāra

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. pantu starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. pantu starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punktā minēto produktu cenām pasaules tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Piemērojot šos noteikumus un kritērijus pašreizējai situācijai mājputnu gaļas tirgū, ir jānosaka kompensācija tādā apmērā, kas ļautu Kopienai piedalīties pasaules tirdzniecībā un ņemtu vērā arī šo izvedumu veidu un to nozīmīgumu patlaban. |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot šos noteikumus un kritērijus pašreizējai situācijai mājputnu gaļas tirgū, ir jānosaka kompensācija tādā apmērā, kas ļautu Kopienai piedalīties pasaules tirdzniecībā un ņemtu vērā arī šo izvedumu veidu un to nozīmīgumu patlaban.

| (3) | Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulas (EK) Nr. 800/1999 21. pants par kopējo kārtību, kādā piemēro lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju sistēmu (2), neparedz kompensācijas piešķiršanu, ja eksporta deklarācijas pieņemšanas dienā produkti nav labā, atbilstīgā un tirgojamā kvalitātē. Lai nodrošinātu vienādu spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu, ir jāprecizē, ka Regulas (EEK) Nr. 2777/75 1. pantā minētajai mājputnu gaļai ir jābūt marķētai ar veselības marķējumu, kuru paredz Padomes 1971. gada 15. februāra Direktīva 71/118/EEK par sanitārām problēmām saistībā ar svaigas mājputnu gaļas ražošanu un laišanu tirgū (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulas (EK) Nr. 800/1999 21. pants par kopējo kārtību, kādā piemēro lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju sistēmu (2), neparedz kompensācijas piešķiršanu, ja eksporta deklarācijas pieņemšanas dienā produkti nav labā, atbilstīgā un tirgojamā kvalitātē. Lai nodrošinātu vienādu spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu, ir jāprecizē, ka Regulas (EEK) Nr. 2777/75 1. pantā minētajai mājputnu gaļai ir jābūt marķētai ar veselības marķējumu, kuru paredz Padomes 1971. gada 15. februāra Direktīva 71/118/EEK par sanitārām problēmām saistībā ar svaigas mājputnu gaļas ražošanu un laišanu tirgū (3).

| (4) | Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kodi produktiem, par kuriem piešķir eksporta kompensāciju, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 2777/75 8. pantā, kā arī šīs kompensācijas apjoms ir norādīts šīs regulas pielikumā.

Tomēr, lai varētu saņemt kompensāciju, produktiem, kuriem piemēro Direktīvas 71/118/EEK pielikuma XII nodaļu, ir jāatbilst arī veselības marķējuma nosacījumiem, kurus paredz šī direktīva.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 17. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 671/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 55, 8.3.1971., 23. lpp. Jaunākie grozījumi direktīvā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2005. gada 17. februāra

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | (EUR/100 vienības) | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | (EUR/100 vienības) | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | (EUR/100 vienības) | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | (EUR/100 vienības) | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | (EUR/100 vienības) | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | (EUR/100 vienības) | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  V01 | Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna, |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0105 11 11 9000

A02

(EUR/100 vienības)

0,80

0105 11 19 9000

A02

(EUR/100 vienības)

0,80

0105 11 91 9000

A02

(EUR/100 vienības)

0,80

0105 11 99 9000

A02

(EUR/100 vienības)

0,80

0105 12 00 9000

A02

(EUR/100 vienības)

1,70

0105 19 20 9000

A02

(EUR/100 vienības)

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

V01

Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna,

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/42

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/11/EK

(2005. gada 16. februāris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīvu 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 31. marta Direktīvu 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 92/23/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprinājuma procedūru, kas noteikta ar Direktīvu 70/156/EEK. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 92/23/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām par EK tipa apstiprinājuma procedūru, kas noteikta ar Direktīvu 70/156/EEK.

| (2) | Direktīva 92/23/EEK, kas grozīta ar Direktīvu 2001/43/EK, paredz iespēju, ka tipa apstiprinātājas iestādes līdz 2005. gada 31. decembrim var pieņemt riepu ražotāju laboratorijas kā apstiprinātas testu laboratorijas. Šī noteikuma izmantošanas pieredze ir bijusi ļoti pozitīva un tāpēc iespēja jāturpina un minētais termiņš jāatceļ. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 92/23/EEK, kas grozīta ar Direktīvu 2001/43/EK, paredz iespēju, ka tipa apstiprinātājas iestādes līdz 2005. gada 31. decembrim var pieņemt riepu ražotāju laboratorijas kā apstiprinātas testu laboratorijas. Šī noteikuma izmantošanas pieredze ir bijusi ļoti pozitīva un tāpēc iespēja jāturpina un minētais termiņš jāatceļ.

| (3) | Tehnikas attīstība riepu ražošanas nozarē ir ārkārtīgi strauja. Klientu un automašīnu ražotāju lielā pieprasījuma rezultātā riepu ražošanas cikli paātrinās un dažāda veida riepu skaits pastāvīgi pieaug. Paredzams, ka nākotnē šī situācija kļūs vēl kritiskāka, jo būs vajadzīgas ļoti dārgas vai unikālas testēšanas iekārtas un speciālās zināšanas. Lai jaunie produkti bez kavēšanās nonāktu tirgū, ļoti svarīgs ir pietiekams skaits elastīgi izmantojamu testēšanas iekārtu. |
| --- | --- |

(3)

Tehnikas attīstība riepu ražošanas nozarē ir ārkārtīgi strauja. Klientu un automašīnu ražotāju lielā pieprasījuma rezultātā riepu ražošanas cikli paātrinās un dažāda veida riepu skaits pastāvīgi pieaug. Paredzams, ka nākotnē šī situācija kļūs vēl kritiskāka, jo būs vajadzīgas ļoti dārgas vai unikālas testēšanas iekārtas un speciālās zināšanas. Lai jaunie produkti bez kavēšanās nonāktu tirgū, ļoti svarīgs ir pietiekams skaits elastīgi izmantojamu testēšanas iekārtu.

| (4) | Tehnikas attīstības rezultātā tiek izstrādātas augstākā labuma riepas, ar tām saistītās testa procedūras kļūst aizvien sarežģītākas. Izņemot riepu ražotājus, nekur citur nav pietiekamu testēšanas jaudu, kas varētu veikt tik lielu testu skaitu, cik tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

(4)

Tehnikas attīstības rezultātā tiek izstrādātas augstākā labuma riepas, ar tām saistītās testa procedūras kļūst aizvien sarežģītākas. Izņemot riepu ražotājus, nekur citur nav pietiekamu testēšanas jaudu, kas varētu veikt tik lielu testu skaitu, cik tas ir nepieciešams.

| (5) | Direktīva 92/23/EEK tāpēc ir atbilstoši jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Direktīva 92/23/EEK tāpēc ir atbilstoši jāgroza.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehnikas attīstības pielāgošanas komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 70/156/EEK, |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehnikas attīstības pielāgošanas komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 70/156/EEK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 92/23/EEK I pielikuma 1.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

| “1.3. | Apstiprinātāja iestāde kā apstiprinātas testu laboratorijas var pieņemt riepu ražotāja laboratorijas saskaņā ar 14. panta 1. punktu Direktīvā 70/156/EEK.” |
| --- | --- |

“1.3.

Apstiprinātāja iestāde kā apstiprinātas testu laboratorijas var pieņemt riepu ražotāja laboratorijas saskaņā ar 14. panta 1. punktu Direktīvā 70/156/EEK.”

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2006. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētaja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/104/EK (OV L 337, 13.11.2004., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 129, 14.5.1992., 95. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/43/EK (OV L 211, 4.8.2001., 25. lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/44

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 16. februāris),

ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2000/137/EK, ar kuru pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz noteiktu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu uz Kopienu

(2005/132/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 8. pantu,

apspriežoties ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 (2) Padome uzlika galīgos antidempinga maksājumus dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam uz Kopienu. Komisija ar Lēmumu 2000/137/EK (3) pieņēma Horvātijas un Ukrainas eksportētāju piedāvātos cenu labojumus. Komisija ar Lēmumu 2002/669/EK pieņēma Ukrainas ražotāju brīvprātīgu kopīgo saistību atsaukšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 (2) Padome uzlika galīgos antidempinga maksājumus dažu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam uz Kopienu. Komisija ar Lēmumu 2000/137/EK (3) pieņēma Horvātijas un Ukrainas eksportētāju piedāvātos cenu labojumus. Komisija ar Lēmumu 2002/669/EK pieņēma Ukrainas ražotāju brīvprātīgu kopīgo saistību atsaukšanu.

| (2) | Papildus Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejas iesniegtajam pieprasījumam Komisija uzsāka spēkā esošo antidempinga pasākumu, tostarp pasākuma veida, starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (4). |
| --- | --- |

(2)

Papildus Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejas iesniegtajam pieprasījumam Komisija uzsāka spēkā esošo antidempinga pasākumu, tostarp pasākuma veida, starpposma pārskatu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (4).

B.   PIEŅEMTO SAISTĪBU ATSAUKŠANA

| (3) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (5) ir pabeigusi pārbaudi. |
| --- | --- |

(3)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (5) ir pabeigusi pārbaudi.

| (4) | Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 258/2005 137. apsvērumā, un apspriežoties ar visām iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, saistības to pašreizējā veidā vairs nav piemērotas. Pamatojoties uz to, kā arī saskaņā ar attiecīgo saistību atbilstošajiem noteikumiem, kas Komisiju pilnvaro vienpusēji atsaukt šādas saistības, Komisija nolēmusi tās atsaukt. |
| --- | --- |

(4)

Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 258/2005 137. apsvērumā, un apspriežoties ar visām iesaistītajām ieinteresētajām pusēm, saistības to pašreizējā veidā vairs nav piemērotas. Pamatojoties uz to, kā arī saskaņā ar attiecīgo saistību atbilstošajiem noteikumiem, kas Komisiju pilnvaro vienpusēji atsaukt šādas saistības, Komisija nolēmusi tās atsaukt.

| (5) | 2004. gada decembrī Komisija informēja Horvātijas uzņēmumu Mechel Željezara Ltd., ka tā ierosinājusi atsaukt pastāvošās saistības. Pēc nodošanas atklātībā Horvātijas valdība informēja Komisiju, ka uzņēmums, kas ir vienīgais attiecīgā produkta ražotājs Horvātijā, tika likvidēts un pārtrauca ražošanu 2004. gada rudenī. Tādēļ arī uzskata, ka saistības vairs nav derīgas. |
| --- | --- |

(5)

2004. gada decembrī Komisija informēja Horvātijas uzņēmumu Mechel Željezara Ltd., ka tā ierosinājusi atsaukt pastāvošās saistības. Pēc nodošanas atklātībā Horvātijas valdība informēja Komisiju, ka uzņēmums, kas ir vienīgais attiecīgā produkta ražotājs Horvātijā, tika likvidēts un pārtrauca ražošanu 2004. gada rudenī. Tādēļ arī uzskata, ka saistības vairs nav derīgas.

C.   LĒMUMA 2000/137/EK ATCELŠANA

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatceļ Komisijas Lēmums 2000/137/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/669/EK. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatceļ Komisijas Lēmums 2000/137/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/669/EK.

| (7) | Papildus šim Lēmumam Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 uzlika galīgos valsts mēroga antidempinga maksājumus dažu Horvātijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam Kopienā, |
| --- | --- |

(7)

Papildus šim Lēmumam Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 uzlika galīgos valsts mēroga antidempinga maksājumus dažu Horvātijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam Kopienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atcelts Komisijas Lēmums 2000/137/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/669/EK.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 45, 17.2.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1515/2002 (OV L 228, 24.8.2002., 8. lpp.).

2

(3)  OV L 46, 18.2.2000., 34. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/669/EK (OV L 228, 24.8.2002., 20. lpp.).

3

(4)  OV C 288, 23.11.2002., 11. lpp.

4

(5)  Skat. šī Oficiālā Vēstneša 7. lpp.

5

---

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/46

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 16. februāris),

ar ko daļēji aptur galīgos antidempinga maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 noteikti atsevišķu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam

(2005/133/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (pamatregulu), un īpaši tās 14. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Pēc pārskata izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“pārskata izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (2) (“galīgo maksājumu regula”) noteica antidempinga maksājumu 38,8 % apmērā atsevišķu Horvātijas izcelsmes bezšuvju dzelzs vai neleģētā tērauda cauruļu un cauruļvadu (BTC) importam un 64,1 % apmērā – Ukrainas izcelsmes BTC importam, izņemot importu no Dņepropetrovskas Cauruļu ražotnes (DCR), kam tiek piemērots antidempinga maksājums 51,9 % apmērā (“spēkā esošie pasākumi”). Ar galīgo maksājumu regulu grozīja galīgos antidempinga maksājumus, kas bija noteikti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 (3), kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) 1515/2002 (4), un atcēla iespēju atbrīvot no maksājumiem, kā bija paredzēts Regulas (EK) Nr. 348/2000 2. pantā (“sākotnējie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Pēc pārskata izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“pārskata izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (2) (“galīgo maksājumu regula”) noteica antidempinga maksājumu 38,8 % apmērā atsevišķu Horvātijas izcelsmes bezšuvju dzelzs vai neleģētā tērauda cauruļu un cauruļvadu (BTC) importam un 64,1 % apmērā – Ukrainas izcelsmes BTC importam, izņemot importu no Dņepropetrovskas Cauruļu ražotnes (DCR), kam tiek piemērots antidempinga maksājums 51,9 % apmērā (“spēkā esošie pasākumi”). Ar galīgo maksājumu regulu grozīja galīgos antidempinga maksājumus, kas bija noteikti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 (3), kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) 1515/2002 (4), un atcēla iespēju atbrīvot no maksājumiem, kā bija paredzēts Regulas (EK) Nr. 348/2000 2. pantā (“sākotnējie pasākumi”).

B.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ BTC IMPORTU NO RUMĀNIJAS UN KRIEVIJAS

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 antidempinga maksājumi tika noteikti arī Rumānijas un Krievijas izcelsmes BTC importam (5). Ar Lēmumu 97/790/EK (6) un 2000/70/EK (7) arī Rumānijas un Krievijas eksportētāji pieņēma saistības. Atsevišķu Kopienas ražotāju pret konkurenci vērstās darbības dēļ piesardzības nolūkā ar Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (8) tika nolemts nepiemērot spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Rumānijas un Krievijas izcelsmes BTC importu (“pasākumi, kas netika piemēroti”) (9). |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 antidempinga maksājumi tika noteikti arī Rumānijas un Krievijas izcelsmes BTC importam (5). Ar Lēmumu 97/790/EK (6) un 2000/70/EK (7) arī Rumānijas un Krievijas eksportētāji pieņēma saistības. Atsevišķu Kopienas ražotāju pret konkurenci vērstās darbības dēļ piesardzības nolūkā ar Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (8) tika nolemts nepiemērot spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Rumānijas un Krievijas izcelsmes BTC importu (“pasākumi, kas netika piemēroti”) (9).

C.   PAMATOJUMA PĀRBAUDE SPĒKĀ ESOŠO PASĀKUMU APTURĒŠANAI

| (3) | Pamatregulas 14. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja Kopienas interesēs apturēt antidempinga pasākumus, pamatojoties uz to, ka tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies, ja maz ticams, ka šādas apturēšanas dēļ varētu rasties zaudējumi. Turklāt 14. panta 4. punktā paredzēta arī iespēja jebkurā brīdī atjaunot attiecīgos antidempinga pasākumus, ja iemesls, kura dēļ pasākumi tika apturēti, vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

(3)

Pamatregulas 14. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja Kopienas interesēs apturēt antidempinga pasākumus, pamatojoties uz to, ka tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies, ja maz ticams, ka šādas apturēšanas dēļ varētu rasties zaudējumi. Turklāt 14. panta 4. punktā paredzēta arī iespēja jebkurā brīdī atjaunot attiecīgos antidempinga pasākumus, ja iemesls, kura dēļ pasākumi tika apturēti, vairs nav spēkā.

| (4) | Galīgo maksājumu regulā lielākoties ņemta vērā situācija no 2001. gada oktobra līdz 2002. gada septembrim, t.i., attiecīgā pārskata izmeklēšanas (“pārskata izmeklēšanas periods”) izmeklēšanas periodā. Ar galīgo maksājumu regulu noslēgusies pārskata izmeklēšana parādīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Ukrainas un Horvātijas importam bija ievērojams tirgus stāvoklis. Tas joprojām bija par dempinga cenām, un zaudējuma apmērs bija pieaudzis salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu.Pamatojoties uz to, pārskatā secināts, ka sākotnējos pasākumus – 23 % apjomā Horvātijai un 38,5 % apjomā Ukrainai – jāpaaugstina, lai sasniegtu pašreizējo līmeni – 38,8 % apjomā Horvātijai un atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja – 51,9 % un 64,1 % apjomā importam no Ukrainas. |
| --- | --- |

(4)

Galīgo maksājumu regulā lielākoties ņemta vērā situācija no 2001. gada oktobra līdz 2002. gada septembrim, t.i., attiecīgā pārskata izmeklēšanas (“pārskata izmeklēšanas periods”) izmeklēšanas periodā. Ar galīgo maksājumu regulu noslēgusies pārskata izmeklēšana parādīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Ukrainas un Horvātijas importam bija ievērojams tirgus stāvoklis. Tas joprojām bija par dempinga cenām, un zaudējuma apmērs bija pieaudzis salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu.Pamatojoties uz to, pārskatā secināts, ka sākotnējos pasākumus – 23 % apjomā Horvātijai un 38,5 % apjomā Ukrainai – jāpaaugstina, lai sasniegtu pašreizējo līmeni – 38,8 % apjomā Horvātijai un atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja – 51,9 % un 64,1 % apjomā importam no Ukrainas.

| (5) | Nesen veiktā importa plūsmu pārbaudē noskaidrots, ka situācija Kopienas tirgū attiecībā uz importu ir mainījusies tieši kopš pasākumu nepiemērošanas BTC importam no Krievijas un Rumānijas, īpaši tajā ziņā, ka uzkrātās importa plūsmas no minētajām valstīm ir palielinājušās, savukārt uzkrātais imports no Horvātijas un Ukrainas vienlaikus ir ievērojami krities. |
| --- | --- |

(5)

Nesen veiktā importa plūsmu pārbaudē noskaidrots, ka situācija Kopienas tirgū attiecībā uz importu ir mainījusies tieši kopš pasākumu nepiemērošanas BTC importam no Krievijas un Rumānijas, īpaši tajā ziņā, ka uzkrātās importa plūsmas no minētajām valstīm ir palielinājušās, savukārt uzkrātais imports no Horvātijas un Ukrainas vienlaikus ir ievērojami krities.

| (6) | Kamēr dominē pašreizējie tirgus nosacījumi, Krievijas un Rumānijas imports varētu saglabāt savu stabilo klātbūtni, un maz ticams, ka ievērojami pieaugs Ukrainas un/vai Horvātijas imports. Tāpēc uzskata, ka šajā īpašajā situācijā maz iespējams, ka atkal tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, ja atceltu maksājuma likmes paaugstināšanu, kā to paredz galīgo maksājumu regula. Līdz ar to un īpašo apstākļu – tostarp pasākumu nepiemērošanas Krievijas un Rumānijas importam – dēļ uzskata, ka maksājumi 23 % un 38,5 % apmērā, kas noteikti attiecīgi Horvātijai un Ukrainai sākotnējā izmeklēšanā, ir pietiekami, lai likvidētu zaudējumus izraisošu dempingu. |
| --- | --- |

(6)

Kamēr dominē pašreizējie tirgus nosacījumi, Krievijas un Rumānijas imports varētu saglabāt savu stabilo klātbūtni, un maz ticams, ka ievērojami pieaugs Ukrainas un/vai Horvātijas imports. Tāpēc uzskata, ka šajā īpašajā situācijā maz iespējams, ka atkal tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, ja atceltu maksājuma likmes paaugstināšanu, kā to paredz galīgo maksājumu regula. Līdz ar to un īpašo apstākļu – tostarp pasākumu nepiemērošanas Krievijas un Rumānijas importam – dēļ uzskata, ka maksājumi 23 % un 38,5 % apmērā, kas noteikti attiecīgi Horvātijai un Ukrainai sākotnējā izmeklēšanā, ir pietiekami, lai likvidētu zaudējumus izraisošu dempingu.

| (7) | Komisija atzīmē arī, ka tirgus stāvokļa pašreizējā pagaidu pārmaiņa neattaisno pilnīgu pasākumu piemērošanas atcelšanu pret Horvātiju un Ukrainu. Pārskata izmeklēšanā, kas noslēdzās ar galīgo maksājumu regulu, savāktā informācija liecina, ka Ukrainas un Horvātijas ražotājiem joprojām ir ievērojams eksporta potenciāls un viņi viegli varētu paaugstināt eksportu uz Kopienas tirgu zaudējumus radošā līmenī. Tāpēc pilnīga pret Horvātijas un Ukrainas importu vērstu pasākumu apturēšana varētu radīt arī līdzīgas šo abu valstu importa tendences, kādas šobrīd novērojamas ar importu no Krievijas un Rumānijas, un līdz ar to, iespējams, izraisītu zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(7)

Komisija atzīmē arī, ka tirgus stāvokļa pašreizējā pagaidu pārmaiņa neattaisno pilnīgu pasākumu piemērošanas atcelšanu pret Horvātiju un Ukrainu. Pārskata izmeklēšanā, kas noslēdzās ar galīgo maksājumu regulu, savāktā informācija liecina, ka Ukrainas un Horvātijas ražotājiem joprojām ir ievērojams eksporta potenciāls un viņi viegli varētu paaugstināt eksportu uz Kopienas tirgu zaudējumus radošā līmenī. Tāpēc pilnīga pret Horvātijas un Ukrainas importu vērstu pasākumu apturēšana varētu radīt arī līdzīgas šo abu valstu importa tendences, kādas šobrīd novērojamas ar importu no Krievijas un Rumānijas, un līdz ar to, iespējams, izraisītu zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei.

| (8) | Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, jāsecina, ka izpildīti nosacījumi daļējai galīgo maksājumu regulas atcelšanai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Kopienas interesēs patiesi nav piemērot paaugstinātus maksājumu līmeņus, kamēr ir pietiekami maksājumu līmeņi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 348/2000, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 1515/2002. Līdz ar to galīgo maksājumu regulā paredzētā maksājumu likmju piemērošana ir daļēji jāaptur, proti, galīgo maksājumu regulas 1. pantā noteikto likmju un Regulas (EK) Nr. 348/2000 1. panta 2. punktā noteikto likmju starpības apjomā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, jāsecina, ka izpildīti nosacījumi daļējai galīgo maksājumu regulas atcelšanai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Kopienas interesēs patiesi nav piemērot paaugstinātus maksājumu līmeņus, kamēr ir pietiekami maksājumu līmeņi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 348/2000, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 1515/2002. Līdz ar to galīgo maksājumu regulā paredzētā maksājumu likmju piemērošana ir daļēji jāaptur, proti, galīgo maksājumu regulas 1. pantā noteikto likmju un Regulas (EK) Nr. 348/2000 1. panta 2. punktā noteikto likmju starpības apjomā.

| (9) | Ja vēlāk mainās situācija, kas izraisīja atcelšanu, Komisija var atkal piemērot antidempinga pasākumus, nekavējoties atceļot daļējo antidempinga maksājumu atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(9)

Ja vēlāk mainās situācija, kas izraisīja atcelšanu, Komisija var atkal piemērot antidempinga pasākumus, nekavējoties atceļot daļējo antidempinga maksājumu atbrīvojumu.

D.   APSPRIEŠANĀS AR KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARI

| (10) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punkta noteikumiem ir informējusi Kopienas ražošanas nozari par savu nodomu daļēji apturēt antidempinga pasākumus un ir devusi tai iespēju izteikt komentārus. Kopienas ražošanas nozare nav izteikusi nevienu iebildumu, |
| --- | --- |

(10)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punkta noteikumiem ir informējusi Kopienas ražošanas nozari par savu nodomu daļēji apturēt antidempinga pasākumus un ir devusi tai iespēju izteikt komentārus. Kopienas ražošanas nozare nav izteikusi nevienu iebildumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 noteiktais antidempinga maksājums šādas produkcijas importam

| — | dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi, kas tiek izmantoti naftas vai gāzes cauruļvadiem, ar ārējo diametru līdz 406,4 mm (KN kods 7304 10 10 un 7304 10 30); |
| --- | --- |

—

dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi, kas tiek izmantoti naftas vai gāzes cauruļvadiem, ar ārējo diametru līdz 406,4 mm (KN kods 7304 10 10 un 7304 10 30);

| — | auksti stiepti vai auksti velmēti dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi ar apļveida šķērsgriezumu (KN kods 7304 31 99); |
| --- | --- |

—

auksti stiepti vai auksti velmēti dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadi ar apļveida šķērsgriezumu (KN kods 7304 31 99);

| — | citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apļveida šķērsgriezumu ar ārējo diametru līdz 406,4 mm (KN kods 7304 39 91 un 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apļveida šķērsgriezumu ar ārējo diametru līdz 406,4 mm (KN kods 7304 39 91 un 7304 39 93)

ar šo ir daļēji apturēts uz deviņiem mēnešiem.

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/2005
  % | Maksājuma likme, kas ir atcelta
  % | Maksājuma likme, kas nav atcelta
  % | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | Visi uzņēmumi | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukraina | Dņepropetrovskas Cauruļu ražotne (DCR), Dņepropetrovska | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Ņižņijdņeprovskas Cauruļu velmēšanas rūpnīca (ŅCVR), Dņepropetrovska, un CJSC Nikopoles Bezšuvju cauruļu rūpnīca “Nikotube”, Nikopole | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/2005

%

Maksājuma likme, kas ir atcelta

%

Maksājuma likme, kas nav atcelta

%

TARIC papildkods

Horvātija

Visi uzņēmumi

38,8

15,8

23

—

Ukraina

Dņepropetrovskas Cauruļu ražotne (DCR), Dņepropetrovska

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Ņižņijdņeprovskas Cauruļu velmēšanas rūpnīca (ŅCVR), Dņepropetrovska, un CJSC Nikopoles Bezšuvju cauruļu rūpnīca “Nikotube”, Nikopole

64,1

25,6

38,5

A615

Visi pārējie uzņēmumi

64,1

25,6

38,5

A999

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 16. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  Sk. 7. lpp. OV.

2

(3)  OV L 45, 17.2.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV L 228, 24.8.2002., 8. lpp.

4

(5)  OV L 322, 25.11.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 235/2004 (OV L 40, 12.2.2004., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 322, 25.11.1997., 63. lpp.

6

(7)  OV L 23, 28.1.2000., 78. lpp.

7

(8)  OV L 246, 20.7.2004., 10. lpp.

8

(9)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 1322/2004 9. apsvērumu.

9

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 17.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 46/49

---

PADOMES LĒMUMS 2005/134/KĀDP

(2004. gada 20. decembris)

par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bulgārijas Republiku, lai izveidotu sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Nosacījumi trešo valstu līdzdalībai ES vadītajās krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu tādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, atsevišķi neizstrādājot nosacījumus katrai attiecīgajai operācijai. |
| --- | --- |

(1)

Nosacījumi trešo valstu līdzdalībai ES vadītajās krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu tādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, atsevišķi neizstrādājot nosacījumus katrai attiecīgajai operācijai.

| (2) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 23. februārī doto atļauju prezidentvalsts ar Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 23. februārī doto atļauju prezidentvalsts ar Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.

| (3) | Minētais nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties personu(as), kas ir tiesīga(s) parakstīt šo nolīgumu, lai padarītu tos saistošu Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 20. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. VAN GEEL

---

Eiropas Savienības un Bulgārijas Republikas

NOLĪGUMS,

ar ko izveido sistēmu Bulgārijas Republikas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

še turpmāk – “Puses”,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.

| (2) | Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Bulgārijas Republika var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Bulgārijas Republikas piedāvāto palīdzību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Bulgārijas Republika var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķirsies par to, vai pieņemt Bulgārijas Republikas piedāvāto palīdzību.

| (3) | Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Bulgārijas Republika var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā. |
| --- | --- |

(3)

Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Bulgārijas Republika var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā.

| (4) | Briseles Eiropadome 2002. gada 24. un 25. oktobrī ir vienojusies par to, kā īstenot Nicas Eiropadomes 2000. gada 7. līdz 9. decembrī pieņemtos noteikumus par to Eiropas NATO locekļu iesaistīšanos ES vadītajā krīzes pārvarēšanā, kuras nav ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

(4)

Briseles Eiropadome 2002. gada 24. un 25. oktobrī ir vienojusies par to, kā īstenot Nicas Eiropadomes 2000. gada 7. līdz 9. decembrī pieņemtos noteikumus par to Eiropas NATO locekļu iesaistīšanos ES vadītajā krīzes pārvarēšanā, kuras nav ES dalībvalstis.

| (5) | Nosacījumi Bulgārijas Republikas līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(5)

Nosacījumi Bulgārijas Republikas līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi.

| (6) | Tādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Bulgārijas Republika atsevišķi pieņem katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. |
| --- | --- |

(6)

Tādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju, kā arī nevajadzētu skart to, ka Bulgārijas Republika atsevišķi pieņem katru lēmumu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā.

| (7) | Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Bulgārijas Republikas līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, |
| --- | --- |

(7)

Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nevajadzētu skart iespējamos spēkā esošos nolīgumus, kas reglamentē Bulgārijas Republikas līdzdalību jau izvērstajā ES krīzes pārvarēšanas operācijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I IEDAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Lēmumi attiecībā uz līdzdalību

1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Bulgārijas Republiku piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Bulgārijas Republika ir nolēmusi piedalīties, Bulgārijas Republika sniedz informāciju par piedāvāto palīdzību Eiropas Savienībai.

2.   Ja Eiropas Savienība ir nolēmusi veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Bulgārijas Republika ziņos Eiropas Savienībai par jebkuru nodomu piedalīties operācijā un pēc tam sniegs informāciju par jebkuru piedāvāto palīdzību.

3.   Eiropas Savienība Bulgārijas Republikas palīdzību novērtē, apspriežoties ar Bulgārijas Republiku.

4.   Eiropas Savienība Bulgārijas Republikai cik ātri vien iespējams sniedz informāciju par iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu finansēšanā, lai palīdzētu Bulgārijas Republikai izstrādāt savu piedāvājumu.

5.   Eiropas Savienība Bulgārijas Republikai ar vēstuli ziņo par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Bulgārijas Republikas līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu.

2. pants

Sistēma

1.   Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem nepieciešamiem īstenošanas pasākumiem Bulgārijas Republika iesaistās tādas vienotās rīcības īstenošanā, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuras tādas vienotās rīcības vai lēmuma īstenošanā, kuru Eiropas Savienības Padome pieņem, lai pagarinātu ES krīzes pārvarēšanas operācijas termiņu.

2.   Bulgārijas Republikas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

3. pants

Personāla un bruņoto spēku statuss

1.   Tā personāla statusu, kuru Bulgārijas Republika norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Bulgārijas Republika nosūta uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums, kas attiecas uz bruņoto spēku/misijas statusu un ko noslēdz Eiropas Savienība un valsts/valstis, kurā/kurās operāciju veic, ja tāds nolīgums pastāv.

2.   Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts/-īm, kurā/-ās notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Bulgārijas Republika.

3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Bulgārijas Republikas jurisdikcijā.

4.   Bulgārijas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls vai kas attiecas uz tās personālu. Bulgārijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu un jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu pret jebkuru tās personāla pārstāvi.

5.   Bulgārijas Republika apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās arī Bulgārijas Republika, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.

6.   Eiropas Savienība uzņemas nodrošināt, ka dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām, kas ir saistītas ar jebkuru Bulgārijas Republikas turpmāku līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un darīt to līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā pievienots šādas deklarācijas paraugs.

4. pants

Klasificēta informācija

1.   Bulgārijas Republika veic visus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES klasificētas informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju vai ES misijas vadītājs attiecībā uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju.

2.   Ja ES un Bulgārijas Republika ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamajām drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.

II IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

5. pants

Personāls, ko norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju

1.   Bulgārijas Republika nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

—

vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā;

| — | operācijas plānam; |
| --- | --- |

—

operācijas plānam;

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

2.   Bulgārijas Republika laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā.

3.   Kompetentā Bulgārijas Republikas iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbam, uzrāda šādas uzziņas kopiju.

6. pants

Komandķēde

1.   Bulgārijas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.

2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš īsteno pavēles tiesības, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.

4.   Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas vadību.

5.   Bulgārijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem.

6.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.

7.   Bulgārijas Republika ieceļ Nacionālā Kontingenta Kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Bulgārijas Republiku, ja Bulgārijas Republika joprojām sniedz ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā tās izbeigšanas dienā.

7. pants

Finansiālie aspekti

1.   Bulgārijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-ās veic operāciju, Bulgārijas Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par misijas statusu, ja tāds ir, kā minēts nolīguma 3. panta 1. punktā.

8. pants

Iemaksa darbības budžetā

1.   Bulgārijas Republika piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.

2.   Bulgārijas Republikas iemaksa ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā ir zemākā no šādām divām summām:

| a) | tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Bulgārijas Republikas nacionālā kopienākuma (NKI) attiecībai pret visu to valstu nacionālo kopienākumu (NKI) kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai |
| --- | --- |

a)

tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Bulgārijas Republikas nacionālā kopienākuma (NKI) attiecībai pret visu to valstu nacionālo kopienākumu (NKI) kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai

| b) | tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Bulgārijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Bulgārijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta, Bulgārijas Republika nepiedalās Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas finansēšanā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

| a) | Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai, vai |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai darbībai, vai

| b) | tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

b)

tās trešās valsts, kas piedalās operācijā, NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

5.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Bulgārijas Republikas attiecīgie administratīvie dienesti noslēdz vienošanos saistībā ar Bulgārijas Republikas iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | iemaksas maksāšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

iemaksas maksāšanas kārtību;

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

III IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES MILITĀRAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

9. pants

Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās

1.   Bulgārijas Republika nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

2.   Bulgārijas Republikas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.

3.   Bulgārijas Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz savu līdzdalību operācijā.

10. pants

Komandķēde

1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.

3.   Bulgārijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.

4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Bulgārijas Republiku drīkst jebkurā laikā pieprasīt Bulgārijas Republikas palīdzības atsaukšanu.

5.   Bulgārijas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

11. pants

Finansiālie aspekti

1.   Neskarot 12. pantu, Bulgārijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, ko sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos tiesību instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1).

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-s veic operāciju, Bulgārijas Republika gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, ja tāds ir, kā minēts šā nolīguma 3. panta 1. punktā.

12. pants

Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā

1.   Bulgārijas Republika piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.

2.   Bulgārijas Republikas iemaksa kopējo izmaksu finansējumā ir zemākā no šādām divām summām:

| a) | kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Bulgārijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā; vai |
| --- | --- |

a)

kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Bulgārijas Republikas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā; vai

| b) | kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Bulgārijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Bulgārijas Republikas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Bulgārijas Republika nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaitu attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citādi, izmanto visu personāla locekļu, kurus nosūta Bulgārijas Republika, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta, Eiropas Savienība trešās valstis principā atbrīvo no iemaksām kopējo izmaksu finansējumā konkrētā ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, ja:

| a) | Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai, vai |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienība nolemj, ka trešā valsts, kas piedalās operācijā, nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai darbībai, vai

| b) | tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

b)

tās trešās valsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas piedalās operācijā, nepārsniedz jebkuras Eiropas Savienības dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju.

4.   Bulgārijas Republikas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

| a) | attiecīgo summu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo summu;

| b) | iemaksas maksāšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

iemaksas maksāšanas kārtību;

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

IV IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Nolīguma īstenošanas pasākumi

Neskarot 8. panta 5. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās un Bulgārijas Republikas attiecīgās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai.

14. pants

Noteikumu neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

15. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskajiem līdzekļiem.

16. pants

Spēkā stāšanās

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.

4.   Šo nolīgumu jebkāda no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.

Sastādīts Briselē, un Sofijā, 2005. gada 24. janvārí, angļu valodā, četros eksemplāros.

Eiropas Savienības vārdā

Image

Bulgārijas Republikas vārdā

Image

---

(1)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

1

PIELIKUMS

DEKLARĀCIJU TEKSTS

ES dalībvalstu deklarācija:

Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Bulgārijas Republika, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Bulgārijas Republiku to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies Bulgārijas Republikas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies Bulgārijas Republikas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Bulgārijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Bulgārijas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā. |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Bulgārijas Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Bulgārijas Republikas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

Bulgārijas Republikas deklarācija:

Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Bulgārijas Republika centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Bulgārijas Republikas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Bulgārijas Republikai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā. |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

---