# Eiropas Savienības L 104/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 104 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 23. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 104

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 23. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 625/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 626/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar kuru tiek apturēti sviesta iepirkumi dažās dalībvalstīs | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 627/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 206/2005, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus rūpnieciski audzētu lašu importam | 4 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 628/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar ko ievieš pagaidu antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 625/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 626/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar kuru tiek apturēti sviesta iepirkumi dažās dalībvalstīs

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 627/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 206/2005, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus rūpnieciski audzētu lašu importam

4

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 628/2005 (2005. gada 22. aprīlis), ar ko ievieš pagaidu antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam

5

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes lēmums (2005. gada 14. aprīlis), ar ko izbeidz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu | 33 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 26. februāris) par Apvienotās Karalistes pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 9. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 411) | 37 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 21. aprīlis) par drošības prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1209)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Eiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija |
| | * | Lēmums Nr. 200 (2004. gada 15. decembris) par Migrējošā darbaspēka sociālās drošības administratīvās komisijas Tehniskās komisijas datu apstrādes jomā darba metodēm un sastāvu (
  1
  ) | 42 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes lēmums (2005. gada 14. aprīlis), ar ko izbeidz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu

33

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 26. februāris) par Apvienotās Karalistes pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 9. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 411)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 411)

37

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 21. aprīlis) par drošības prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1209)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1209)

1

39

Eiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija

*

Lēmums Nr. 200 (2004. gada 15. decembris) par Migrējošā darbaspēka sociālās drošības administratīvās komisijas Tehniskās komisijas datu apstrādes jomā darba metodēm un sastāvu (
  1
  )

1

42

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Regulā (EK) Nr. 607/2005, ar kuru ceturto reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (OV L 100, 20.4.2005) | 46 |

Labojums

*

Labojums Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Regulā (EK) Nr. 607/2005, ar kuru ceturto reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (OV L 100, 20.4.2005)

ICTY

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 625/2005

(2005. gada 22. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 22. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 626/2005

(2005. gada 22. aprīlis),

ar kuru tiek apturēti sviesta iepirkumi dažās dalībvalstīs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2771/1999 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervences pasākumiem sviesta un krējuma tirgū (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2771/1999 2. pantā paredzēts, ka Komisija sāk vai pārtrauc kādā dalībvalstī iepirkumus, tiklīdz konstatēts, ka tirgus cena šajā dalībvalstī divu secīgu nedēļu laikā atkarībā no gadījuma vai nu nesasniedz līmeni 92 % no intervences cenas, vai arī ir vienāda ar to vai pārsniedz to. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2771/1999 2. pantā paredzēts, ka Komisija sāk vai pārtrauc kādā dalībvalstī iepirkumus, tiklīdz konstatēts, ka tirgus cena šajā dalībvalstī divu secīgu nedēļu laikā atkarībā no gadījuma vai nu nesasniedz līmeni 92 % no intervences cenas, vai arī ir vienāda ar to vai pārsniedz to.

| (2) | Pēdējais to dalībvalstu saraksts, kurās tiek apturēti intervences pasākumi, tika izveidots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 592/2005 (3). Šis saraksts ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunās tirgus cenas, ko Slovākijā un Apvienotajā paziņoja, piemērojot 8. pantu Regulā (EK) Nr. 2771/1999. Skaidrības labad ir jāaizstāj šis saraksts un jāatceļ Regula (EK) Nr. 592/2005, |
| --- | --- |

(2)

Pēdējais to dalībvalstu saraksts, kurās tiek apturēti intervences pasākumi, tika izveidots ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 592/2005 (3). Šis saraksts ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā jaunās tirgus cenas, ko Slovākijā un Apvienotajā paziņoja, piemērojot 8. pantu Regulā (EK) Nr. 2771/1999. Skaidrības labad ir jāaizstāj šis saraksts un jāatceļ Regula (EK) Nr. 592/2005,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Sviesta iepirkumi, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā, tiek apturēti Beļģijā, Dānijā, Kiprā, Ungārijā, Maltā, Grieķijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Austrijā, Slovēnijā, Somijā un Aprienotajā Kazalistē.

2. pants

Regula (EK) Nr. 592/2005 tiek atcelta.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 16.4.2005., 19. lpp.

3

---

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 627/2005

(2005. gada 22. aprīlis),

ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 206/2005, ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus rūpnieciski audzētu lašu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94 par kopējiem importa noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 518/94 (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm, un ar ko atceļ Regulas (EEK) Nr. 1765/82, Nr. 1766/82 un Nr. 3420/83 (2), un jo īpaši tās 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2004. gada 6. martā uzsāka drošības izmeklēšanu par rūpnieciski audzētu lašu importu Kopienā. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 206/2005 (3) Komisija 2005. gada 4. februārī noteica galīgos aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 6. martā uzsāka drošības izmeklēšanu par rūpnieciski audzētu lašu importu Kopienā. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 206/2005 (3) Komisija 2005. gada 4. februārī noteica galīgos aizsardzības pasākumus.

| (2) | Komisija 2004. gada 23. oktobrī uzsāka antidempinga izmeklēšanu par Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importu. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 628/2005 (4) Komisija 2005. gada 22. aprīlī pieņēma antidempinga pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada 23. oktobrī uzsāka antidempinga izmeklēšanu par Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importu. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 628/2005 (4) Komisija 2005. gada 22. aprīlī pieņēma antidempinga pagaidu pasākumus.

| (3) | Galīgos aizsardzības pasākumus attiecībā uz jebkuras izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importu noteica pēc izmeklēšanas, kas attiecas uz laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam. Saņemot pagaidu slēdzienu, ka laikā no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim imports no Norvēģijas turpināja palielināties un ka pastāv zaudējumus radošs dempings, Komisija pieņēma antidempinga pagaidu pasākumus Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importam. |
| --- | --- |

(3)

Galīgos aizsardzības pasākumus attiecībā uz jebkuras izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importu noteica pēc izmeklēšanas, kas attiecas uz laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam. Saņemot pagaidu slēdzienu, ka laikā no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim imports no Norvēģijas turpināja palielināties un ka pastāv zaudējumus radošs dempings, Komisija pieņēma antidempinga pagaidu pasākumus Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importam.

| (4) | Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu imports gadā, kas beidzas 2004. gada 30. septembrī, bija 60 % no Kopienas tirgus un apmēram 75 % no kopējā importa Kopienā. Regulā (EK) Nr. 206/2005 Komisija konstatē, ka nozīmīgajam importa pieaugumam ir postoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, ņemot vērā, ka vienlaikus kritās cenas. Antidempinga pagaidu pasākumi novērstu negodīgu cenu aspektu attiecībā uz Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importu. Gaidāms arī, ka šie pasākumi samazinās Norvēģijas izcelsmes importa daudzuma pieaugumu, kas ir lielākais importēšanas avots Kopienā. Tādēļ šīs konkrētās situācijas apstākļos uzskata, ka antidempinga pasākumi ir atbilstoši, lai novērstu zaudējumus, ko cieš Kopienas nozare, un līdz ar to aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi, tie tādējādi vienlaikus ar antidempinga pasākumu stāšanos spēkā jāatceļ, |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu imports gadā, kas beidzas 2004. gada 30. septembrī, bija 60 % no Kopienas tirgus un apmēram 75 % no kopējā importa Kopienā. Regulā (EK) Nr. 206/2005 Komisija konstatē, ka nozīmīgajam importa pieaugumam ir postoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, ņemot vērā, ka vienlaikus kritās cenas. Antidempinga pagaidu pasākumi novērstu negodīgu cenu aspektu attiecībā uz Norvēģijas izcelsmes rūpnieciski audzētu lašu importu. Gaidāms arī, ka šie pasākumi samazinās Norvēģijas izcelsmes importa daudzuma pieaugumu, kas ir lielākais importēšanas avots Kopienā. Tādēļ šīs konkrētās situācijas apstākļos uzskata, ka antidempinga pasākumi ir atbilstoši, lai novērstu zaudējumus, ko cieš Kopienas nozare, un līdz ar to aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi, tie tādējādi vienlaikus ar antidempinga pasākumu stāšanos spēkā jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

Vienīgais pants

Ar šo Regula (EK) Nr. 206/2005 ir atcelta.

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 27. aprīlī.

Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2200/2004 (OV L 374, 22.12.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003 (OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 33, 5.2.2005., 8. lpp.

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 5 lpp.

4

---

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 628/2005

(2005. gada 22. aprīlis),

ar ko ievieš pagaidu antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Atceltie pasākumi

| (1) | Saskaņā ar Padomes Regulu 3285/94 (2) un 519/94 (3) Komisija 2004. gada 6. martā uzsāka izmeklēšanu saistībā ar aizsardzības pasākumu noteikšanu saimniecībās audzētu lašu importam. 2005. gada 5. februārī Komisija ar Regulu (EK) Nr. 206/2005 (4) ieviesa galīgus aizsardzības pasākumus, kuri paredzēja tarifu kvotas, ko papildināja importa minimālās cenas noteikšana. Šie galīgie aizsardzības pasākumi ir spēkā no 2005. gada 6. februāra un tie ir pakāpeniski jāliberalizē to piemērošanas laikā. Komisija (2005. gada 23 aprīlis) ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 627/2005 (5) atcēla Komisijas Regulu (EK) Nr. 206/2005. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Regulu 3285/94 (2) un 519/94 (3) Komisija 2004. gada 6. martā uzsāka izmeklēšanu saistībā ar aizsardzības pasākumu noteikšanu saimniecībās audzētu lašu importam. 2005. gada 5. februārī Komisija ar Regulu (EK) Nr. 206/2005 (4) ieviesa galīgus aizsardzības pasākumus, kuri paredzēja tarifu kvotas, ko papildināja importa minimālās cenas noteikšana. Šie galīgie aizsardzības pasākumi ir spēkā no 2005. gada 6. februāra un tie ir pakāpeniski jāliberalizē to piemērošanas laikā. Komisija (2005. gada 23 aprīlis) ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 627/2005 (5) atcēla Komisijas Regulu (EK) Nr. 206/2005.

1.2.   Izmeklēšanas uzsākšana

| (2) | Vienlaikus ar aizsardzības izmeklēšanu 2004. gada 8. septembrī sūdzību par Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu importu iesniedza EU Salmon Producers Group (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs”), kas saražotā apjoma ziņā pārstāv lielāko daļu no Kopienas lašu audzētājiem. |
| --- | --- |

(2)

Vienlaikus ar aizsardzības izmeklēšanu 2004. gada 8. septembrī sūdzību par Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu importu iesniedza EU Salmon Producers Group (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs”), kas saražotā apjoma ziņā pārstāv lielāko daļu no Kopienas lašu audzētājiem.

| (3) | Sūdzība ietvēra pierādījumus par minētā produkta dempingu un saistībā ar to radīto būtisko zaudējumu, kas tika uzskatīts par pietiekami lielu, lai būtu pamats uzsākt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzība ietvēra pierādījumus par minētā produkta dempingu un saistībā ar to radīto būtisko zaudējumu, kas tika uzskatīts par pietiekami lielu, lai būtu pamats uzsākt izmeklēšanu.

| (4) | Izmeklēšana sākās 2004. gada 23. oktobrī, kad tika publicēts paziņojums par tā sākšanu (6). |
| --- | --- |

(4)

Izmeklēšana sākās 2004. gada 23. oktobrī, kad tika publicēts paziņojums par tā sākšanu (6).

1.3.   Izmeklēšanas posms

| (5) | Dempinga un zaudējuma izmeklēšana risinājās no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas posms” jeb “IP”). Lai ņemtu vērā tendences, kuras ir svarīgas zaudējuma novērtēšanā, Komisija analizēja datus, kas attiecas uz laiku no 2001. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. septembrim (“pārskata laika posms”). Posms, kurā tika iegūti dati par cenas pazemināšanu, pārdošanu par zemākām cenām un novērsts zaudējums, ir iepriekš minētais IP. |
| --- | --- |

(5)

Dempinga un zaudējuma izmeklēšana risinājās no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas posms” jeb “IP”). Lai ņemtu vērā tendences, kuras ir svarīgas zaudējuma novērtēšanā, Komisija analizēja datus, kas attiecas uz laiku no 2001. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 30. septembrim (“pārskata laika posms”). Posms, kurā tika iegūti dati par cenas pazemināšanu, pārdošanu par zemākām cenām un novērsts zaudējums, ir iepriekš minētais IP.

1.4.   Izmeklēšanā iesaistītās puses

| (6) | Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas uzsākšanu sūdzības iesniedzēju, Norvēģijas audzētājus, tirgotājus, importētājus, produkta piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī attiecīgās asociācijas un Norvēģijas pārstāvjus. Ieinteresētajām pusēm bija piedāvāta iespēja paziņot savu viedokli rakstveidā un pieprasīt noklausīšanās procesu termiņā, kas bija minēts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas uzsākšanu sūdzības iesniedzēju, Norvēģijas audzētājus, tirgotājus, importētājus, produkta piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir ieinteresēti, kā arī attiecīgās asociācijas un Norvēģijas pārstāvjus. Ieinteresētajām pusēm bija piedāvāta iespēja paziņot savu viedokli rakstveidā un pieprasīt noklausīšanās procesu termiņā, kas bija minēts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu.

| (7) | Komisija izmeklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu dempingu un saistībā ar to radušos zaudējumu un lai noteiktu Kopienas intereses. Šajā nolūkā Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām apzinātajām ieinteresētajām pusēm un visiem pārējiem eksportētājiem, kuri pieteicās attiecīgajos termiņos, kas minēti paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Saistībā ar šo faktu Komisiju sadarbojās un paziņoja savu viedokli šādām ieinteresētajām pusēm – 102 Norvēģijas eksportētājiem un tirgotājiem, 24 ražotājiem no Kopienas, vienai Kopienas ražotāju asociācijai, 15 importētājiem, produkta lietotājiem un pārstrādātājiem, četrām lietotāju asociācijām, vienai patērētāju asociācijai, diviem piegādātājiem. Pārbaudes veica turpmāk norādītajās uzņēmējsabiedrībās:






  a) | Ražotāji Kopienas valstīs:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Īrijā, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija izmeklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu dempingu un saistībā ar to radušos zaudējumu un lai noteiktu Kopienas intereses. Šajā nolūkā Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām apzinātajām ieinteresētajām pusēm un visiem pārējiem eksportētājiem, kuri pieteicās attiecīgajos termiņos, kas minēti paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. Saistībā ar šo faktu Komisiju sadarbojās un paziņoja savu viedokli šādām ieinteresētajām pusēm – 102 Norvēģijas eksportētājiem un tirgotājiem, 24 ražotājiem no Kopienas, vienai Kopienas ražotāju asociācijai, 15 importētājiem, produkta lietotājiem un pārstrādātājiem, četrām lietotāju asociācijām, vienai patērētāju asociācijai, diviem piegādātājiem. Pārbaudes veica turpmāk norādītajās uzņēmējsabiedrībās:

a)

Ražotāji Kopienas valstīs:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Īrijā,

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Apvienotajā Karalistē,

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotijā, Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotijā, Apvienotajā Karalistē,

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Apvienotajā Karalistē,

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Apvienotajā Karalistē,

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Apvienotajā Karalistē.

| b) | Eksportētāji:







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvēģijā, |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportētāji:

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvēģijā,

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvēģijā,

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvēģijā,

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvēģijā,

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvēģijā,

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvēģijā,

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvēģijā,

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N- 5804 Bergen, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N- 5804 Bergen, Norvēģijā,

| — | Seafarm Invest AS, Postboks 34, N-8764 Lovund, Norvēģijā, |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, Postboks 34, N-8764 Lovund, Norvēģijā,

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norvēģijā. |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norvēģijā.

| c) | Importētāji/pārstrādātāji/lietotāji:







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francijā, |
| --- | --- | --- |

c)

Importētāji/pārstrādātāji/lietotāji:

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francijā,

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Vācijā. |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Vācijā.

| (8) | Uz noklausīšanos tika uzaicinātas visas ieinteresētās puses, kuras bija to prasījušas un kurām bija īpaši iemesli, lai tās noklausītos. |
| --- | --- |

(8)

Uz noklausīšanos tika uzaicinātas visas ieinteresētās puses, kuras bija to prasījušas un kurām bija īpaši iemesli, lai tās noklausītos.

| (9) | Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija norādīja, ka, ievērojot attiecīgā produkta eksportētāju lielo skaitu, kāds ir Norvēģijā, un lielo šā produkta ražotāju skaitu, kāds ir Kopienā, izmeklēšanā bija paredzēts piemērot izlases veida pārbaudi. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija norādīja, ka, ievērojot attiecīgā produkta eksportētāju lielo skaitu, kāds ir Norvēģijā, un lielo šā produkta ražotāju skaitu, kāds ir Kopienā, izmeklēšanā bija paredzēts piemērot izlases veida pārbaudi.

2.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGS PRODUKTS

2.1.   Attiecīgais produkts

| (10) | Attiecīgais produkts ir saimniecībās audzēti laši (kas nav savvaļas laši), arī ar atdalītu fileju, svaigi, dzesināti vai saldēti. Definīcijā nav ietverti citi līdzīgi saimniecībās audzēti produkti – lielā (jūras) forele, biomasa (dzīvi laši), kā arī savvaļas lasis un tālāk apstrādāti produktu veidi, piemēram, kūpināts lasis. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais produkts ir saimniecībās audzēti laši (kas nav savvaļas laši), arī ar atdalītu fileju, svaigi, dzesināti vai saldēti. Definīcijā nav ietverti citi līdzīgi saimniecībās audzēti produkti – lielā (jūras) forele, biomasa (dzīvi laši), kā arī savvaļas lasis un tālāk apstrādāti produktu veidi, piemēram, kūpināts lasis.

| (11) | Pašreiz produkts ir klasificējams saskaņā ar KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13, kas atbilst produkta dažādam noformējumam (svaiga vai dzesēta zivs, svaigas vai dzesētas filejas, saldēta zivs un saldētas filejas). Pamatojoties uz produkta fiziskajām īpašībām, tā ražošanas procesu un aizvietojamību no patērētāja viedokļa, tika konstatēts, ka visi saimniecībās audzēti laši ir viens un tas pats produkts. Dažādie noformējumi ir izmantojami vienam un tam pašam galīgajam lietojumam un savstarpēji ir viegli aizvietojami. Tādēļ uzsāktās izmeklēšanas izpratnē tie visi ir uzskatāmi par vienu produktu. |
| --- | --- |

(11)

Pašreiz produkts ir klasificējams saskaņā ar KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13, kas atbilst produkta dažādam noformējumam (svaiga vai dzesēta zivs, svaigas vai dzesētas filejas, saldēta zivs un saldētas filejas). Pamatojoties uz produkta fiziskajām īpašībām, tā ražošanas procesu un aizvietojamību no patērētāja viedokļa, tika konstatēts, ka visi saimniecībās audzēti laši ir viens un tas pats produkts. Dažādie noformējumi ir izmantojami vienam un tam pašam galīgajam lietojumam un savstarpēji ir viegli aizvietojami. Tādēļ uzsāktās izmeklēšanas izpratnē tie visi ir uzskatāmi par vienu produktu.

2.2.   Līdzīgs produkts

| (12) | Izmeklēšana norādīja uz to, ka saimniecībās audzēti laši, ko šī Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas teritorijā, kā arī saimniecībās audzēti laši, ko ražo un pārdod Norvēģijas vietējā tirgū, un saimniecībās audzēti laši, kas ievesti Kopienā no Norvēģijas, ir līdzīgi un tos izmanto vienādi. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšana norādīja uz to, ka saimniecībās audzēti laši, ko šī Kopienas ražošanas nozare ražo un pārdod Kopienas teritorijā, kā arī saimniecībās audzēti laši, ko ražo un pārdod Norvēģijas vietējā tirgū, un saimniecībās audzēti laši, kas ievesti Kopienā no Norvēģijas, ir līdzīgi un tos izmanto vienādi.

| (13) | Lai nonāktu pie šī konstatējuma, jo īpaši ir ņemti vērā šādi atzinumi:






  — | attiecīgais produkts un Kopienā sastopamais produkts tarifa izpratnē atbilst līdzvērtīgai starptautiskai klasifikācijai. Turklāt šiem produktiem ir vienādas vai līdzvērtīgas fiziskās īpašības, piemēram, garša, lielums, forma un struktūra, |
| --- | --- | --- |

(13)

Lai nonāktu pie šī konstatējuma, jo īpaši ir ņemti vērā šādi atzinumi:

—

attiecīgais produkts un Kopienā sastopamais produkts tarifa izpratnē atbilst līdzvērtīgai starptautiskai klasifikācijai. Turklāt šiem produktiem ir vienādas vai līdzvērtīgas fiziskās īpašības, piemēram, garša, lielums, forma un struktūra,

| — | attiecīgais produkts un Kopienā sastopamais produkts tiek pārdots, izmantojot līdzvērtīgus vai identiskus tirdzniecības kanālus, pircējiem ir viegli pieejama informācija par cenu, attiecīgais produkts un Kopienā ražotais produkts savstarpēji konkurē galvenokārt cenas dēļ, |
| --- | --- |

—

attiecīgais produkts un Kopienā sastopamais produkts tiek pārdots, izmantojot līdzvērtīgus vai identiskus tirdzniecības kanālus, pircējiem ir viegli pieejama informācija par cenu, attiecīgais produkts un Kopienā ražotais produkts savstarpēji konkurē galvenokārt cenas dēļ,

| — | gan attiecīgajam, gan Kopienā sastopamajam produktam ir vienāds vai līdzīgs galīgais lietojums, tādēļ šie produkti ir alternatīvi jeb savstarpēji aizvietojami un var viens otru viegli aizvietot. |
| --- | --- |

—

gan attiecīgajam, gan Kopienā sastopamajam produktam ir vienāds vai līdzīgs galīgais lietojums, tādēļ šie produkti ir alternatīvi jeb savstarpēji aizvietojami un var viens otru viegli aizvietot.

| (14) | Tādēļ provizoriski tika secināts, ka attiecīgajam produktam un saimniecībās audzētiem un Norvēģijas vietējā tirgū pārdotiem lašiem, kā arī šajā Kopienas ražošanas nozarē audzētiem un Kopienā pārdotiem lašiem ir vienas un tās pašas galvenās fiziskās īpašības un lietojums, tādēļ pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ provizoriski tika secināts, ka attiecīgajam produktam un saimniecībās audzētiem un Norvēģijas vietējā tirgū pārdotiem lašiem, kā arī šajā Kopienas ražošanas nozarē audzētiem un Kopienā pārdotiem lašiem ir vienas un tās pašas galvenās fiziskās īpašības un lietojums, tādēļ pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem.

3.   DEMPINGS

3.1.   Vispārīgas piezīmes

| (15) | Lai gan lielākā daļa Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu ražotāji pārdod attiecīgo produktu Kopienā, izmantojot tirgotāju pakalpojumus, dempingu varēja novērtēt ražotāju līmenī. Protams, izsekojot izmaiņām Norvēģijas lašu nozares struktūrā, tika konstatēts, ka lielākā daļa Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu ražotāju attiecīgo produktu realizē tieši ES vai norāda, ka pārdošana notiek, izmantojot nesaistītu tirgotāju pakalpojumus un paredzot produkta realizēšanu ES tirgū. Tādēļ bija iespējams noteikt ražotāja līmenī gan normālo vērtību, gan eksporta cenu. |
| --- | --- |

(15)

Lai gan lielākā daļa Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu ražotāji pārdod attiecīgo produktu Kopienā, izmantojot tirgotāju pakalpojumus, dempingu varēja novērtēt ražotāju līmenī. Protams, izsekojot izmaiņām Norvēģijas lašu nozares struktūrā, tika konstatēts, ka lielākā daļa Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu ražotāju attiecīgo produktu realizē tieši ES vai norāda, ka pārdošana notiek, izmantojot nesaistītu tirgotāju pakalpojumus un paredzot produkta realizēšanu ES tirgū. Tādēļ bija iespējams noteikt ražotāja līmenī gan normālo vērtību, gan eksporta cenu.

3.2.   Paraugu atlase

| (16) | Paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 5.1. iedaļas a) punktā ir norādīts, ka Komisija var lemt par paraugu atlases metodes izmantošanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Atbildot uz pieprasījumu saskaņā ar paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 5.1. iedaļas a) punkta i) apakšpunktu, 102 uzņēmējsabiedrības noteiktajā termiņā ir iesniegušas pieprasīto informāciju. No tām 38 ir saimniecībās audzētu lašu ražotāji, kuri arī eksportē attiecīgo produktu uz ES (“ražotāji eksportētāji”). Pārdošana notiek tiešā veidā vai izmantojot nesaistītu tirgotāju pakalpojumus. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 5.1. iedaļas a) punktā ir norādīts, ka Komisija var lemt par paraugu atlases metodes izmantošanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Atbildot uz pieprasījumu saskaņā ar paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 5.1. iedaļas a) punkta i) apakšpunktu, 102 uzņēmējsabiedrības noteiktajā termiņā ir iesniegušas pieprasīto informāciju. No tām 38 ir saimniecībās audzētu lašu ražotāji, kuri arī eksportē attiecīgo produktu uz ES (“ražotāji eksportētāji”). Pārdošana notiek tiešā veidā vai izmantojot nesaistītu tirgotāju pakalpojumus.

| (17) | Ievērojot, ka lieta skar ļoti daudzas uzņēmējsabiedrības, tika nolemts izmantot paraugu atlases metodes noteikumus, un šim nolūkam, apspriežoties ar Norvēģijas iestādēm, tika izvēlētas uzņēmējsabiedrības, kuras uz ES eksportē lielākos apjomus. Dažus jautājumus ar Norvēģijas iestādēm nebija iespējams atrisināt, jo īpaši par to, ka paraugos nav iekļaujami daži eksportētāji, kuri uz ES attiecīgo produktu eksportē relatīvi mazos apjomos. Norvēģijas iestāžu pieprasījuma ievērošana nozīmētu to, ka netiek ņemts vērā paraugu atlases princips, t. i., pārbaudē ietvert tik daudz uzņēmējsabiedrības, cik attiecīgi atvēlētajā laikā ir iespējams veikt izmeklēšanu uzņēmējsabiedrībās ar lielākiem reprezentatīviem eksporta apjomiem. Tādēļ šīs prasības nebija iespējams ievērot. Atlases paraugos ir ietverti desmit lielākie Norvēģijas ražotāji eksportētāji, kas pārstāv gandrīz 80 % no visu ražotāju eksportētāju kopējā ES paredzētā eksporta apjoma. |
| --- | --- |

(17)

Ievērojot, ka lieta skar ļoti daudzas uzņēmējsabiedrības, tika nolemts izmantot paraugu atlases metodes noteikumus, un šim nolūkam, apspriežoties ar Norvēģijas iestādēm, tika izvēlētas uzņēmējsabiedrības, kuras uz ES eksportē lielākos apjomus. Dažus jautājumus ar Norvēģijas iestādēm nebija iespējams atrisināt, jo īpaši par to, ka paraugos nav iekļaujami daži eksportētāji, kuri uz ES attiecīgo produktu eksportē relatīvi mazos apjomos. Norvēģijas iestāžu pieprasījuma ievērošana nozīmētu to, ka netiek ņemts vērā paraugu atlases princips, t. i., pārbaudē ietvert tik daudz uzņēmējsabiedrības, cik attiecīgi atvēlētajā laikā ir iespējams veikt izmeklēšanu uzņēmējsabiedrībās ar lielākiem reprezentatīviem eksporta apjomiem. Tādēļ šīs prasības nebija iespējams ievērot. Atlases paraugos ir ietverti desmit lielākie Norvēģijas ražotāji eksportētāji, kas pārstāv gandrīz 80 % no visu ražotāju eksportētāju kopējā ES paredzētā eksporta apjoma.

| (18) | Pēc pārbaudes izrādījās, ka, pamatojoties uz iesniegto informāciju, par divām paraugu atlasē ietvertajām uzņēmējsabiedrībām nebija iespējams secināt, ka saimniecībās audzēti laši ir pārdoti nesaistītām pusēm par cenām saskaņā ar tirgus apstākļiem. Šādos apstākļos provizoriski tiek secināts, ka, kamēr šīs uzņēmējsabiedrības nav sniegušas pietiekami daudz informācijas, tām nevajadzētu noteikt individuālu dempinga starpību, bet gan vajadzētu tām piešķirt to uzņēmējsabiedrību vidējo svērto dempinga starpību, no kuras varētu atvasināt individuālo dempinga starpību. Tomēr jānorāda uz to, ka Komisija turpinās pārbaudīt šo jautājumu izmeklēšanas galīgajā posmā un ka tā var atgriezties pie pieejamo faktu izmantošanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ja attiecīgās uzņēmējsabiedrības nesniegs vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Pēc pārbaudes izrādījās, ka, pamatojoties uz iesniegto informāciju, par divām paraugu atlasē ietvertajām uzņēmējsabiedrībām nebija iespējams secināt, ka saimniecībās audzēti laši ir pārdoti nesaistītām pusēm par cenām saskaņā ar tirgus apstākļiem. Šādos apstākļos provizoriski tiek secināts, ka, kamēr šīs uzņēmējsabiedrības nav sniegušas pietiekami daudz informācijas, tām nevajadzētu noteikt individuālu dempinga starpību, bet gan vajadzētu tām piešķirt to uzņēmējsabiedrību vidējo svērto dempinga starpību, no kuras varētu atvasināt individuālo dempinga starpību. Tomēr jānorāda uz to, ka Komisija turpinās pārbaudīt šo jautājumu izmeklēšanas galīgajā posmā un ka tā var atgriezties pie pieejamo faktu izmantošanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ja attiecīgās uzņēmējsabiedrības nesniegs vajadzīgo informāciju.

3.3.   Normālā vērtība

| (19) | Lai noteiktu produkta normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru paraugu atlasē ietverto ražotāju noteica, vai tā kopējais vietējā tirgū pārdotais saimniecībās audzētu lašu apjoms ir reprezentatīvs, salīdzinot ar uzņēmējsabiedrības kopējo eksporta apjomu uz Kopienas valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja vietējā tirgū pārdotais kopapjoms ir bijis vismaz 5 % no kopējā uz Kopienas valstīm eksportētā apjoma. |
| --- | --- |

(19)

Lai noteiktu produkta normālo vērtību, Komisija vispirms attiecībā uz katru paraugu atlasē ietverto ražotāju noteica, vai tā kopējais vietējā tirgū pārdotais saimniecībās audzētu lašu apjoms ir reprezentatīvs, salīdzinot ar uzņēmējsabiedrības kopējo eksporta apjomu uz Kopienas valstīm. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja vietējā tirgū pārdotais kopapjoms ir bijis vismaz 5 % no kopējā uz Kopienas valstīm eksportētā apjoma.

| (20) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā pārdotie apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, Komisija turpmāk noteica, kāda veida vietējā tirgū pārdotie saimniecībās audzēti laši ir identiski vai tieši pielīdzināmi tiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienas valstīm. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā pārdotie apjomi vietējā tirgū ir reprezentatīvi, Komisija turpmāk noteica, kāda veida vietējā tirgū pārdotie saimniecībās audzēti laši ir identiski vai tieši pielīdzināmi tiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienas valstīm.

| (21) | Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai to vietējā tirgū pārdotie apjomi ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Vietējā tirgū pārdotie konkrētu produktu veida apjomi tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja IP laika posmā vietējā tirgū pārdotais šī produkta veida kopapjoms ir vismaz 5 % vai vairāk procentu no tāda salīdzināmā produkta veida pārdošanas kopapjoma, kas eksportēts uz Kopienas valstīm. |
| --- | --- |

(21)

Par katru no šiem veidiem tika noteikts, vai to vietējā tirgū pārdotie apjomi ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Vietējā tirgū pārdotie konkrētu produktu veida apjomi tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja IP laika posmā vietējā tirgū pārdotais šī produkta veida kopapjoms ir vismaz 5 % vai vairāk procentu no tāda salīdzināmā produkta veida pārdošanas kopapjoma, kas eksportēts uz Kopienas valstīm.

| (22) | Tika arī pārbaudīts, vai katra attiecīgā produkta veida, kas pārdots vietējā tirgū, reprezentatīvos apjomus var uzskatīt par pārdotiem parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, šim nolūkam nosakot, kāda daļa no kopējiem attiecīgi pārdotajiem produktiem ir bijuši rentabli, kad šāda veida produkts ir pārdots neatkarīgiem klientiem. |
| --- | --- |

(22)

Tika arī pārbaudīts, vai katra attiecīgā produkta veida, kas pārdots vietējā tirgū, reprezentatīvos apjomus var uzskatīt par pārdotiem parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, šim nolūkam nosakot, kāda daļa no kopējiem attiecīgi pārdotajiem produktiem ir bijuši rentabli, kad šāda veida produkts ir pārdots neatkarīgiem klientiem.

| (23) | Gadījumos, kad kāda saimniecībās audzētu lašu veida pārdošanas apjoms par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, ir bijis lielāks par 80 % no šī lašu veida pārdošanas kopapjoma, un ja šī lašu veida vidējā svērtā cena ir bijusi vienāda ar ražošanas izmaksām vai tās pārsniegusi, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar faktisko cenu vietējā tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ievērojot šī veida visu pārdoto lašu cenas vietējā tirgū IP laika posmā neatkarīgi no tā, vai šādas pārdošanas bija rentablas vai nebija. |
| --- | --- |

(23)

Gadījumos, kad kāda saimniecībās audzētu lašu veida pārdošanas apjoms par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, ir bijis lielāks par 80 % no šī lašu veida pārdošanas kopapjoma, un ja šī lašu veida vidējā svērtā cena ir bijusi vienāda ar ražošanas izmaksām vai tās pārsniegusi, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar faktisko cenu vietējā tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ievērojot šī veida visu pārdoto lašu cenas vietējā tirgū IP laika posmā neatkarīgi no tā, vai šādas pārdošanas bija rentablas vai nebija.

| (24) | Ja kāda saimniecībās audzētu lašu veida rentablo pārdošanas gadījumu apjoms ir bijis vismaz 80 % no šī lašu veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šī lašu veida vidējā svērtā cena ir bijusi zemāka par ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar faktisko cenu vietējā tirgū, kuru savukārt aprēķināja kā vidējo svērto vienīgi no šī lašu veida rentablajiem pārdošanas gadījumiem, ja vien šādas pārdošanas apjoms bija 10 % vai vairāk no šī veida lašu pārdotā kopapjoma. |
| --- | --- |

(24)

Ja kāda saimniecībās audzētu lašu veida rentablo pārdošanas gadījumu apjoms ir bijis vismaz 80 % no šī lašu veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šī lašu veida vidējā svērtā cena ir bijusi zemāka par ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar faktisko cenu vietējā tirgū, kuru savukārt aprēķināja kā vidējo svērto vienīgi no šī lašu veida rentablajiem pārdošanas gadījumiem, ja vien šādas pārdošanas apjoms bija 10 % vai vairāk no šī veida lašu pārdotā kopapjoma.

| (25) | Visbeidzot, ja rentablās pārdošanas apjoms, pārdodot jebkura veida saimniecībās audzētus lašus, ir bijis mazāks par 10 % no šī veida lašu pārdošanas kopapjoma, tika uzskatīts, ka par vietējā tirgus cenu šī konkrētā veida laši ir pārdoti nepietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu atbilstošu pamatojumu tam, lai noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(25)

Visbeidzot, ja rentablās pārdošanas apjoms, pārdodot jebkura veida saimniecībās audzētus lašus, ir bijis mazāks par 10 % no šī veida lašu pārdošanas kopapjoma, tika uzskatīts, ka par vietējā tirgus cenu šī konkrētā veida laši ir pārdoti nepietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu atbilstošu pamatojumu tam, lai noteiktu normālo vērtību.

| (26) | Kad nevarēja izmantot konkrēta tā lašu veida vietējā tirgus cenas, ko pārdod ražotājs eksportētājs, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu tika izmantota aprēķinātā normālā vērtība. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punkta prasībām normālā vērtība tika aprēķināta, pieskaitot eksportēto lašu veida izmaksas katra eksportētāja ražošanas izmaksu apmēram – vajadzības gadījumā šo apmēru koriģējot – samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu (“PVA”) un samērīgu peļņas normu. Lai to panāktu, Komisija pārbaudīja, vai datus par radītajām PVA izmaksām un realizēto peļņu vietējā tirgū katram attiecīgajam ražotājam eksportētājam var uzskatīt par ticamiem. |
| --- | --- |

(26)

Kad nevarēja izmantot konkrēta tā lašu veida vietējā tirgus cenas, ko pārdod ražotājs eksportētājs, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu tika izmantota aprēķinātā normālā vērtība. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punkta prasībām normālā vērtība tika aprēķināta, pieskaitot eksportēto lašu veida izmaksas katra eksportētāja ražošanas izmaksu apmēram – vajadzības gadījumā šo apmēru koriģējot – samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu summu (“PVA”) un samērīgu peļņas normu. Lai to panāktu, Komisija pārbaudīja, vai datus par radītajām PVA izmaksām un realizēto peļņu vietējā tirgū katram attiecīgajam ražotājam eksportētājam var uzskatīt par ticamiem.

| (27) | Faktiskā vietējā tirgū iegūtā peļņas norma tika uzskatīta par ticamu, kad attiecīgās uzņēmējsabiedrības pārdošanas kopapjomu vietējā tirgū varēja uzskatīt par reprezentatīvu, salīdzinot ar apjomiem, kas eksportēti uz Kopienas valstīm. Attiecībā uz uzņēmējsabiedrībām, kuru kopējie pārdošanas apjomi bija vispārīgi reprezentatīvi, peļņas normu noteica, pamatojoties uz vietējā tirgū pārdotajiem to lašu veidu apjomiem, kas pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šim nolūkam tika izmatota metodika, kas izklāstīta 22. līdz 25. apsvērumā. |
| --- | --- |

(27)

Faktiskā vietējā tirgū iegūtā peļņas norma tika uzskatīta par ticamu, kad attiecīgās uzņēmējsabiedrības pārdošanas kopapjomu vietējā tirgū varēja uzskatīt par reprezentatīvu, salīdzinot ar apjomiem, kas eksportēti uz Kopienas valstīm. Attiecībā uz uzņēmējsabiedrībām, kuru kopējie pārdošanas apjomi bija vispārīgi reprezentatīvi, peļņas normu noteica, pamatojoties uz vietējā tirgū pārdotajiem to lašu veidu apjomiem, kas pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šim nolūkam tika izmatota metodika, kas izklāstīta 22. līdz 25. apsvērumā.

| (28) | Ja tika konstatēta neatbilstība šiem kritērijiem, turpmāk Komisija apsvēra iespēju par citu uzņēmējsabiedrību vidējās svērtās peļņas normas izmantošanu, ja šīs uzņēmējsabiedrības reprezentēja pārdošanas apjomus parastā tirdzniecības apritē Norvēģijas tirgū, vai arī par faktisko apjomu piemērošanu saistībā ar ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, kad attiecīgajā vietējā tirgū tiek pārdoti attiecīgās uzņēmējsabiedrības tādas pašas vispārīgas kategorijas produkti. Visbeidzot, ja nevienu no šīm metodēm nevarēja izmantot, tika noteikta peļņas norma vietējā tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(28)

Ja tika konstatēta neatbilstība šiem kritērijiem, turpmāk Komisija apsvēra iespēju par citu uzņēmējsabiedrību vidējās svērtās peļņas normas izmantošanu, ja šīs uzņēmējsabiedrības reprezentēja pārdošanas apjomus parastā tirdzniecības apritē Norvēģijas tirgū, vai arī par faktisko apjomu piemērošanu saistībā ar ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, kad attiecīgajā vietējā tirgū tiek pārdoti attiecīgās uzņēmējsabiedrības tādas pašas vispārīgas kategorijas produkti. Visbeidzot, ja nevienu no šīm metodēm nevarēja izmantot, tika noteikta peļņas norma vietējā tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.

| (29) | Piecām uzņēmējsabiedrībām bija vispārējs reprezentatīvs pārdošanas apjoms, taču tika konstatēts, ka tikai uz vienu uzņēmējsabiedrību attiecas daži attiecīgā produkta veidi, turklāt uzņēmējsabiedrība šos produktus arī eksportēja un pārdeva vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz pārējiem saimniecībās audzētu lašu veidiem, ko eksportēja šīs uzņēmējsabiedrības, normālo vērtību vajadzēja aprēķināt, izmantojot metodiku, kas paskaidrota 26. apsvērumā. Tika konstatēts, ka trīs uzņēmējsabiedrības nav atklājušas saimniecībās audzētu lašu vispārīgo pārdošanas apjomu vietējā tirgū. Tādēļ šo uzņēmējsabiedrību produkta normālo vērtību visiem attiecīgā produkta veidiem vajadzēja aprēķināt, izmantojot 26. apsvērumā paskaidroto metodiku. |
| --- | --- |

(29)

Piecām uzņēmējsabiedrībām bija vispārējs reprezentatīvs pārdošanas apjoms, taču tika konstatēts, ka tikai uz vienu uzņēmējsabiedrību attiecas daži attiecīgā produkta veidi, turklāt uzņēmējsabiedrība šos produktus arī eksportēja un pārdeva vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz pārējiem saimniecībās audzētu lašu veidiem, ko eksportēja šīs uzņēmējsabiedrības, normālo vērtību vajadzēja aprēķināt, izmantojot metodiku, kas paskaidrota 26. apsvērumā. Tika konstatēts, ka trīs uzņēmējsabiedrības nav atklājušas saimniecībās audzētu lašu vispārīgo pārdošanas apjomu vietējā tirgū. Tādēļ šo uzņēmējsabiedrību produkta normālo vērtību visiem attiecīgā produkta veidiem vajadzēja aprēķināt, izmantojot 26. apsvērumā paskaidroto metodiku.

| (30) | Kā norādīts 29. apsvērumā, attiecībā uz vietējā tirgū iegūto peļņas normu tika konstatēts, ka tikai viens ražotājs eksportētājs nodarbojās ar saimniecībās audzētu lašu pārdošanu vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Tā kā šādus datus nevarēja uzskatīt par pietiekami reprezentatīviem, provizoriski tika pieņemts, ka tiek iegūta 8 % peļņa no apgrozījuma vietējā tirgū, kas atbilst 28. apsvērumā izklāstītajai metodikai. Tāda peļņas norma ir uzskatāma par minimālo līmeni, kas būtu sasniedzams dzīvotspējīgā nozarē. Turklāt ir jānorāda uz to, ka izmantotā vietējā tirgū gūtā peļņa atbilda tās uzņēmējsabiedrības līmenim, kas pārdeva produktu vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Iespējams, ka šāda peļņas norma arī ir absolūtais minimālais līmenis, ievērojot lielos laika un resursu ieguldījumus, kas nepieciešami lašu audzēšanai saimniecībās, jo no zivju mazuļu stadijas līdz realizējama produkta iegūšanai paiet trīs gadi. Komisija arī turpmāk apsvērs jautājumu par vietējā tirgū gūto peļņu, ievērojot lielo ieguldījumu apgrūtinājumu, kā arī pašreizējos banku pelņas procentus Norvēģijā, tādejādi galīgajā posmā Komisija var savu lēmumu pārskatīt. |
| --- | --- |

(30)

Kā norādīts 29. apsvērumā, attiecībā uz vietējā tirgū iegūto peļņas normu tika konstatēts, ka tikai viens ražotājs eksportētājs nodarbojās ar saimniecībās audzētu lašu pārdošanu vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Tā kā šādus datus nevarēja uzskatīt par pietiekami reprezentatīviem, provizoriski tika pieņemts, ka tiek iegūta 8 % peļņa no apgrozījuma vietējā tirgū, kas atbilst 28. apsvērumā izklāstītajai metodikai. Tāda peļņas norma ir uzskatāma par minimālo līmeni, kas būtu sasniedzams dzīvotspējīgā nozarē. Turklāt ir jānorāda uz to, ka izmantotā vietējā tirgū gūtā peļņa atbilda tās uzņēmējsabiedrības līmenim, kas pārdeva produktu vietējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Iespējams, ka šāda peļņas norma arī ir absolūtais minimālais līmenis, ievērojot lielos laika un resursu ieguldījumus, kas nepieciešami lašu audzēšanai saimniecībās, jo no zivju mazuļu stadijas līdz realizējama produkta iegūšanai paiet trīs gadi. Komisija arī turpmāk apsvērs jautājumu par vietējā tirgū gūto peļņu, ievērojot lielo ieguldījumu apgrūtinājumu, kā arī pašreizējos banku pelņas procentus Norvēģijā, tādejādi galīgajā posmā Komisija var savu lēmumu pārskatīt.

| (31) | Lai noteiktu samērīgu PVA izmaksu summu, Komisija uzskatīja, ka šajā posmā provizoriski varētu izmantot uzņēmējsabiedrību īpašo informāciju, ko ir iesnieguši ražotāji eksportēji. Tomēr jānorāda uz to, ka vēl jānoskaidro un turpmāk jāpārbauda vairāki jautājumi, no kuriem ir atkarīga šīs metodes pielietojamība. Komisija šo jautājumu turpinās pārbaudīt un iespējams nolems par savas pieejas pārskatīšanu galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(31)

Lai noteiktu samērīgu PVA izmaksu summu, Komisija uzskatīja, ka šajā posmā provizoriski varētu izmantot uzņēmējsabiedrību īpašo informāciju, ko ir iesnieguši ražotāji eksportēji. Tomēr jānorāda uz to, ka vēl jānoskaidro un turpmāk jāpārbauda vairāki jautājumi, no kuriem ir atkarīga šīs metodes pielietojamība. Komisija šo jautājumu turpinās pārbaudīt un iespējams nolems par savas pieejas pārskatīšanu galīgajā posmā.

3.4.   Eksporta cena

| (32) | Visos gadījumos, kad attiecīgais produkts ir eksportēts uz Kopienu, pārdodot to neatkarīgiem klientiem, eksporta cena ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(32)

Visos gadījumos, kad attiecīgais produkts ir eksportēts uz Kopienu, pārdodot to neatkarīgiem klientiem, eksporta cena ir noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.

| (33) | Kad pārdošana tika veikta, piedaloties saistītajam Kopienas importētājam, eksporta cena tika aprēķināta, pamatojoties uz importētāja noteikto otrreizējās pārdošanas cenu, ko maksā neatkarīgi klienti. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās saistītajai uzņēmējsabiedrībai posmā starp importu un otrreizējo pārdošanu, iekļaujot PVA izmaksu summu, kā arī pieņemamu 5 % peļņas normu par apgrozījumu, kas atbilst pamatregulas 2. panta 9. punktam. |
| --- | --- |

(33)

Kad pārdošana tika veikta, piedaloties saistītajam Kopienas importētājam, eksporta cena tika aprēķināta, pamatojoties uz importētāja noteikto otrreizējās pārdošanas cenu, ko maksā neatkarīgi klienti. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās saistītajai uzņēmējsabiedrībai posmā starp importu un otrreizējo pārdošanu, iekļaujot PVA izmaksu summu, kā arī pieņemamu 5 % peļņas normu par apgrozījumu, kas atbilst pamatregulas 2. panta 9. punktam.

| (34) | Ja pārdošana eksportam notika, piedaloties saistītam tirgotājam Norvēģijā, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz otrreizējās pārdošanas cenu, ko maksāja pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā. |
| --- | --- |

(34)

Ja pārdošana eksportam notika, piedaloties saistītam tirgotājam Norvēģijā, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz otrreizējās pārdošanas cenu, ko maksāja pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā.

3.5.   Cenu salīdzinājums

| (35) | Normālā vērtības un eksporta cenu salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz ražotāja noteiktām cenām. Lai nodrošinātu taisnīgas normālā vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, izdara pienācīgus atskaitījumus korekciju veidā par atšķirību faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Visos gadījumos tika veiktas atbilstošas korekcijas attiecībā uz transportu un apdrošināšanu, kredītu, komisiju, maksājumiem par banku pakalpojumiem, iepakošanu, muitas nodokli un atlaidēm, ja šīs summas bija samērīgas, precīzi norādītas un pamatojās uz pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas tika izdarītas arī tad, ja pārdošana eksportam notika ar saistītas Norvēģijas uzņēmējsabiedrības palīdzību, kā norādīts pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(35)

Normālā vērtības un eksporta cenu salīdzinājums tika veikts, pamatojoties uz ražotāja noteiktām cenām. Lai nodrošinātu taisnīgas normālā vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, izdara pienācīgus atskaitījumus korekciju veidā par atšķirību faktoros, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Visos gadījumos tika veiktas atbilstošas korekcijas attiecībā uz transportu un apdrošināšanu, kredītu, komisiju, maksājumiem par banku pakalpojumiem, iepakošanu, muitas nodokli un atlaidēm, ja šīs summas bija samērīgas, precīzi norādītas un pamatojās uz pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas tika izdarītas arī tad, ja pārdošana eksportam notika ar saistītas Norvēģijas uzņēmējsabiedrības palīdzību, kā norādīts pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktā.

3.6.   Dempinga starpība

3.6.1.   Pārbaudei atlasītās uzņēmējsabiedrības

| (36) | Astoņiem no paraugos ietvertajiem ražotājiem eksportētājiem bija iespējams aprēķināt individuālo dempinga starpību. Attiecībā uz šādām uzņēmējsabiedrībām vidējā svērtā apjoma normālā vērtība katram attiecīgā veida produktam, kas eksportēts uz Kopienas valstīm, tika salīdzināta ar attiecīgā veida produkta vidējā svērtā apjoma eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā. Ja ir saistītie ražotāji eksportētāji, tika aprēķināta provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas un kas aprēķināta kā saistīto uzņēmējsabiedrību dempinga starpības vidējais svērtais apjoms, kurš atbilst Kopienas politikai attiecībā uz saistītiem ražotājiem eksportētājiem. Šajā izmeklēšanā šāds stāvoklis izveidojās saistībā ar divām uzņēmējsabiedrībām. |
| --- | --- |

(36)

Astoņiem no paraugos ietvertajiem ražotājiem eksportētājiem bija iespējams aprēķināt individuālo dempinga starpību. Attiecībā uz šādām uzņēmējsabiedrībām vidējā svērtā apjoma normālā vērtība katram attiecīgā veida produktam, kas eksportēts uz Kopienas valstīm, tika salīdzināta ar attiecīgā veida produkta vidējā svērtā apjoma eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā. Ja ir saistītie ražotāji eksportētāji, tika aprēķināta provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas un kas aprēķināta kā saistīto uzņēmējsabiedrību dempinga starpības vidējais svērtais apjoms, kurš atbilst Kopienas politikai attiecībā uz saistītiem ražotājiem eksportētājiem. Šajā izmeklēšanā šāds stāvoklis izveidojās saistībā ar divām uzņēmējsabiedrībām.

| (37) | Uz pārējiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem nebija iespējams veikt individuālu dempinga aprēķinu, kā izklāstīts 18. apsvērumā, arī tika attiecināta provizoriska dempinga starpība tādā līmenī, kas atbilst paraugā ietverto pušu provizoriski noteiktu individuālo dempinga starpību vidējam svērtajam apjomam. |
| --- | --- |

(37)

Uz pārējiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem nebija iespējams veikt individuālu dempinga aprēķinu, kā izklāstīts 18. apsvērumā, arī tika attiecināta provizoriska dempinga starpība tādā līmenī, kas atbilst paraugā ietverto pušu provizoriski noteiktu individuālo dempinga starpību vidējam svērtajam apjomam.

3.6.2.   Uzņēmējsabiedrības, kas nav ietvertas paraugos

| (38) | Uz uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās ar Komisiju, bet nebija ietvertas paraugā un nebija saistītas ar nevienu no paraugos ietvertajām uzņēmējsabiedrībām, tika attiecināta provizoriska dempinga starpība tādā līmenī, kas atbilst paraugā ietverto pušu provizoriski noteiktajai individuālajai dempinga starpībai saistībā ar vidējo svērto apjomu, t. i., 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Uz uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās ar Komisiju, bet nebija ietvertas paraugā un nebija saistītas ar nevienu no paraugos ietvertajām uzņēmējsabiedrībām, tika attiecināta provizoriska dempinga starpība tādā līmenī, kas atbilst paraugā ietverto pušu provizoriski noteiktajai individuālajai dempinga starpībai saistībā ar vidējo svērto apjomu, t. i., 25,1 %.

| (39) | Uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās, bet kuras nebija ietvertas paraugā, un ir saistītas ar visām paraugā ietvertajām uzņēmējsabiedrībām, provizoriski tika piešķirta dempinga starpība tādā pašā līmenī, kā paraugā ietvertajām pusēm, ar kurām šīs uzņēmējsabiedrības ir saistītas. |
| --- | --- |

(39)

Uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās, bet kuras nebija ietvertas paraugā, un ir saistītas ar visām paraugā ietvertajām uzņēmējsabiedrībām, provizoriski tika piešķirta dempinga starpība tādā pašā līmenī, kā paraugā ietvertajām pusēm, ar kurām šīs uzņēmējsabiedrības ir saistītas.

3.6.3.   Uzņēmējsabiedrības, kuras nav sadarbojušās

| (40) | Lai aprēķinātu atlikušo dempinga starpību, t. i., dempinga starpību Norvēģijas eksportētājiem, kuri nebija sadarbojušies vai nebija pieteikušies, Komisija vispirms noteica sadarbošanās līmeni. Attiecīgā Norvēģijas izcelsmes produkta kopējais imports, kas tika aprēķināts pamatojoties uz Eurostat datiem, tika salīdzināts ar faktiskajiem datiem, kuri saņemti no tiem Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem, kas norādīja uz vēlēšanos par viņu ietveršanu paraugā. Pamatojoties uz to, tika noteikts, ka sadarbības līmenis ir augsts, jo tas aptver gandrīz 80 % no visa Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu eksporta apjoma uz Kopienas valstīm. |
| --- | --- |

(40)

Lai aprēķinātu atlikušo dempinga starpību, t. i., dempinga starpību Norvēģijas eksportētājiem, kuri nebija sadarbojušies vai nebija pieteikušies, Komisija vispirms noteica sadarbošanās līmeni. Attiecīgā Norvēģijas izcelsmes produkta kopējais imports, kas tika aprēķināts pamatojoties uz Eurostat datiem, tika salīdzināts ar faktiskajiem datiem, kuri saņemti no tiem Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem, kas norādīja uz vēlēšanos par viņu ietveršanu paraugā. Pamatojoties uz to, tika noteikts, ka sadarbības līmenis ir augsts, jo tas aptver gandrīz 80 % no visa Norvēģijas saimniecībās audzētu lašu eksporta apjoma uz Kopienas valstīm.

| (41) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka šīs uzņēmējsabiedrības nebija realizējušas mazāka līmeņa dempingu nekā paraugā ietvertās uzņēmējsabiedrības. Tādejādi atlikusī dempinga starpība tika pielīdzināta augstākajam individuāli realizētajam dempinga līmenim, kāds bija noteikts uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās. Pamatojoties uz to, atlikusī dempinga starpība provizoriski tika noteikta 44 % līmenī no CIF cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

(41)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka šīs uzņēmējsabiedrības nebija realizējušas mazāka līmeņa dempingu nekā paraugā ietvertās uzņēmējsabiedrības. Tādejādi atlikusī dempinga starpība tika pielīdzināta augstākajam individuāli realizētajam dempinga līmenim, kāds bija noteikts uzņēmējsabiedrībām, kuras sadarbojās. Pamatojoties uz to, atlikusī dempinga starpība provizoriski tika noteikta 44 % līmenī no CIF cenas uz Kopienas robežas.

3.6.4.   Dempinga starpība

| (42) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir noteiktas provizoriskas dempinga starpības, kuras aprēķinātas no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas.






  Uzņēmējsabiedrības | Provizoriskās dempinga starpības |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvēģija | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvēģija | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvēģija | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvēģija | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvēģija | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvēģija | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvēģija | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvēģija | 22,9 % |
| Vidējais svērtais apjoms | 22,5 % |
| Atlikusī starpība | 37,7 % |

(42)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, ir noteiktas provizoriskas dempinga starpības, kuras aprēķinātas no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas.

Uzņēmējsabiedrības

Provizoriskās dempinga starpības

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norvēģija

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norvēģija

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norvēģija

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norvēģija

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norvēģija

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norvēģija

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norvēģija

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norvēģija

22,9 %

Vidējais svērtais apjoms

22,5 %

Atlikusī starpība

37,7 %

4.   ZAUDĒJUMS

4.1.   Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (43) | IP laika posmā ar lašu audzēšanu saimniecībās Kopienā nodarbojās:






  — | Kopienas valstu ražotāji, kuri nebija saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem un bija iesnieguši sūdzību vai sūdzību nepārprotami atbalstīja, |
| --- | --- | --- |

(43)

IP laika posmā ar lašu audzēšanu saimniecībās Kopienā nodarbojās:

—

Kopienas valstu ražotāji, kuri nebija saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem un bija iesnieguši sūdzību vai sūdzību nepārprotami atbalstīja,

| — | Kopienas valstu ražotāji, kuri nebija saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem un neizteica savu viedokli par sūdzību (“klusētāji”), |
| --- | --- |

—

Kopienas valstu ražotāji, kuri nebija saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem un neizteica savu viedokli par sūdzību (“klusētāji”),

| — | vairāki citi ražotāji, kuri izrādījās saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem (“saistītie”). |
| --- | --- |

—

vairāki citi ražotāji, kuri izrādījās saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem (“saistītie”).

| (44) | Vairāki citi ražotāji, kas ir saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem, pieteicās un pieprasīja viņus ietvert Kopienas produkcijas definīcijā. Šīs uzņēmējsabiedrības arī noteica sevi par Kopienas ražošanas nozari. Šāds pieprasījums tomēr tika noraidīts, pamatojoties uz pamatregulas 4. panta 1. punkta noteikumiem. Turklāt tika uzskatīts, ka šo saistīto ražotāju un dempinga produkta eksportētāju vai importētāju attiecības varētu būt tādas, kas liek attiecīgajiem ražotājiem rīkoties citādi nekā nesaistītiem ražotājiem. Tādēļ šo pārējo ražotāju apgrozījums netika ņemts vērā Kopienas produkcijas aprēķinos. |
| --- | --- |

(44)

Vairāki citi ražotāji, kas ir saistīti ar Norvēģijas eksportētājiem vai importētājiem, pieteicās un pieprasīja viņus ietvert Kopienas produkcijas definīcijā. Šīs uzņēmējsabiedrības arī noteica sevi par Kopienas ražošanas nozari. Šāds pieprasījums tomēr tika noraidīts, pamatojoties uz pamatregulas 4. panta 1. punkta noteikumiem. Turklāt tika uzskatīts, ka šo saistīto ražotāju un dempinga produkta eksportētāju vai importētāju attiecības varētu būt tādas, kas liek attiecīgajiem ražotājiem rīkoties citādi nekā nesaistītiem ražotājiem. Tādēļ šo pārējo ražotāju apgrozījums netika ņemts vērā Kopienas produkcijas aprēķinos.

| (45) | Izmeklēšana norādīja uz to, ka sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji IP laika posmā bija saražojuši aptuveni 20 000 tonnu lašu. Tas ir apmēram 90 % no visas paredzētās attiecīgās Kopienas produkcijas. Tajā ir iekļauta lielākā daļa no Kopienas produkcijas. Tādēļ sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji tiek uzskatīti par piederīgiem šai Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(45)

Izmeklēšana norādīja uz to, ka sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji IP laika posmā bija saražojuši aptuveni 20 000 tonnu lašu. Tas ir apmēram 90 % no visas paredzētās attiecīgās Kopienas produkcijas. Tajā ir iekļauta lielākā daļa no Kopienas produkcijas. Tādēļ sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji tiek uzskatīti par piederīgiem šai Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē.

4.2.   Paraugu atlase zaudējuma novērtēšanas vajadzībām

| (46) | Tā kā saimniecībās audzētu lašu ražotāju skaits Kopienā ir liels, paraugu atlases metodes izmantošana bija paredzēta paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu saistībā ar zaudējuma novērtēšanu. Kopienas ražotāju atlase paraugam pamatojās uz lielāko produkcijas reprezentatīvo apjomu, ko saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pamatoti varētu izmeklēt noteiktajā laika posmā. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā saimniecībās audzētu lašu ražotāju skaits Kopienā ir liels, paraugu atlases metodes izmantošana bija paredzēta paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu saistībā ar zaudējuma novērtēšanu. Kopienas ražotāju atlase paraugam pamatojās uz lielāko produkcijas reprezentatīvo apjomu, ko saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pamatoti varētu izmeklēt noteiktajā laika posmā.

| (47) | Pamatojoties uz Komisijai iesniegto informāciju, seši Kopienas ražotāji, kas uzskaitīti iepriekšminētajā 7. apsvērumā, sākotnēji bija izvēlēti paraugam un tika lūgti sniegt atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem. Tika veiktas pārbaudes šajās uzņēmējsabiedrībās. Izmeklēšana pierādīja, ka Celtic Atlantic Salmon Ltd nav audzējis lašus saimniecībās visā pārskata laika posmā un tādēļ nevar sniegt visus aptaujas anketā prasītos datus un informāciju. Celtic Atlantic Salmon Ltd tika reģistrēta kā uzņēmējsabiedrība 2004. gada janvārī pēc dažu kapitāla daļu iegādes no kādas lašu audzēšanas uzņēmējsabiedrības, kurā notika maksātnespējas administrēšana, un tā varēja sniegt datus tikai par IP. Tādēļ zaudējuma rādītāji, kas iztirzāti turpmāk sākot no 63. apsvēruma, ir noteikti, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko sniegušas piecas citas uzņēmējsabiedrības, kas uzskaitītas iepriekšminētajā 7. apsvērumā. Tomēr no Celtic Atlantic Salmon Ltd saņemtie dati ir izmantoti, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. |
| --- | --- |

(47)

Pamatojoties uz Komisijai iesniegto informāciju, seši Kopienas ražotāji, kas uzskaitīti iepriekšminētajā 7. apsvērumā, sākotnēji bija izvēlēti paraugam un tika lūgti sniegt atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem. Tika veiktas pārbaudes šajās uzņēmējsabiedrībās. Izmeklēšana pierādīja, ka Celtic Atlantic Salmon Ltd nav audzējis lašus saimniecībās visā pārskata laika posmā un tādēļ nevar sniegt visus aptaujas anketā prasītos datus un informāciju. Celtic Atlantic Salmon Ltd tika reģistrēta kā uzņēmējsabiedrība 2004. gada janvārī pēc dažu kapitāla daļu iegādes no kādas lašu audzēšanas uzņēmējsabiedrības, kurā notika maksātnespējas administrēšana, un tā varēja sniegt datus tikai par IP. Tādēļ zaudējuma rādītāji, kas iztirzāti turpmāk sākot no 63. apsvēruma, ir noteikti, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko sniegušas piecas citas uzņēmējsabiedrības, kas uzskaitītas iepriekšminētajā 7. apsvērumā. Tomēr no Celtic Atlantic Salmon Ltd saņemtie dati ir izmantoti, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu.

| (48) | Produkcijas pieaugums, ko kopsummā sasniedza pieci paraugam atlasīti Kopienas ražotāji, kuri pilnīgi sadarbojās izmeklēšanas procesā, IP laika posmā bija apmēram 8 300 tonnas jeb apmēram 37 % no aprēķinātā Kopienas produkcijas kopapjoma attiecībā uz saimniecībās audzētiem lašiem. |
| --- | --- |

(48)

Produkcijas pieaugums, ko kopsummā sasniedza pieci paraugam atlasīti Kopienas ražotāji, kuri pilnīgi sadarbojās izmeklēšanas procesā, IP laika posmā bija apmēram 8 300 tonnas jeb apmēram 37 % no aprēķinātā Kopienas produkcijas kopapjoma attiecībā uz saimniecībās audzētiem lašiem.

| (49) | Zaudējuma analīze pamatojas uz: a) darbības zaudējuma rādītājiem – pārdošanas cenas, krājumi, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, ieguldījumi, spēja piesaistīt kapitālu un darba samaksa, kas tika noteikti uz tās informācijas pamata, kura tika pārbaudīta parauga līmenī, un b) citiem zaudējuma rādītājiem, piemēram, produkcija, ražošanas jaudas, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, darba ražīgums un dempinga starpības lielums, un visi šie rādītāji tika noteikti uz to datu pamata, kas savākti šīs Kopienas ražošanas nozares līmenī kopumā. |
| --- | --- |

(49)

Zaudējuma analīze pamatojas uz: a) darbības zaudējuma rādītājiem – pārdošanas cenas, krājumi, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, ieguldījumi, spēja piesaistīt kapitālu un darba samaksa, kas tika noteikti uz tās informācijas pamata, kura tika pārbaudīta parauga līmenī, un b) citiem zaudējuma rādītājiem, piemēram, produkcija, ražošanas jaudas, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, darba ražīgums un dempinga starpības lielums, un visi šie rādītāji tika noteikti uz to datu pamata, kas savākti šīs Kopienas ražošanas nozares līmenī kopumā.

4.3.   Kopienas patēriņš

| (50) | Pārskata laika posmā Kopienā bija šāds patēriņš:
  1. tabula
  Kopienas patēriņš | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnās | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Indekss | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Avots: Eurostat un Īrijas, Apvienotās Karalistes, Francijas dati. Visi rādītāji attiecas uz ES 25 dalībvalstīm. |

(50)

Pārskata laika posmā Kopienā bija šāds patēriņš:

1. tabula

Kopienas patēriņš

2001

2002

2003

IP

Tonnās

527 970

550 943

611 101

607 904

Indekss

100

104

116

115

Avots: Eurostat un Īrijas, Apvienotās Karalistes, Francijas dati. Visi rādītāji attiecas uz ES 25 dalībvalstīm.

| (51) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz visu Kopienas ražotāju saražoto produkciju, tam pieskaitot importa apjomus no visām trešām valstīm un atskaitot Eiropas Kopienas eksporta apjomus. Visu Kopienā reģistrēto ražotāju produkcija tika noteikta, pamatojoties uz to valstu iesniegtajiem datiem, kurās atrodas ražotnes, piemēram, uz datiem no Īrijas, Apvienotās Karalistes un Francijas. Importa un eksporta apjomi ir iegūti no Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(51)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz visu Kopienas ražotāju saražoto produkciju, tam pieskaitot importa apjomus no visām trešām valstīm un atskaitot Eiropas Kopienas eksporta apjomus. Visu Kopienā reģistrēto ražotāju produkcija tika noteikta, pamatojoties uz to valstu iesniegtajiem datiem, kurās atrodas ražotnes, piemēram, uz datiem no Īrijas, Apvienotās Karalistes un Francijas. Importa un eksporta apjomi ir iegūti no Eurostat datiem.

| (52) | Ir jānorāda uz to, ka Kopienā lašu plaša audzēšana saimniecībās ir ierobežota un notiek tikai Apvienotajā Karalistē (Skotijā) un Īrijā. Bija nepieciešamas dažas korekcijas, lai Eurostat sniegtos neto svarus pārvērstu noapaļotos lielumos jeb “veselu zivju ekvivalentos” (WFE) (7), jo šajā nozarē ir parasts salīdzināšanai izmantot WFE. Tādēļ, ja nav norādīts citādi, rādītāji, kas attiecas uz svaigiem, dzesētiem un saldētiem lašiem, kas nav filejas, un uz svaigām, dzesinātām un saldētām lašu filejām, atkarībā no laša noformēšanas veida tika attiecīgi dalīti ar konversijas koeficientiem 0,90 vai 0,65, t. i., tika izmantoti lašu nozarē vispārpieņemtie konversijas koeficienti. |
| --- | --- |

(52)

Ir jānorāda uz to, ka Kopienā lašu plaša audzēšana saimniecībās ir ierobežota un notiek tikai Apvienotajā Karalistē (Skotijā) un Īrijā. Bija nepieciešamas dažas korekcijas, lai Eurostat sniegtos neto svarus pārvērstu noapaļotos lielumos jeb “veselu zivju ekvivalentos” (WFE) (7), jo šajā nozarē ir parasts salīdzināšanai izmantot WFE. Tādēļ, ja nav norādīts citādi, rādītāji, kas attiecas uz svaigiem, dzesētiem un saldētiem lašiem, kas nav filejas, un uz svaigām, dzesinātām un saldētām lašu filejām, atkarībā no laša noformēšanas veida tika attiecīgi dalīti ar konversijas koeficientiem 0,90 vai 0,65, t. i., tika izmantoti lašu nozarē vispārpieņemtie konversijas koeficienti.

| (53) | Iepriekš minētā tabula norāda uz to, ka patēriņš no 2001. gada līdz 2003. gadam ir palielinājies par 16 %. IP laika posmā patēriņš bija apmēram 2003. gada līmenī, kritums bija tikai par 0,5 %. Kopumā pārskata laika posmā patēriņa pieaugums bija 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Iepriekš minētā tabula norāda uz to, ka patēriņš no 2001. gada līdz 2003. gadam ir palielinājies par 16 %. IP laika posmā patēriņš bija apmēram 2003. gada līmenī, kritums bija tikai par 0,5 %. Kopumā pārskata laika posmā patēriņa pieaugums bija 15 %.

4.4.   Imports Kopienā no attiecīgās valsts

4.4.1.   Attiecīgā importa apjomi

| (54) | Pārskata laika posmā importa apjomi no Norvēģijas, kā secināts no Eurostat datiem, izmantojot metodiku, kas aprakstīta 51. apsvērumā, veidojās šādi:
  2. tabula
  Attiecīgā importa apjoms | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnās | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Indekss | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Datu avots: Eurostat |

(54)

Pārskata laika posmā importa apjomi no Norvēģijas, kā secināts no Eurostat datiem, izmantojot metodiku, kas aprakstīta 51. apsvērumā, veidojās šādi:

2. tabula

Attiecīgā importa apjoms

2001

2002

2003

IP

Tonnās

269 126

294 481

351 757

362 492

Indekss

100

109

131

135

Datu avots: Eurostat

| (55) | 2. tabulā norādīts, ka pārskata laika posmā saimniecībās audzētu lašu imports no Norvēģijas ir palielinājies par 35 %. Laikā no 2001. gada līdz 2003. gadam importa pieaugums bija 31 %, un no 2003. gada līdz IP tas vēl palielinājās par 3 %. Citiem vārdiem sakot, kamēr patēriņš pārskata laika posmā palielinājās par gandrīz 80 000 tonnām, Norvēģijas eksportētāji varēja palielināt savus pārdošanas apjomus Kopienas tirgū par 93 000 tonnām, t. i., par lielāku apjomu nekā patēriņa kopējais pieaugums. |
| --- | --- |

(55)

2. tabulā norādīts, ka pārskata laika posmā saimniecībās audzētu lašu imports no Norvēģijas ir palielinājies par 35 %. Laikā no 2001. gada līdz 2003. gadam importa pieaugums bija 31 %, un no 2003. gada līdz IP tas vēl palielinājās par 3 %. Citiem vārdiem sakot, kamēr patēriņš pārskata laika posmā palielinājās par gandrīz 80 000 tonnām, Norvēģijas eksportētāji varēja palielināt savus pārdošanas apjomus Kopienas tirgū par 93 000 tonnām, t. i., par lielāku apjomu nekā patēriņa kopējais pieaugums.

4.4.2.   Attiecīgā importa tirgus daļa

| (56) | Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem piederošā tirgus daļa veidojās, kā norādīts 3. tabulā:
  3. tabula
  Norvēģijas importa tirgus daļa | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Indekss | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Datu avots: Eurostat, Kopienas produkcija un eksports aprēķināti saskaņā ar Īrijas, Apvienotās Karalistes, Francijas un Latvijas datiem. |

(56)

Norvēģijas ražotājiem eksportētājiem piederošā tirgus daļa veidojās, kā norādīts 3. tabulā:

3. tabula

Norvēģijas importa tirgus daļa

2001

2002

2003

IP

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Indekss

100

105

113

117

Datu avots: Eurostat, Kopienas produkcija un eksports aprēķināti saskaņā ar Īrijas, Apvienotās Karalistes, Francijas un Latvijas datiem.

| (57) | Līdzvērtīgi importam, arī Norvēģijas tirgus daļa pārskata laika posmā ir nepārtraukti palielinājusies. Kopumā tirgus daļa, kas atkarīga no importa apjomiem, pārskata laika posmā palielinājās par 17 % jeb par 8,6 procentu punktiem. Laika posmā no 2002. gada līdz IP palielinājums procenta punktu izteiksmē bija 6,1. |
| --- | --- |

(57)

Līdzvērtīgi importam, arī Norvēģijas tirgus daļa pārskata laika posmā ir nepārtraukti palielinājusies. Kopumā tirgus daļa, kas atkarīga no importa apjomiem, pārskata laika posmā palielinājās par 17 % jeb par 8,6 procentu punktiem. Laika posmā no 2002. gada līdz IP palielinājums procenta punktu izteiksmē bija 6,1.

4.4.3.   Importa dempinga vidējās cenas

| (58) | 4. tabulā ir norādīta importa dempinga cenu attīstība, Kopienas tirgū pārdodot attiecīgo no Norvēģijas ievesto produktu:
  4. tabula
  Norvēģijas produkta importa dempinga vidējā cena (EUR/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Indekss | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Datu avots: Eurostat |

(58)

4. tabulā ir norādīta importa dempinga cenu attīstība, Kopienas tirgū pārdodot attiecīgo no Norvēģijas ievesto produktu:

4. tabula

Norvēģijas produkta importa dempinga vidējā cena (EUR/kg)

2001

2002

2003

IP

3,13

3,04

2,64

2,64

Indekss

100

97

84

84

Datu avots: Eurostat

| (59) | Pārskata laika posmā importa dempinga vidējā cena samazinājās par 16 %. Iepriekšminētā tabula arī norāda uz skaidri redzamu sakritību laika posmā no cenas krišanās, kad 2003. gadā cena strauji samazinājās, līdz importa dempinga pieaugumam Kopienas tirgū, par ko ir sniegti pierādījumi 54. apsvērumā. |
| --- | --- |

(59)

Pārskata laika posmā importa dempinga vidējā cena samazinājās par 16 %. Iepriekšminētā tabula arī norāda uz skaidri redzamu sakritību laika posmā no cenas krišanās, kad 2003. gadā cena strauji samazinājās, līdz importa dempinga pieaugumam Kopienas tirgū, par ko ir sniegti pierādījumi 54. apsvērumā.

4.4.4.   Cenas samazinājums

| (60) | Lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni IP laika posmā, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko noteica paraugam atlasīti šīs Kopienas ražošanas nozares ražotāji, tika salīdzinātas ar vidējām svērtām eksporta cenām, ko noteica paraugam atlasīti ražotāji eksportētāji ievešanai no Norvēģijas. Salīdzinājumā tika ietverti saimniecībās audzētu lašu salīdzinoši veidi vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, proti, posmā, kad produkts tiek pārdots pirmajam neatkarīgajam klientam. Pirms salīdzināšanas tika atskaitītas atlaides un rabati, un importa cenas tika fiksētas saskaņā ar CIF noteikumiem uz Kopienas robežas, cenas koriģējot saistībā ar muitas maksājumiem. |
| --- | --- |

(60)

Lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni IP laika posmā, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko noteica paraugam atlasīti šīs Kopienas ražošanas nozares ražotāji, tika salīdzinātas ar vidējām svērtām eksporta cenām, ko noteica paraugam atlasīti ražotāji eksportētāji ievešanai no Norvēģijas. Salīdzinājumā tika ietverti saimniecībās audzētu lašu salīdzinoši veidi vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, proti, posmā, kad produkts tiek pārdots pirmajam neatkarīgajam klientam. Pirms salīdzināšanas tika atskaitītas atlaides un rabati, un importa cenas tika fiksētas saskaņā ar CIF noteikumiem uz Kopienas robežas, cenas koriģējot saistībā ar muitas maksājumiem.

| (61) | Tika ņemtas vērā cenas, kuras bija paraugā ietverto Kopienas ražošanas nozares ražotāju noteikto cenu līmenī, t. i., izņemot transporta izmaksas un ievērojot pārskatītās tirdzniecības līmeņus, kas ir uzskatāmi par salīdzināmiem ar attiecīgo importu. Attiecībā uz tiem paraugā ietvertajiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, kuri pārdeva zivis tieši no saimniecības, atskaitot pārstrādātāju uzņēmumiem veikto samaksu, tika veikta augšupejoša korekcija, lai atspoguļotu pārstrādes un iepakošanas izmaksas un lai salīdzinātu cenas ar pārējo paraugā ietverto ražotāju noteiktajām cenām. Šāda korekcija tika veikta, pamatojoties uz pārējo paraugā ietverto ražotāju izmaksām par šīm darbībām vai pamatojoties uz faktisko samaksu, ko saņem pārstrādes uzņēmums. |
| --- | --- |

(61)

Tika ņemtas vērā cenas, kuras bija paraugā ietverto Kopienas ražošanas nozares ražotāju noteikto cenu līmenī, t. i., izņemot transporta izmaksas un ievērojot pārskatītās tirdzniecības līmeņus, kas ir uzskatāmi par salīdzināmiem ar attiecīgo importu. Attiecībā uz tiem paraugā ietvertajiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, kuri pārdeva zivis tieši no saimniecības, atskaitot pārstrādātāju uzņēmumiem veikto samaksu, tika veikta augšupejoša korekcija, lai atspoguļotu pārstrādes un iepakošanas izmaksas un lai salīdzinātu cenas ar pārējo paraugā ietverto ražotāju noteiktajām cenām. Šāda korekcija tika veikta, pamatojoties uz pārējo paraugā ietverto ražotāju izmaksām par šīm darbībām vai pamatojoties uz faktisko samaksu, ko saņem pārstrādes uzņēmums.

| (62) | Salīdzinājuma rezultāti, ievērojot vidējos svērtos apjomus, norādīja uz to, ka IP laika posmā attiecīgie Norvēģijas izcelsmes produkti ir pārdoti Kopienā par cenām, kas ir zemākas par šīm Kopienas ražošanas nozares cenām un, izsakot tās procentos, ir vidēji par apmēram 15 % zemākas nekā Kopienā noteiktās. |
| --- | --- |

(62)

Salīdzinājuma rezultāti, ievērojot vidējos svērtos apjomus, norādīja uz to, ka IP laika posmā attiecīgie Norvēģijas izcelsmes produkti ir pārdoti Kopienā par cenām, kas ir zemākas par šīm Kopienas ražošanas nozares cenām un, izsakot tās procentos, ir vidēji par apmēram 15 % zemākas nekā Kopienā noteiktās.

4.5.   Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (63) | Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam importa dempinga ietekme uz šo Kopienas ražošanas nozari tika analizēta, novērtējot visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē šīs Kopienas ražošanas nozares stāvokli pārskata laika posmā. |
| --- | --- |

(63)

Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam importa dempinga ietekme uz šo Kopienas ražošanas nozari tika analizēta, novērtējot visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē šīs Kopienas ražošanas nozares stāvokli pārskata laika posmā.

4.5.1.   Produkcija, ražošanas jaudas un jaudu izmantojums

| (64) | Produkcija, ražošanas jaudas un ražošanas jaudu izmantojums šajā Kopienas ražošanas nozarē kopumā veidojās, kā norādīts 5. tabulā:
  5. tabula
  Produkcija, ražošanas jaudas un ražošanas jaudu izmantojums | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tonnās) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Indekss | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Indekss | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Ražošanas jaudu izmantojums | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Indekss | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Datu avots: Kopienas ražošanas nozare |

(64)

Produkcija, ražošanas jaudas un ražošanas jaudu izmantojums šajā Kopienas ražošanas nozarē kopumā veidojās, kā norādīts 5. tabulā:

5. tabula

Produkcija, ražošanas jaudas un ražošanas jaudu izmantojums

2001

2002

2003

IP

Produkcija (tonnās)

18 118

20 621

19 387

20 536

Indekss

100

114

107

113

Ražošanas jauda (tonnās)

36 994

37 112

41 862

43 662

Indekss

100

100

113

118

Ražošanas jaudu izmantojums

49 %

56 %

46 %

47 %

Indekss

100

113

95

96

Datu avots: Kopienas ražošanas nozare

| (65) | Produkcija šajā Kopienas ražošanas nozarē vispirms palielinājās par 14 % laikā no 2001. līdz 2002. gadam. Turpmāk tā samazinājās par 6 %, bet IP laika posmā atkal pieauga par 5 %, lai gan nesasniedza 2002. gada līmeni. Kā norādīts iepriekšminētajā 5. tabulā, pārskata laika posmā kopumā produkcijas apjoms palielinājās par 13 %. |
| --- | --- |

(65)

Produkcija šajā Kopienas ražošanas nozarē vispirms palielinājās par 14 % laikā no 2001. līdz 2002. gadam. Turpmāk tā samazinājās par 6 %, bet IP laika posmā atkal pieauga par 5 %, lai gan nesasniedza 2002. gada līmeni. Kā norādīts iepriekšminētajā 5. tabulā, pārskata laika posmā kopumā produkcijas apjoms palielinājās par 13 %.

| (66) | Pārskata laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 18 %. Vislielākais palielinājums (+13 %) bija vērojams 2003. gadā. Jānorāda uz to, ka Eiropas Kopienā saimniecībās audzētu lašu produkciju efektīvi ierobežo valdības izsniegtas licences, kas nosaka maksimālo dzīvo zivju daudzumu, ko var turēt ūdenī konkrētā vietā un laikā. Jaudas rādītāji ir norādīti teorētiskos jaudas rādītājos, kas pamatojas uz kopējo licencēs atļauto daudzumu, nevis uz zivju turēšanas tilpņu fizisko ietilpību un citiem ražošanas materiāliem, ko izmanto šī Kopienas ražošanas nozare. Tādēļ ir uzskatāms, ka jaudas skaitļiem šajā analīzē nav lielas nozīmes. |
| --- | --- |

(66)

Pārskata laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 18 %. Vislielākais palielinājums (+13 %) bija vērojams 2003. gadā. Jānorāda uz to, ka Eiropas Kopienā saimniecībās audzētu lašu produkciju efektīvi ierobežo valdības izsniegtas licences, kas nosaka maksimālo dzīvo zivju daudzumu, ko var turēt ūdenī konkrētā vietā un laikā. Jaudas rādītāji ir norādīti teorētiskos jaudas rādītājos, kas pamatojas uz kopējo licencēs atļauto daudzumu, nevis uz zivju turēšanas tilpņu fizisko ietilpību un citiem ražošanas materiāliem, ko izmanto šī Kopienas ražošanas nozare. Tādēļ ir uzskatāms, ka jaudas skaitļiem šajā analīzē nav lielas nozīmes.

| (67) | Jaudu izmantojums vispirms palielinājās par 13 % no 2001. līdz 2002. gadam, taču samazinājās 2003. gadā par apmēram 18 % un palika vairāk vai mazāk nemainīgs IP laika posmā. |
| --- | --- |

(67)

Jaudu izmantojums vispirms palielinājās par 13 % no 2001. līdz 2002. gadam, taču samazinājās 2003. gadā par apmēram 18 % un palika vairāk vai mazāk nemainīgs IP laika posmā.

4.5.2.   Krājumi

| (68) | Jānorāda uz to, ka saimniecībās audzēti laši šajā Kopienas ražošanas nozarē faktiski netiek uzkrāti, bet pēc gatavības sasniegšanas tiek nekavējoties pārdoti uzņēmumiem, kas darbojas nākamā posma tirgū. Tādēļ šķiet, ka krājumu novērtēšana nav atbilstošs faktors, pārbaudot ekonomikas stāvokli šajā Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(68)

Jānorāda uz to, ka saimniecībās audzēti laši šajā Kopienas ražošanas nozarē faktiski netiek uzkrāti, bet pēc gatavības sasniegšanas tiek nekavējoties pārdoti uzņēmumiem, kas darbojas nākamā posma tirgū. Tādēļ šķiet, ka krājumu novērtēšana nav atbilstošs faktors, pārbaudot ekonomikas stāvokli šajā Kopienas ražošanas nozarē.

4.5.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa, vidējās cenas par pārdoto vienību Eiropas Kopienā un izaugsme

| (69) | Turpmāk norādītie rādītāji attiecas uz šīs Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem neatkarīgiem klientiem Kopienas tirgū.
  6. tabula
  Pārdošanas apjomi, tirgus daļa, vidējās cenas par pārdoto vienību EK | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjomi (tonnās) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Indekss | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Tirgus daļa | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Indekss | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Vidējās cenas par pārdoto vienību (EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Indekss | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Avots: Attiecībā uz pārdošanas apjomiem un tirgus daļu – Kopienas ražošanas nozare. Attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām – no Kopienas ražošanas nozares atlasītie paraugi, ievērojot produkta iepirkšanu ražošanas vietā. |

(69)

Turpmāk norādītie rādītāji attiecas uz šīs Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem neatkarīgiem klientiem Kopienas tirgū.

6. tabula

Pārdošanas apjomi, tirgus daļa, vidējās cenas par pārdoto vienību EK

2001

2002

2003

IP

Pārdošanas apjomi (tonnās)

17 556

18 684

18 997

19 925

Indekss

100

106

108

113

Tirgus daļa

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Indekss

100

102

93

99

Vidējās cenas par pārdoto vienību (EUR/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Indekss

100

99

86

94

Avots: Attiecībā uz pārdošanas apjomiem un tirgus daļu – Kopienas ražošanas nozare. Attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām – no Kopienas ražošanas nozares atlasītie paraugi, ievērojot produkta iepirkšanu ražošanas vietā.

| (70) | Šajā Kopienas ražošanas nozarē pārdotie apjomi no 2001. gada līdz IP ir palielinājušies par 13 %. Citiem vārdiem sakot, šī Kopienas ražošanas nozare ir spējusi palielināt savus pārdošanas apjomus par 2 300 tonnām. Šādam rādītājam Kopienā vajadzētu atspoguļoties kā patēriņa pieaugumam, kas šajā laika posmā bija 80 000 tonnas. |
| --- | --- |

(70)

Šajā Kopienas ražošanas nozarē pārdotie apjomi no 2001. gada līdz IP ir palielinājušies par 13 %. Citiem vārdiem sakot, šī Kopienas ražošanas nozare ir spējusi palielināt savus pārdošanas apjomus par 2 300 tonnām. Šādam rādītājam Kopienā vajadzētu atspoguļoties kā patēriņa pieaugumam, kas šajā laika posmā bija 80 000 tonnas.

| (71) | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārskata laika posmā kopumā samazinājās par – 1 %. Pirmais pieaugums bija vērojams 2001. līdz 2002. gadā, bet tad šis rādītājs 2003. gadā strauji kritās, atkal pieauga IP laika posmā un turpmāk palika nedaudz zemāks par 2001. gada tirgus daļas rādītāju. Ievērojot to, ka šai Kopienas ražošanas nozarei ir neliela tirgus daļa, ir jānorāda tas, ka katram zaudējumam, pat vismazākajam, ir liela ietekme uz šo Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(71)

Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārskata laika posmā kopumā samazinājās par – 1 %. Pirmais pieaugums bija vērojams 2001. līdz 2002. gadā, bet tad šis rādītājs 2003. gadā strauji kritās, atkal pieauga IP laika posmā un turpmāk palika nedaudz zemāks par 2001. gada tirgus daļas rādītāju. Ievērojot to, ka šai Kopienas ražošanas nozarei ir neliela tirgus daļa, ir jānorāda tas, ka katram zaudējumam, pat vismazākajam, ir liela ietekme uz šo Kopienas ražošanas nozari.

| (72) | Laika posmā no 2001. gada līdz IP vidējās pārdošanas cenas Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 6 %. Galvenais cenu samazinājums (– 13 procentu punkti) bija vērojams 2002. – 2003. gadā, taču no 2003. gada līdz IP iepriekšējais cenu līmenis zināmā mērā atjaunojās (+8 procentu punkti). |
| --- | --- |

(72)

Laika posmā no 2001. gada līdz IP vidējās pārdošanas cenas Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 6 %. Galvenais cenu samazinājums (– 13 procentu punkti) bija vērojams 2002. – 2003. gadā, taču no 2003. gada līdz IP iepriekšējais cenu līmenis zināmā mērā atjaunojās (+8 procentu punkti).

| (73) | Pārskata laika posmā patēriņš Kopienā palielinājās par 15 %, un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 13 %. Tomēr tajā pašā posmā Kopienā samazinājās pārdošanas cenas (– 6 %), kā arī Kopienas tirgus daļa (– 1 %). Vienlaikus imports no Norvēģijas palielinājās apmēram par 35 % un tirgus daļa palielinājās pat par 8,6 procenta punktiem importa dempingam par zemām cenām. Tas nozīmēja, ka pārskata laika posmā šī Kopienas ražošanas nozare pilnā apjomā nepiedalījās tirgus daļas pieaugumā. |
| --- | --- |

(73)

Pārskata laika posmā patēriņš Kopienā palielinājās par 15 %, un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 13 %. Tomēr tajā pašā posmā Kopienā samazinājās pārdošanas cenas (– 6 %), kā arī Kopienas tirgus daļa (– 1 %). Vienlaikus imports no Norvēģijas palielinājās apmēram par 35 % un tirgus daļa palielinājās pat par 8,6 procenta punktiem importa dempingam par zemām cenām. Tas nozīmēja, ka pārskata laika posmā šī Kopienas ražošanas nozare pilnā apjomā nepiedalījās tirgus daļas pieaugumā.

4.5.4.   Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

| (74) | Uz pārdošanas rentabilitāti EK norāda ienākums, kas iegūts, pārdodot saimniecībās audzētus lašus Kopienas tirgū. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu ienākumu no kopējā kapitāla un naudas plūsmas vienīgi varētu noteikt šaurākās produktu grupas līmenī, kurā tika ietverts līdzīgs produkts. Šajā saistībā jānorāda uz to, ka saimnieciskajā darbībā ir vairāk nekā 95 % no saimniecībās audzētu lašu paraugā ietvertās šīs Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(74)

Uz pārdošanas rentabilitāti EK norāda ienākums, kas iegūts, pārdodot saimniecībās audzētus lašus Kopienas tirgū. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu ienākumu no kopējā kapitāla un naudas plūsmas vienīgi varētu noteikt šaurākās produktu grupas līmenī, kurā tika ietverts līdzīgs produkts. Šajā saistībā jānorāda uz to, ka saimnieciskajā darbībā ir vairāk nekā 95 % no saimniecībās audzētu lašu paraugā ietvertās šīs Kopienas ražošanas nozares.

| (75) | Turklāt ienākums no ieguldījumiem ir aprēķināts, pamatojoties uz ienākumu no kopējā kapitāla, jo uzņēmumi, kas veido Kopienas ražošanas nozari, nodarbojas lielākoties vai pat vienīgi ar attiecīgā produkta ražošanu un tirdzniecību. Šīs izmeklēšanas nolūkiem ienākums no ieguldījumiem ir izteikts procentos, ko veido peļņa no ieguldījuma tīrās uzskaites vērtības:
  7. tabula
  Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjomu rentabilitāte EK | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Ienākums no ieguldījumiem | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Avots: paraugam atlasītās Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības |

(75)

Turklāt ienākums no ieguldījumiem ir aprēķināts, pamatojoties uz ienākumu no kopējā kapitāla, jo uzņēmumi, kas veido Kopienas ražošanas nozari, nodarbojas lielākoties vai pat vienīgi ar attiecīgā produkta ražošanu un tirdzniecību. Šīs izmeklēšanas nolūkiem ienākums no ieguldījumiem ir izteikts procentos, ko veido peļņa no ieguldījuma tīrās uzskaites vērtības:

7. tabula

Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

2001

2002

2003

IP

Pārdošanas apjomu rentabilitāte EK

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Ienākums no ieguldījumiem

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

3 331

– 11

951

698

Avots: paraugam atlasītās Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības

| (76) | 2001. gadā šīs Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija 7,2 %. Laikā no 2001. līdz 2002. gadam ražošanas nozare nebija rentabla, jo šis rādītājs samazinājās par 10,1 procenta punktiem. Kopš tā laika Kopienas ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem. Jānorāda uz to, ka stāvoklis vēl vairāk pasliktinājās 2002. – 2003. gadā, kad zaudējumi sasniedza 6,2 % (jeb 3,3 procenta punktus). Stabilais lašu pieprasījums IP laika posmā deva iespēju Kopienas ražošanas nozarei nedaudz palielināt pārdošanas cenu un samazināt zaudējumus, kas tomēr bija ievērojami lieli (– 4 %). Visā pārskata laika posmā rentabilitāte samazinājās par 11,2 procenta punktiem. |
| --- | --- |

(76)

2001. gadā šīs Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija 7,2 %. Laikā no 2001. līdz 2002. gadam ražošanas nozare nebija rentabla, jo šis rādītājs samazinājās par 10,1 procenta punktiem. Kopš tā laika Kopienas ražošanas nozare strādāja ar zaudējumiem. Jānorāda uz to, ka stāvoklis vēl vairāk pasliktinājās 2002. – 2003. gadā, kad zaudējumi sasniedza 6,2 % (jeb 3,3 procenta punktus). Stabilais lašu pieprasījums IP laika posmā deva iespēju Kopienas ražošanas nozarei nedaudz palielināt pārdošanas cenu un samazināt zaudējumus, kas tomēr bija ievērojami lieli (– 4 %). Visā pārskata laika posmā rentabilitāte samazinājās par 11,2 procenta punktiem.

| (77) | Pārskata laika posmā ienākumam no ieguldījumiem un naudas plūsmai bija raksturīga tāda pati tendence kā rentabilitātei. |
| --- | --- |

(77)

Pārskata laika posmā ienākumam no ieguldījumiem un naudas plūsmai bija raksturīga tāda pati tendence kā rentabilitātei.

4.5.5.   Investīcijas un spēja piesaistīt kapitālu

8. tabula
  Investīcijas un spēja piesaistīt kapitālu

| | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Avots Paraugam atlasītās Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības. |

2001

2002

2003

IP

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

1 407

1 301

1 101

2 249

Avots Paraugam atlasītās Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības.

| (78) | Pārskata laika posmā Kopienas ieguldījumi palielinājās. Pirmkārt tie samazinājās 2002. un 2003. gadā, bet pēc tam IP laikā palielinājās. Zināmā mērā šos ieguldījumus var izskaidrot ar stabilo pieprasījumu, kas bija raksturīgs pārskata laika posmā. Tika arī konstatēts, ka ievērojami liela daļa ieguldījumu bija paredzēta esošo ražošanas līdzekļu uzlabošanai vai to iekārtu aizvietošanai, kuru lietošanas cikls bija beidzies. Turklāt pēdējos gados Kopienas ražošanas nozare ir veltījusi lielas pūles konkurētspējas uzlabošanai tirgū. Ir veikti pasākumi darbības uzlabošanai un izmaksu samazināšanai palielinātas konkurences apstākļos, noslēdzot kopējas vienošanās, piemēram, par barības iepirkšanu, vai iesaistoties kopīgos mārketinga un pārdošanas pasākumos. Visbeidzot Kopienas ražošanas nozarē notiek konsolidēšanās. Kopienā ir ievērojami mainījusies saimniecībās audzētu lašu ražošanas nozares struktūra, kur vērojama saimniecību skaita samazināšanās tendence. Daudzi mazie ražotāji ir pārtraukuši darbību šajā ražošanas nozarē vai pārdevuši savas uzņēmējsabiedrības citiem ražotājiem, kuri ir veikuši tajās ieguldījumus. |
| --- | --- |

(78)

Pārskata laika posmā Kopienas ieguldījumi palielinājās. Pirmkārt tie samazinājās 2002. un 2003. gadā, bet pēc tam IP laikā palielinājās. Zināmā mērā šos ieguldījumus var izskaidrot ar stabilo pieprasījumu, kas bija raksturīgs pārskata laika posmā. Tika arī konstatēts, ka ievērojami liela daļa ieguldījumu bija paredzēta esošo ražošanas līdzekļu uzlabošanai vai to iekārtu aizvietošanai, kuru lietošanas cikls bija beidzies. Turklāt pēdējos gados Kopienas ražošanas nozare ir veltījusi lielas pūles konkurētspējas uzlabošanai tirgū. Ir veikti pasākumi darbības uzlabošanai un izmaksu samazināšanai palielinātas konkurences apstākļos, noslēdzot kopējas vienošanās, piemēram, par barības iepirkšanu, vai iesaistoties kopīgos mārketinga un pārdošanas pasākumos. Visbeidzot Kopienas ražošanas nozarē notiek konsolidēšanās. Kopienā ir ievērojami mainījusies saimniecībās audzētu lašu ražošanas nozares struktūra, kur vērojama saimniecību skaita samazināšanās tendence. Daudzi mazie ražotāji ir pārtraukuši darbību šajā ražošanas nozarē vai pārdevuši savas uzņēmējsabiedrības citiem ražotājiem, kuri ir veikuši tajās ieguldījumus.

| (79) | Pārskata laika posmā tika konstatēts, ka šajā Kopienas ražošanas nozarē ir samazinājušās spējas piesaistīt kapitālu. Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu ir arī jāaplūko, ievērojot naudas plūsmas attīstību ražošanas nozarē, un IP laikā tā ir bijusi negatīva. Ir arī skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozarē uzkrājušies zaudējumi un pārdošanas cenu līmenis pārskata laika posmā izpaudās ar negatīvu ietekmi, kad tika meklēti ārēji finanšu avoti. |
| --- | --- |

(79)

Pārskata laika posmā tika konstatēts, ka šajā Kopienas ražošanas nozarē ir samazinājušās spējas piesaistīt kapitālu. Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu ir arī jāaplūko, ievērojot naudas plūsmas attīstību ražošanas nozarē, un IP laikā tā ir bijusi negatīva. Ir arī skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozarē uzkrājušies zaudējumi un pārdošanas cenu līmenis pārskata laika posmā izpaudās ar negatīvu ietekmi, kad tika meklēti ārēji finanšu avoti.

4.5.6.   Nodarbinātība un darba ražīgums

9. tabula
  Nodarbinātība un darba ražīgums

| | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Indekss | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Darba ražīgums (tonnās uz vienu darbinieku) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Indekss | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Datu avots: Kopienas ražošanas nozare. |

2001

2002

2003

IP

Darbinieku skaits

254

272

269

265

Indekss

100

107

106

104

Darba ražīgums (tonnās uz vienu darbinieku)

71,3

75,8

72,1

77,5

Indekss

100

106

101

108

Datu avots: Kopienas ražošanas nozare.

| (80) | No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozarē (kopumā) par 4 % palielinājās nodarbinātība. Šis palielinājums tomēr notika 2001. līdz 2002. gadā (+ 7 %), un to var izskaidrot ar realizētās produkcijas pieaugumu pārskata laika posmā. Kā norādīts iepriekšminētajā tabulā, 2002. gadā sasniegtās nodarbinātības palielinājumu nebija iespējams saglabāt, jo to neļāva tirgus stāvoklis, un tādejādi 2003. gadā un IP laika posmā bija nodarbinātības samazinājums. |
| --- | --- |

(80)

No 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozarē (kopumā) par 4 % palielinājās nodarbinātība. Šis palielinājums tomēr notika 2001. līdz 2002. gadā (+ 7 %), un to var izskaidrot ar realizētās produkcijas pieaugumu pārskata laika posmā. Kā norādīts iepriekšminētajā tabulā, 2002. gadā sasniegtās nodarbinātības palielinājumu nebija iespējams saglabāt, jo to neļāva tirgus stāvoklis, un tādejādi 2003. gadā un IP laika posmā bija nodarbinātības samazinājums.

| (81) | Lai gan nodarbinātība šajā Kopienas ražošanas nozarē nedaudz palielinājās, ražošanas nozare pārskata laika posmā spēja palielināt savu darba ražīgumu. Ievērojot ražošanas līmeni un nodarbinātības līmeni, darba ražīgums pārskata laika posmā palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(81)

Lai gan nodarbinātība šajā Kopienas ražošanas nozarē nedaudz palielinājās, ražošanas nozare pārskata laika posmā spēja palielināt savu darba ražīgumu. Ievērojot ražošanas līmeni un nodarbinātības līmeni, darba ražīgums pārskata laika posmā palielinājās par 8 %.

4.5.7.   Darba samaksa

10. tabula
  Darba samaksa

| | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba samaksa (tūkstošos EUR) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Indekss | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Datu avots: Paraugā ietvertās Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības. |

2001

2002

2003

IP

Darba samaksa (tūkstošos EUR)

4 620

4 223

4 015

3 765

Indekss

100

91

87

81

Datu avots: Paraugā ietvertās Kopienas ražošanas nozares uzņēmējsabiedrības.

| (82) | Pārskata laika posmā darba samaksa bija jāsamazina par 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Pārskata laika posmā darba samaksa bija jāsamazina par 19 %.

4.5.8.   Stāvokļa normalizēšanās pēc agrākā dempinga

| (83) | Jānorāda uz to, ka no 1997. gada septembra līdz 2003. gada maijam uz lielu daļu no Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu importa attiecās cenu noteikumi, kas tika ieviesti saistībā ar tajā laikā spēkā esošajiem antidempinga un pretsubsidēšanas pasākumiem. 2001. gadā šī Kopienas ražošanas nozare bija rentabla, taču 2002. gadā daži Norvēģijas ražotāji eksportētāji šos cenu noteikumus pārkāpa, mazinot šī instrumenta efektivitāti un izraisot cenu krišanos. Pašreiz veiktā izmeklēšana norāda uz to, ka Norvēģijas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas pēc 2001. gada ir samazinājušās par 16 %. Lielākā cenu samazināšanās bija vērojama no 2002. gada, kad tajā laikā spēkā esošo noteikumu pārkāpšana kļuva biežāka. Ievērojot šos lietas apstākļus, jāuzskata, ka stāvokļa normalizēšanās pēc agrākā dempinga nav bijusi iespējama. |
| --- | --- |

(83)

Jānorāda uz to, ka no 1997. gada septembra līdz 2003. gada maijam uz lielu daļu no Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu importa attiecās cenu noteikumi, kas tika ieviesti saistībā ar tajā laikā spēkā esošajiem antidempinga un pretsubsidēšanas pasākumiem. 2001. gadā šī Kopienas ražošanas nozare bija rentabla, taču 2002. gadā daži Norvēģijas ražotāji eksportētāji šos cenu noteikumus pārkāpa, mazinot šī instrumenta efektivitāti un izraisot cenu krišanos. Pašreiz veiktā izmeklēšana norāda uz to, ka Norvēģijas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas pēc 2001. gada ir samazinājušās par 16 %. Lielākā cenu samazināšanās bija vērojama no 2002. gada, kad tajā laikā spēkā esošo noteikumu pārkāpšana kļuva biežāka. Ievērojot šos lietas apstākļus, jāuzskata, ka stāvokļa normalizēšanās pēc agrākā dempinga nav bijusi iespējama.

4.5.9.   Dempinga starpības faktiskais lielums

| (84) | Nevar uzskatīt, ka dempinga starpības faktiskais lielums, kurš ir bijis būtisks, ir maz ietekmējis šo Kopienas ražošanas nozari, ja ņemam vērā attiecīgā importa apjomus un cenas. |
| --- | --- |

(84)

Nevar uzskatīt, ka dempinga starpības faktiskais lielums, kurš ir bijis būtisks, ir maz ietekmējis šo Kopienas ražošanas nozari, ja ņemam vērā attiecīgā importa apjomus un cenas.

4.6.   Secinājums par zaudējumu

| (85) | Izmeklēšana norāda uz to, ka no 2001. gada līdz IP attiecīgais produkts Kopienas tirgū ir importēts nepārtraukti un aizvien lielākos daudzumos un lielos apjomos (+35 %), jo īpaši no 2002. gada līdz 2003. gadam. Tajā pašā posmā šī produkta vidējās importa dempinga cenas ir nepārtraukti kritušās par 16 %, pie kam īpaši straujš kritums ir bijis 2002. līdz 2003. gadā, bet pēc tam cenas ir nemainīgi palikušas ļoti zemā līmenī. Ir konstatēts, ka pārskata laika posmā Norvēģijas tirgus daļa ir palielinājusies par 17 % jeb 8,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(85)

Izmeklēšana norāda uz to, ka no 2001. gada līdz IP attiecīgais produkts Kopienas tirgū ir importēts nepārtraukti un aizvien lielākos daudzumos un lielos apjomos (+35 %), jo īpaši no 2002. gada līdz 2003. gadam. Tajā pašā posmā šī produkta vidējās importa dempinga cenas ir nepārtraukti kritušās par 16 %, pie kam īpaši straujš kritums ir bijis 2002. līdz 2003. gadā, bet pēc tam cenas ir nemainīgi palikušas ļoti zemā līmenī. Ir konstatēts, ka pārskata laika posmā Norvēģijas tirgus daļa ir palielinājusies par 17 % jeb 8,6 procentu punktiem.

| (86) | Tikko minēto rādītāju analīze norāda uz to, ka no 2001. gada līdz IP stāvoklis šajā Kopienas ražošanas nozarē ir pakāpeniski pasliktinājies. Lai gan daži faktori liecināja par pozitīvu tendenci pārskata laika posmā (produkcija, ražošanas jauda, pārdošanas apjomi), lielākā daļa rādītāju attīstījās ar negatīvu tendenci (pārdošanas cenas, tirgus daļa, rentabilitāte, naudas plūsma, ienākumi no kapitāla, darba samaksa). |
| --- | --- |

(86)

Tikko minēto rādītāju analīze norāda uz to, ka no 2001. gada līdz IP stāvoklis šajā Kopienas ražošanas nozarē ir pakāpeniski pasliktinājies. Lai gan daži faktori liecināja par pozitīvu tendenci pārskata laika posmā (produkcija, ražošanas jauda, pārdošanas apjomi), lielākā daļa rādītāju attīstījās ar negatīvu tendenci (pārdošanas cenas, tirgus daļa, rentabilitāte, naudas plūsma, ienākumi no kapitāla, darba samaksa).

| (87) | Attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu pozitīvo attīstību tika konstatēts, ka šie pieaugumi deva iespēju Kopienas ražošanas nozarei tikai atgūt zaudētās tirgus daļas IP un saglabāt atgūto tirgus daļu. Tika uzskatīts, ka ražošanas jaudai ir ierobežota nozīme, jo jaudas rādītāji pamatojas uz teorētisku aprēķinu, izmantojot izsniegto licenču kopējo skaitu un nevis zivju saimniecības faktisko jaudu. Rezultātā šajā posmā jaudu izmantojums samazinājās no 49 % līdz 47 %, bet darba ražīgums palielinājās galvenokārt sakarā ar plašāku automatizācijas ieviešanu (+8 %). Pārskata laika posmā Kopienas ražošanas nozares tirgum bija raksturīgs stabils pieprasījums, jo patēriņš pieauga par 15 % jeb par 80 000 tonnām. Lai gan šī Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt gan produkcijas, gan pārdošanas apjomus par 13 %, tai tikai izdevās saglabāt savu daļu tirgū. Tajā pašā laikā Norvēģijas eksportētāji spēja palielināt savus pārdošanas apjomus par 93 000 tonnām un iegūt ievērojamu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu pozitīvo attīstību tika konstatēts, ka šie pieaugumi deva iespēju Kopienas ražošanas nozarei tikai atgūt zaudētās tirgus daļas IP un saglabāt atgūto tirgus daļu. Tika uzskatīts, ka ražošanas jaudai ir ierobežota nozīme, jo jaudas rādītāji pamatojas uz teorētisku aprēķinu, izmantojot izsniegto licenču kopējo skaitu un nevis zivju saimniecības faktisko jaudu. Rezultātā šajā posmā jaudu izmantojums samazinājās no 49 % līdz 47 %, bet darba ražīgums palielinājās galvenokārt sakarā ar plašāku automatizācijas ieviešanu (+8 %). Pārskata laika posmā Kopienas ražošanas nozares tirgum bija raksturīgs stabils pieprasījums, jo patēriņš pieauga par 15 % jeb par 80 000 tonnām. Lai gan šī Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt gan produkcijas, gan pārdošanas apjomus par 13 %, tai tikai izdevās saglabāt savu daļu tirgū. Tajā pašā laikā Norvēģijas eksportētāji spēja palielināt savus pārdošanas apjomus par 93 000 tonnām un iegūt ievērojamu tirgus daļu.

| (88) | Turklāt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu palielināšanās notika uz cenu krišanās rēķina. Tas ir novedis pie rentabilitātes samazināšanās, pozitīviem rādītājiem pārvēršoties par negatīviem (7,2 % 2001. gadā, bet – 2,9 %, – 6,2 % un – 4,0 % zaudējumi attiecīgi 2002., 2003. gadā un IP). Ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei. Pārskata laika posmā ir cietusi arī darba samaksa (– 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Turklāt Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu palielināšanās notika uz cenu krišanās rēķina. Tas ir novedis pie rentabilitātes samazināšanās, pozitīviem rādītājiem pārvēršoties par negatīviem (7,2 % 2001. gadā, bet – 2,9 %, – 6,2 % un – 4,0 % zaudējumi attiecīgi 2002., 2003. gadā un IP). Ienākumiem no ieguldījumiem un naudas plūsmai bija tāda pati tendence kā rentabilitātei. Pārskata laika posmā ir cietusi arī darba samaksa (– 19 %).

| (89) | Ņemot vērā visus šos faktorus, provizorisks secinājums ir tāds, ka pamatregulas 3. panta izpratnē Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā visus šos faktorus, provizorisks secinājums ir tāds, ka pamatregulas 3. panta izpratnē Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Provizoriskās piezīmes

| (90) | Lai provizoriski secinātu par to, vai ir cēloņsakarība starp importa dempingu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu vispirms pārbaudīja attiecīgās valsts importa dempinga ietekmi uz lietas apstākļiem šajā ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(90)

Lai provizoriski secinātu par to, vai ir cēloņsakarība starp importa dempingu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu vispirms pārbaudīja attiecīgās valsts importa dempinga ietekmi uz lietas apstākļiem šajā ražošanas nozarē.

| (91) | Otrkārt, Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu pārbaudīja arī citus faktorus, kuri iespējams izraisījuši zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka neviens šo faktoru izraisīts zaudējums netiktu nepatiesi attiecināts uz importa dempingu. Izņemot importa dempingu, Komisija arī analizēja citus zināmos faktorus, kas varētu izraisīt zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka neviens iespējamais šo faktoru izraisītais zaudējums netiktu nepatiesi attiecināts uz importa dempingu. |
| --- | --- |

(91)

Otrkārt, Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu pārbaudīja arī citus faktorus, kuri iespējams izraisījuši zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka neviens šo faktoru izraisīts zaudējums netiktu nepatiesi attiecināts uz importa dempingu. Izņemot importa dempingu, Komisija arī analizēja citus zināmos faktorus, kas varētu izraisīt zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka neviens iespējamais šo faktoru izraisītais zaudējums netiktu nepatiesi attiecināts uz importa dempingu.

5.2.   Attiecīgās valsts importa dempinga ietekme

| (92) | Uz saistību starp Kopienai nodarīto zaudējumu un importa dempingu jo īpaši norāda šāda rādītāju attīstība – no 2001. gada līdz IP beigām saimniecībās audzētu Norvēģijas lašu importa apjoms Kopienas valstīs palielinājās par 35 % un tā tirgus daļa palielinājās līdz 59,6 %, kas nozīmē 8,6 procenta punktu guvumus uz Kopienas ražošanas nozares rēķina. Pārskata laika posmā cenas Norvēģijā samazinājās par 16 %. |
| --- | --- |

(92)

Uz saistību starp Kopienai nodarīto zaudējumu un importa dempingu jo īpaši norāda šāda rādītāju attīstība – no 2001. gada līdz IP beigām saimniecībās audzētu Norvēģijas lašu importa apjoms Kopienas valstīs palielinājās par 35 % un tā tirgus daļa palielinājās līdz 59,6 %, kas nozīmē 8,6 procenta punktu guvumus uz Kopienas ražošanas nozares rēķina. Pārskata laika posmā cenas Norvēģijā samazinājās par 16 %.

| (93) | Šī Norvēģijas importa attīstības tendence sakrita ar Kopienas ražotāju lieliem finansiāliem zaudējumiem. Faktiski Norvēģijas importa attīstības tendence sakrita ar ievērojamu Kopienas rūpniecības galveno ekonomisko rādītāju pasliktināšanos no 2001. gada līdz IP. No 2002. gada līdz IP, kad cenas produktiem no Norvēģijas samazinājās par aptuveni 13 %, pārdošanas cenas samazinājās par 5 %, un zaudējumi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļā sasniedza 3 %. Tādejādi Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus IP, kā arī divus gadus pirms IP. Tā kā ir vispār pieņemts, ka imports no Norvēģijas, jo īpaši tā lielā apjoma dēļ, nosaka cenu saimniecībās audzētiem lašiem Kopienas tirgū, šie lietas apstākļi norāda uz to, ka Kopienas ražošanas nozare bijusi pakļauta spēcīgam cenas spiedienam, ko palielināja importa dempings Kopienas tirgū. Par turpmāku cenas spiedienu liecina arī pārdošana par zemāku cenu, ko praktizēja Norvēģijas ražotāji eksportētāji, kā arī šīs Kopienas ražošanas nozares cenas, kuru apmērs tika ievērojami samazināts IP laika posmā. |
| --- | --- |

(93)

Šī Norvēģijas importa attīstības tendence sakrita ar Kopienas ražotāju lieliem finansiāliem zaudējumiem. Faktiski Norvēģijas importa attīstības tendence sakrita ar ievērojamu Kopienas rūpniecības galveno ekonomisko rādītāju pasliktināšanos no 2001. gada līdz IP. No 2002. gada līdz IP, kad cenas produktiem no Norvēģijas samazinājās par aptuveni 13 %, pārdošanas cenas samazinājās par 5 %, un zaudējumi Kopienas ražošanas nozares tirgus daļā sasniedza 3 %. Tādejādi Kopienas ražošanas nozare cieta zaudējumus IP, kā arī divus gadus pirms IP. Tā kā ir vispār pieņemts, ka imports no Norvēģijas, jo īpaši tā lielā apjoma dēļ, nosaka cenu saimniecībās audzētiem lašiem Kopienas tirgū, šie lietas apstākļi norāda uz to, ka Kopienas ražošanas nozare bijusi pakļauta spēcīgam cenas spiedienam, ko palielināja importa dempings Kopienas tirgū. Par turpmāku cenas spiedienu liecina arī pārdošana par zemāku cenu, ko praktizēja Norvēģijas ražotāji eksportētāji, kā arī šīs Kopienas ražošanas nozares cenas, kuru apmērs tika ievērojami samazināts IP laika posmā.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Citu trešo valstu importa ietekme

| (94) | Imports no trešām valstīm, kas nav pārbaudīts šajā izmeklēšanā, norāda uz šādām attīstības tendencēm pārskata laika posmā:
  11. tabula
  Citu trešo valstu importa ietekme | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Citu trešo valstu, izņemot Norvēģiju, rādītāji (tonnās) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Indekss | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Tirgus daļa | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Vidējā cena (EUR/kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| ASV (tonnās) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Indekss | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Tirgus daļa | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Vidējā cena (EUR/kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanāda (tonnās) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Indekss | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Tirgus daļa | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Vidējā cena (EUR/kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Čīle (tonnās) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Indekss | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Tirgus daļa | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Vidējā cena (EUR/kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Farēru salas (tonnās) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Indekss | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Tirgus daļa | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Vidējā cena (EUR/kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Avots: Eurostat |

(94)

Imports no trešām valstīm, kas nav pārbaudīts šajā izmeklēšanā, norāda uz šādām attīstības tendencēm pārskata laika posmā:

11. tabula

Citu trešo valstu importa ietekme

2001

2002

2003

IP

Citu trešo valstu, izņemot Norvēģiju, rādītāji (tonnās)

82 082

106 154

108 157

117 994

Indekss

100

129

132

144

Tirgus daļa

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Vidējā cena (EUR/kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

ASV (tonnās)

5 011

26 359

27 233

24 624

Indekss

100

526

543

491

Tirgus daļa

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Vidējā cena (EUR/kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanāda (tonnās)

593

3 592

6 490

6 940

Indekss

100

605

1094

1170

Tirgus daļa

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Vidējā cena (EUR/kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Čīle (tonnās)

26 442

28 669

19 455

24 547

Indekss

100

108

74

93

Tirgus daļa

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Vidējā cena (EUR/kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Farēru salas (tonnās)

40 505

37 075

41 202

37 108

Indekss

100

92

102

92

Tirgus daļa

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Vidējā cena (EUR/kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Avots: Eurostat

| (95) | Iepriekšminētā tabula norāda uz importa apjomu, tirgus daļu un vidējo cenu saimniecībās audzētiem importētajiem lašiem no visām valstīm, izņemot Norvēģiju, kā arī atsevišķi tradicionālajiem importētājiem, t.i., ASV, Kanāda, Čīle un Farēru salas. |
| --- | --- |

(95)

Iepriekšminētā tabula norāda uz importa apjomu, tirgus daļu un vidējo cenu saimniecībās audzētiem importētajiem lašiem no visām valstīm, izņemot Norvēģiju, kā arī atsevišķi tradicionālajiem importētājiem, t.i., ASV, Kanāda, Čīle un Farēru salas.

| (96) | Jāpiebilst, ka importa statistika neuzrāda datus atsevišķi par saimniecībās audzētiem lašiem un savvaļas lašiem. Taču, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto informāciju, redzams, ka lielāko importa daļu no ASV un Kanādas veido savvaļas laši, tādēļ maz ticams, ka importam no šīm divām valstīm varētu būt nozīmīga ietekme uz lietas apstākļiem šajā Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(96)

Jāpiebilst, ka importa statistika neuzrāda datus atsevišķi par saimniecībās audzētiem lašiem un savvaļas lašiem. Taču, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto informāciju, redzams, ka lielāko importa daļu no ASV un Kanādas veido savvaļas laši, tādēļ maz ticams, ka importam no šīm divām valstīm varētu būt nozīmīga ietekme uz lietas apstākļiem šajā Kopienas ražošanas nozarē.

| (97) | Iepriekšminētā tabula arī norāda uz to, ka Čīles importa produktu cenas bija virs šīs Kopienas ražošanas nozares cenu līmeņa IP laika posmā un ka citu trešo valstu saimniecībās audzētu lašu cenas ievērojami atšķīrās. Farēru salu importa produktu cenas bija zemākas nekā Norvēģijas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas, taču jāpiebilst, ka pārskata laika posmā importa apjoms no Čīles un Farēru salām ir samazinājies attiecīgi par 7 % un 8 %. |
| --- | --- |

(97)

Iepriekšminētā tabula arī norāda uz to, ka Čīles importa produktu cenas bija virs šīs Kopienas ražošanas nozares cenu līmeņa IP laika posmā un ka citu trešo valstu saimniecībās audzētu lašu cenas ievērojami atšķīrās. Farēru salu importa produktu cenas bija zemākas nekā Norvēģijas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas, taču jāpiebilst, ka pārskata laika posmā importa apjoms no Čīles un Farēru salām ir samazinājies attiecīgi par 7 % un 8 %.

| (98) | Ņemot vērā patēriņa attīstību un importa dempingu no Norvēģijas, ir jāaplūko šīs attīstības tendences. Kā norādīts iepriekš 51. apsvērumā, pārskata laika posmā patēriņš palielinājās par 15 % un IP ar nelielu samazināšanos par 0,5 % patēriņš palika apmēram 2003. gada līmenī. Kā paskaidrots iepriekš 55. apsvērumā, pārskata laika posmā importa apjoms no Norvēģijas palielinājās apmēram par 35 % un pieaugums no 2003. gada līdz IP sasniedza aptuveni 3,1 %. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā patēriņa attīstību un importa dempingu no Norvēģijas, ir jāaplūko šīs attīstības tendences. Kā norādīts iepriekš 51. apsvērumā, pārskata laika posmā patēriņš palielinājās par 15 % un IP ar nelielu samazināšanos par 0,5 % patēriņš palika apmēram 2003. gada līmenī. Kā paskaidrots iepriekš 55. apsvērumā, pārskata laika posmā importa apjoms no Norvēģijas palielinājās apmēram par 35 % un pieaugums no 2003. gada līdz IP sasniedza aptuveni 3,1 %.

| (99) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski var secināt, ka imports Kopienā no citām trešām valstīm nevarētu būt noteicošais iemesls nodarītajam būtiskajam zaudējumam šajā Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(99)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski var secināt, ka imports Kopienā no citām trešām valstīm nevarētu būt noteicošais iemesls nodarītajam būtiskajam zaudējumam šajā Kopienas ražošanas nozarē.

5.3.2.   Izmaiņu ietekme patēriņa struktūrā

| (100) | Pārskatītajā posmā saimniecībās audzētā laša patēriņš Kopienas valstīs palielinājās par 15 % un sasniedza gandrīz 608 000 tonnas IP. Palielinot ražošanas un pārdošanas apjomu, Kopienas ražošanas nozare guva labumu no šā patēriņa palielināšanās. Tādēļ patēriņa attīstība nav uzskatāma par iemeslu nodarītajam zaudējumam Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(100)

Pārskatītajā posmā saimniecībās audzētā laša patēriņš Kopienas valstīs palielinājās par 15 % un sasniedza gandrīz 608 000 tonnas IP. Palielinot ražošanas un pārdošanas apjomu, Kopienas ražošanas nozare guva labumu no šā patēriņa palielināšanās. Tādēļ patēriņa attīstība nav uzskatāma par iemeslu nodarītajam zaudējumam Kopienas ražošanas nozarē.

| (101) | Ir bijušas iebildes par to, ka Apvienotajā Karalistē iespējams ir bijis patēriņa kritums, un, ka tas radījis zaudējumu Kopienas ražotājiem. Taču Apvienotās Karalistes tirgu nevar izolēt no kopējā Kopienas tirgus, un jāņem vērā palielinātais patēriņa apjoms, kas Kopienas tirgū konstatēts pārskata laika posmā. Pieprasījuma pēc saimniecībās audzētiem lašiem samazināšanās atsevišķā Kopienas daļā, kamēr kopējais pieprasījums pieaug, nav uzskatāma par šīs Kopienas ražošanas nozares ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās iemeslu. Tādēļ provizoriski var secināt, ka izmaiņas patēriņa struktūrā nav nodarījušas būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(101)

Ir bijušas iebildes par to, ka Apvienotajā Karalistē iespējams ir bijis patēriņa kritums, un, ka tas radījis zaudējumu Kopienas ražotājiem. Taču Apvienotās Karalistes tirgu nevar izolēt no kopējā Kopienas tirgus, un jāņem vērā palielinātais patēriņa apjoms, kas Kopienas tirgū konstatēts pārskata laika posmā. Pieprasījuma pēc saimniecībās audzētiem lašiem samazināšanās atsevišķā Kopienas daļā, kamēr kopējais pieprasījums pieaug, nav uzskatāma par šīs Kopienas ražošanas nozares ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās iemeslu. Tādēļ provizoriski var secināt, ka izmaiņas patēriņa struktūrā nav nodarījušas būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.3.   Izmaiņas Kopienas ražošanas nozares eksporta rādītājos

12. tabula
  Kopienas ražošanas nozares eksporta apjoms

| | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksports (tonnās) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Avots: Kopienas ražošanas nozare. |

2001

2002

2003

IP

Eksports (tonnās)

169

211

348

423

Avots: Kopienas ražošanas nozare.

| (102) | Kopienas ražošanas nozares eksporta līmeņa svārstību ietekme arī tika pārbaudīta. Eksporta apjoms palielinājies par 15 %. Tā kā Kopienas tirgus nonāca grūtā stāvoklī, tad Kopienas ražošanas nozare centās palielināt eksporta apjomu, kas tomēr palielinājās tikai par apmēram 2 % no kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma. Tādēļ var provizoriski secināt, ka visas izmaiņas eksporta apjoma līmenī nenodarīja būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tādejādi jāatzīst, ka dati attiecībā uz peļņu pamatojas tikai uz datiem par Kopienas pārdošanas apjomu patērētājiem, kuri nav saistīti ar Kopienu. |
| --- | --- |

(102)

Kopienas ražošanas nozares eksporta līmeņa svārstību ietekme arī tika pārbaudīta. Eksporta apjoms palielinājies par 15 %. Tā kā Kopienas tirgus nonāca grūtā stāvoklī, tad Kopienas ražošanas nozare centās palielināt eksporta apjomu, kas tomēr palielinājās tikai par apmēram 2 % no kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma. Tādēļ var provizoriski secināt, ka visas izmaiņas eksporta apjoma līmenī nenodarīja būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tādejādi jāatzīst, ka dati attiecībā uz peļņu pamatojas tikai uz datiem par Kopienas pārdošanas apjomu patērētājiem, kuri nav saistīti ar Kopienu.

5.3.4.   Citi Kopienas ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem

| (103) | Ir pārbaudīts tas, vai zaudējumu šai Kopienas ražošanas nozarei nodarījuši citi EK ražotāji, kuri saistīti ar Norvēģijas ražotājiem. Kā minēts 44. apsvērumā, pamatojoties uz pamatregulas 4. panta 1. punktu, šīs uzņēmējsabiedrības nav iekļautas Kopienas ražošanas nozares definīcijā. |
| --- | --- |

(103)

Ir pārbaudīts tas, vai zaudējumu šai Kopienas ražošanas nozarei nodarījuši citi EK ražotāji, kuri saistīti ar Norvēģijas ražotājiem. Kā minēts 44. apsvērumā, pamatojoties uz pamatregulas 4. panta 1. punktu, šīs uzņēmējsabiedrības nav iekļautas Kopienas ražošanas nozares definīcijā.

| (104) | Pieci Kopienas ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, sniedza izsmeļošu atbildi uz aptaujas anketām. Šie ražotāji veidoja apmēram 54 % no citiem Kopienas ražotājiem, kas saitīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem.
  13. tabula
  Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vidējās pārdošanas cenas tiem nesaistītajiem ražotāju patērētājiem EK, kas attiecas uz Norvēģijas ražotājiem/importētājiem | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana nesaistītajiem patērētājiem EK (tonnās) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Indekss | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Tirgus daļa | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Vidējā cena (€/kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Avots: Aptaujas anketu atbildes, kuras sniedza Eiropas Kopienas ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem. |

(104)

Pieci Kopienas ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, sniedza izsmeļošu atbildi uz aptaujas anketām. Šie ražotāji veidoja apmēram 54 % no citiem Kopienas ražotājiem, kas saitīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem.

13. tabula

Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vidējās pārdošanas cenas tiem nesaistītajiem ražotāju patērētājiem EK, kas attiecas uz Norvēģijas ražotājiem/importētājiem

2001

2002

2003

IP

Pārdošana nesaistītajiem patērētājiem EK (tonnās)

67 983

71 879

76 175

72 255

Indekss

100

105

112

106

Tirgus daļa

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Vidējā cena (€/kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Avots: Aptaujas anketu atbildes, kuras sniedza Eiropas Kopienas ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem.

| (105) | Iepriekš minētajā tabulā redzams, ka, pamatojoties uz aptaujas anketās sniegtajām atbildēm, piecu uzņēmējsabiedrību, kuras sadarbojās, pārdošanas apjoms pārskata laika posmā palielinājies par 6 % un ka cenas samazinājušās apmēram par 5 %, kas kopumā atbilst šai Kopienas ražošanas nozares attīstībai. Turklāt tika konstatēts, ka pārskata laika posmā to tirgus daļa samazinājās par aptuveni 1 procenta punktu, kas arī atbilst šīs Kopienas ražošanas nozares attīstības rādītājiem, un ka to pārdošanas cenas pārsniedza Norvēģijas ražotāju eksportētāju cenu līmeni (apmēram 5 % IP). Vienlaikus šajā laika posmā eksportētāji no Norvēģijas spēja palielināt pārdošanas apjomu par 93 000 tonnām un ieguva tirgus daļu. Tomēr atklājās, ka ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem saistīto EK ražotāju ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās iespējams nav bijusi pārāk izteikta, salīdzinot ar šīs Kopienas ražošanas nozares ekonomikas stāvokli. |
| --- | --- |

(105)

Iepriekš minētajā tabulā redzams, ka, pamatojoties uz aptaujas anketās sniegtajām atbildēm, piecu uzņēmējsabiedrību, kuras sadarbojās, pārdošanas apjoms pārskata laika posmā palielinājies par 6 % un ka cenas samazinājušās apmēram par 5 %, kas kopumā atbilst šai Kopienas ražošanas nozares attīstībai. Turklāt tika konstatēts, ka pārskata laika posmā to tirgus daļa samazinājās par aptuveni 1 procenta punktu, kas arī atbilst šīs Kopienas ražošanas nozares attīstības rādītājiem, un ka to pārdošanas cenas pārsniedza Norvēģijas ražotāju eksportētāju cenu līmeni (apmēram 5 % IP). Vienlaikus šajā laika posmā eksportētāji no Norvēģijas spēja palielināt pārdošanas apjomu par 93 000 tonnām un ieguva tirgus daļu. Tomēr atklājās, ka ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem saistīto EK ražotāju ekonomikas stāvokļa pasliktināšanās iespējams nav bijusi pārāk izteikta, salīdzinot ar šīs Kopienas ražošanas nozares ekonomikas stāvokli.

| (106) | Tādēļ provizoriski var uzskatīt, ka EK ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, nav nekādā ziņā nodarījuši būtisku zaudējumu šai Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(106)

Tādēļ provizoriski var uzskatīt, ka EK ražotāji, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, nav nekādā ziņā nodarījuši būtisku zaudējumu šai Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.5.   Paaugstinātas zivju mirstības ietekme uz ražošanas un pārdošanas apjomu

| (107) | Viena ieinteresētā puse iebilda par to, ka paaugstināta zivju mirstība Īrijā un slimību uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varēja izraisīt ievērojamu ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanos. Taču tika konstatēts, ka šie faktori skāra nelielu skaitu saimniecību un tiem nevar būt jūtama ietekme uz kopējiem rādītājiem. Kā norādīts 64. un 69. apsvērumā, pārskata laika posmā palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms. Tādēļ provizoriski var secināt, ka paaugstināta zivju mirstība nav izraisījusi būtisku zaudējumu. |
| --- | --- |

(107)

Viena ieinteresētā puse iebilda par to, ka paaugstināta zivju mirstība Īrijā un slimību uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varēja izraisīt ievērojamu ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanos. Taču tika konstatēts, ka šie faktori skāra nelielu skaitu saimniecību un tiem nevar būt jūtama ietekme uz kopējiem rādītājiem. Kā norādīts 64. un 69. apsvērumā, pārskata laika posmā palielinājās Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms. Tādēļ provizoriski var secināt, ka paaugstināta zivju mirstība nav izraisījusi būtisku zaudējumu.

5.3.6.   Mazāku, nenozīmīgāku EK ražotāju ietekme un augstākas ražošanas izmaksas

| (108) | Tika apgalvots par to, ka Norvēģijā šīs nozares ražošanas izmaksas ir zemākas nekā Kopienas ražotājiem un ka šis fakts un Kopienas ražotāju nespēja samazināt ražošanas izmaksas, ir iemesls palielinātam importa apjomam un nopietnam kaitējumam. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts tas, ka Norvēģijā ir priekšrocības attiecībā uz dažām izmaksām (piemēram, reglamentētas izmaksas zāļu, pārtikas un vides jomā), bet Kopienas ražotājiem ir priekšrocības citās jomās (piemēram, nodarbinātības jomā). Vispārīgi tika norādīts uz to, ka Kopienas ražotājiem ir nopietni zaudējumi minētajā tirgū, vienlaicīgi zaudējumi ir arī Norvēģijas ražotājiem, par ko, inter alia, liecina Norvēģijas valdības dati un izmeklēšana dempinga lietā. Tādēļ provizoriski konstatē, ka apgalvojumam par to, ka Kopienas ražotāju darbība ir mazāk efektīva nekā Norvēģijas ražotāju darbība, nav pamatojuma un ka tas nav iemesls, lai izraisītu kaitējumu šai Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(108)

Tika apgalvots par to, ka Norvēģijā šīs nozares ražošanas izmaksas ir zemākas nekā Kopienas ražotājiem un ka šis fakts un Kopienas ražotāju nespēja samazināt ražošanas izmaksas, ir iemesls palielinātam importa apjomam un nopietnam kaitējumam. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts tas, ka Norvēģijā ir priekšrocības attiecībā uz dažām izmaksām (piemēram, reglamentētas izmaksas zāļu, pārtikas un vides jomā), bet Kopienas ražotājiem ir priekšrocības citās jomās (piemēram, nodarbinātības jomā). Vispārīgi tika norādīts uz to, ka Kopienas ražotājiem ir nopietni zaudējumi minētajā tirgū, vienlaicīgi zaudējumi ir arī Norvēģijas ražotājiem, par ko, inter alia, liecina Norvēģijas valdības dati un izmeklēšana dempinga lietā. Tādēļ provizoriski konstatē, ka apgalvojumam par to, ka Kopienas ražotāju darbība ir mazāk efektīva nekā Norvēģijas ražotāju darbība, nav pamatojuma un ka tas nav iemesls, lai izraisītu kaitējumu šai Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.7.   Apvienotās Karalistes reglamentēto ierobežojumu ietekme

| (109) | Viena ieinteresētā puse iebilda par to, ka reglamentētie ierobežojumi Apvienotajā Karalistē saistībā ar vides aizsardzības prasībām un zivju veselības standartiem, biomasu saskaņojumiem, medicīnas apstiprinājumu sistēmu un atrašanās vietas apstiprinājumiem ir iemesls tam, ka šīs Kopienas ražošanas nozares konkurētspēja samazinājusies un tā cietusi nopietnu zaudējumu. Taču šim apgalvojumam nav rasti pierādījumi, un šis apgalvojums nav turpmāk pierādīts, kā arī Apvienotās Karalistes uzņēmējsabiedrību pārbaudē nav iegūti nekādi rādītāji šajā ziņā. Tādā gadījumā šos faktorus nevar uzskatīt par attiecīgi pamatotiem faktoriem, kuru dēļ Kopienas ražotāji varētu ciest nopietnu zaudējumu. Tieši pretēji, varētu iebilst par to, ka stingrāki tiesību akti vides un sanitārajā jomā palielina produkta pievilcību mūsdienīga patērētāja skatījumā. |
| --- | --- |

(109)

Viena ieinteresētā puse iebilda par to, ka reglamentētie ierobežojumi Apvienotajā Karalistē saistībā ar vides aizsardzības prasībām un zivju veselības standartiem, biomasu saskaņojumiem, medicīnas apstiprinājumu sistēmu un atrašanās vietas apstiprinājumiem ir iemesls tam, ka šīs Kopienas ražošanas nozares konkurētspēja samazinājusies un tā cietusi nopietnu zaudējumu. Taču šim apgalvojumam nav rasti pierādījumi, un šis apgalvojums nav turpmāk pierādīts, kā arī Apvienotās Karalistes uzņēmējsabiedrību pārbaudē nav iegūti nekādi rādītāji šajā ziņā. Tādā gadījumā šos faktorus nevar uzskatīt par attiecīgi pamatotiem faktoriem, kuru dēļ Kopienas ražotāji varētu ciest nopietnu zaudējumu. Tieši pretēji, varētu iebilst par to, ka stingrāki tiesību akti vides un sanitārajā jomā palielina produkta pievilcību mūsdienīga patērētāja skatījumā.

5.4.   Secinājums par zaudējuma cēloņsakarību

| (110) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, provizoriski var secināt, ka ir cēloņsakarība starp importa dempingu un šai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko zaudējumu. Šis secinājums pamatojas uz faktu par to, ka importa dempinga apjoms no Norvēģijas un tirgus daļas ievērojami palielinājušās, kas arī ievērojami samazināja cenas šajā Kopienas ražošanas nozarē. Turklāt vērojama pārsteidzoša sakritība laikā starp importa par dempinga cenām apjoma straujo pieaugumu un šīs Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, kas izraisīja zaudējumus šai Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, provizoriski var secināt, ka ir cēloņsakarība starp importa dempingu un šai Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko zaudējumu. Šis secinājums pamatojas uz faktu par to, ka importa dempinga apjoms no Norvēģijas un tirgus daļas ievērojami palielinājušās, kas arī ievērojami samazināja cenas šajā Kopienas ražošanas nozarē. Turklāt vērojama pārsteidzoša sakritība laikā starp importa par dempinga cenām apjoma straujo pieaugumu un šīs Kopienas ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanos, kas izraisīja zaudējumus šai Kopienas ražošanas nozarei.

| (111) | Nav konstatēti citi faktori, kas būtu varējuši ievērojami ietekmēt stāvokli šajā Kopienas ražošanas nozarē. Provizoriski var arī secināt, ka imports Kopienā no trešām valstīm nevarētu būt noteicošais iemesls šai Kopienas ražošanas nozarei nodarītajam būtiskajam zaudējumam. |
| --- | --- |

(111)

Nav konstatēti citi faktori, kas būtu varējuši ievērojami ietekmēt stāvokli šajā Kopienas ražošanas nozarē. Provizoriski var arī secināt, ka imports Kopienā no trešām valstīm nevarētu būt noteicošais iemesls šai Kopienas ražošanas nozarei nodarītajam būtiskajam zaudējumam.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (112) | Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai neskatoties uz secinājumu par dempingu, kas izraisīja zaudējumu, nebija nepārvaramu iemeslu, kas varētu novest pie secinājuma, ka Kopienas interesēs nav ieviest antidempinga pasākumus pret importu no attiecīgās valsts. Kopienas interešu noteikšana pamatojās uz visu dažādo iesaistīto interešu, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju/pārstrādātāju/lietotāju, kā arī attiecīgā produkta patērētāju novērtējumu. Komisija nosūtīja aptaujas anketas tieši šīs Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem, EK ražotājiem, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, importētājiem, pārstrādātājiem, lietotājiem, attiecīgā produkta piegādātājiem un patērētāju organizācijai. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai neskatoties uz secinājumu par dempingu, kas izraisīja zaudējumu, nebija nepārvaramu iemeslu, kas varētu novest pie secinājuma, ka Kopienas interesēs nav ieviest antidempinga pasākumus pret importu no attiecīgās valsts. Kopienas interešu noteikšana pamatojās uz visu dažādo iesaistīto interešu, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju/pārstrādātāju/lietotāju, kā arī attiecīgā produkta patērētāju novērtējumu. Komisija nosūtīja aptaujas anketas tieši šīs Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem, EK ražotājiem, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, importētājiem, pārstrādātājiem, lietotājiem, attiecīgā produkta piegādātājiem un patērētāju organizācijai.

6.2.   Šīs Kopienas ražošanas nozares intereses

| (113) | Kopienas ražošanas nozare cietusi zaudējumus saistībā ar saimniecībās audzētu lašu importu no Norvēģijas par pazeminātām cenām. Iespējamo antidempinga pasākumu ieviešanas mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Kopienas tirgū starp šīs Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem un eksporta partneriem Norvēģijā. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarei nodarītā zaudējuma veidu, tiek uzskatīts, ka pasākumu neieviešanas gadījumā turpmāka stāvokļa pasliktināšanās šajā Kopienas ražošanas nozarē ir neizbēgama. Pasākumu neieviešana visdrīzāk radītu turpmāku zaudējumu, un vidējā termiņā iespējams izraisītu šīs ražošanas nozares izzušanu, ņemot vērā pārskata laika posmā konstatētos zaudējumus. Tādejādi, pamatojoties uz IP iegūtajiem datiem, šī Kopienas ražošanas nozare ir apdraudēta, ja vien pašreizējais zemais importa dempinga cenu līmenis netiks koriģēts. To pierāda pastāvīgi pienākošie ziņojumi par draudošajām bankrota procedūrām. |
| --- | --- |

(113)

Kopienas ražošanas nozare cietusi zaudējumus saistībā ar saimniecībās audzētu lašu importu no Norvēģijas par pazeminātām cenām. Iespējamo antidempinga pasākumu ieviešanas mērķis ir atjaunot godīgu konkurenci Kopienas tirgū starp šīs Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem un eksporta partneriem Norvēģijā. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozarei nodarītā zaudējuma veidu, tiek uzskatīts, ka pasākumu neieviešanas gadījumā turpmāka stāvokļa pasliktināšanās šajā Kopienas ražošanas nozarē ir neizbēgama. Pasākumu neieviešana visdrīzāk radītu turpmāku zaudējumu, un vidējā termiņā iespējams izraisītu šīs ražošanas nozares izzušanu, ņemot vērā pārskata laika posmā konstatētos zaudējumus. Tādejādi, pamatojoties uz IP iegūtajiem datiem, šī Kopienas ražošanas nozare ir apdraudēta, ja vien pašreizējais zemais importa dempinga cenu līmenis netiks koriģēts. To pierāda pastāvīgi pienākošie ziņojumi par draudošajām bankrota procedūrām.

| (114) | Jaunākajos gados šī Kopienas ražošanas nozare ir ļoti centusies uzlabot tās konkurētspēju šajā tirgū. Galvenie rajoni lašu audzēšanai Kopienā atrodas Skotijā un Īrijā, kur ir tam piemēroti apstākļi. Pēdējos gados lašu audzēšanas nozares struktūra Kopienas valstīs ievērojami izmainīta, un galvenā tendence ir saglabāt mazāku skaitu, taču lielākas uzņēmējsabiedrības. Vairākas mazākas uzņēmējsabiedrības ir vai nu pārtraukušas darbību, vai tikušas pārdotas citām Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas ieguldīja līdzekļus šajās ražotnēs. Vairākas šo Kopienas ražošanas nozari pārstāvošas uzņēmējsabiedrības ir veikušas pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti un samazinātu izmaksas, ņemot vērā pieaugošo konkurenci, piemēram, audzējot lašu mazuļus, uzlabojot barošanas aprīkojumu un vienojoties par kopīgu barības iegādi. Tas deva uzņēmējsabiedrībām iespēju palielināt pirktspēju attiecībā uz piegādātājiem. Vienlaicīgi vairākas šo Kopienas ražošanas nozari pārstāvošas uzņēmējsabiedrības vienojušās par kopīgu realizācijas un produkcijas pārdošanas režīmu. Tas nostiprinās viņu stāvokli tirgū. |
| --- | --- |

(114)

Jaunākajos gados šī Kopienas ražošanas nozare ir ļoti centusies uzlabot tās konkurētspēju šajā tirgū. Galvenie rajoni lašu audzēšanai Kopienā atrodas Skotijā un Īrijā, kur ir tam piemēroti apstākļi. Pēdējos gados lašu audzēšanas nozares struktūra Kopienas valstīs ievērojami izmainīta, un galvenā tendence ir saglabāt mazāku skaitu, taču lielākas uzņēmējsabiedrības. Vairākas mazākas uzņēmējsabiedrības ir vai nu pārtraukušas darbību, vai tikušas pārdotas citām Kopienas uzņēmējsabiedrībām, kas ieguldīja līdzekļus šajās ražotnēs. Vairākas šo Kopienas ražošanas nozari pārstāvošas uzņēmējsabiedrības ir veikušas pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti un samazinātu izmaksas, ņemot vērā pieaugošo konkurenci, piemēram, audzējot lašu mazuļus, uzlabojot barošanas aprīkojumu un vienojoties par kopīgu barības iegādi. Tas deva uzņēmējsabiedrībām iespēju palielināt pirktspēju attiecībā uz piegādātājiem. Vienlaicīgi vairākas šo Kopienas ražošanas nozari pārstāvošas uzņēmējsabiedrības vienojušās par kopīgu realizācijas un produkcijas pārdošanas režīmu. Tas nostiprinās viņu stāvokli tirgū.

| (115) | Tomēr, ja ieviestu antidempinga pasākumus, atjaunotos godīgas tirdzniecības apstākļi un attaisnotos šīs Kopienas ražošanas nozares līdzšinējie centieni. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi joprojām būtu dzīvotspējīgi saimniecībās audzētu lašu ražotāji. Galvenais pasākumu rezultāts būs zemo pārdošanas cenu izskaušana Kopienas valstīs. Tomēr, ņemot vērā citus piegādes avotus, Kopienas ražošanas nozarei ir ļoti ierobežotas iespējas palielināt cenas. Kopienas uzņēmējsabiedrības varētu atjaunot stāvokli, galvenokārt palielinot pārdošanas apjomu un attiecīgi palielinot apjomradītus ietaupījumus. Turklāt tādā gadījumā tiktu atgūta ieguldītāju uzticība šai uzņēmējdarbībai, un tirgus kļūtu stabils. |
| --- | --- |

(115)

Tomēr, ja ieviestu antidempinga pasākumus, atjaunotos godīgas tirdzniecības apstākļi un attaisnotos šīs Kopienas ražošanas nozares līdzšinējie centieni. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi joprojām būtu dzīvotspējīgi saimniecībās audzētu lašu ražotāji. Galvenais pasākumu rezultāts būs zemo pārdošanas cenu izskaušana Kopienas valstīs. Tomēr, ņemot vērā citus piegādes avotus, Kopienas ražošanas nozarei ir ļoti ierobežotas iespējas palielināt cenas. Kopienas uzņēmējsabiedrības varētu atjaunot stāvokli, galvenokārt palielinot pārdošanas apjomu un attiecīgi palielinot apjomradītus ietaupījumus. Turklāt tādā gadījumā tiktu atgūta ieguldītāju uzticība šai uzņēmējdarbībai, un tirgus kļūtu stabils.

| (116) | Tādējādi provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu ieviešana atbilst Kopienas ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(116)

Tādējādi provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu ieviešana atbilst Kopienas ražošanas nozares interesēm.

6.3.   Lašu mazuļu un barības ražotāju intereses

| (117) | Arī Kopienas ražotāju galveno piegādātāju (piemēram, lašu mazuļu un barības ražotāju) interesēs ir nodrošināt stipru un prognozējamu pieprasījumu to produkcijai par godīgu cenu, kas ļautu gūt samērīgu peļņu. Ja stāvoklis šajā Kopienas ražošanas nozarē neuzlabosies, tad daudziem lašu mazuļu ražotājiem būs jāsamazina pārdošanas apjoms un rentabilitāte, un dažos gadījumos to spēja turpināt tirdzniecību būs apdraudēta. Tas pats attiecas uz barības ražotājiem. Tādēļ antidempinga pasākumu ieviešana atbilst lašu mazuļu un barības ražotāju interesēm. |
| --- | --- |

(117)

Arī Kopienas ražotāju galveno piegādātāju (piemēram, lašu mazuļu un barības ražotāju) interesēs ir nodrošināt stipru un prognozējamu pieprasījumu to produkcijai par godīgu cenu, kas ļautu gūt samērīgu peļņu. Ja stāvoklis šajā Kopienas ražošanas nozarē neuzlabosies, tad daudziem lašu mazuļu ražotājiem būs jāsamazina pārdošanas apjoms un rentabilitāte, un dažos gadījumos to spēja turpināt tirdzniecību būs apdraudēta. Tas pats attiecas uz barības ražotājiem. Tādēļ antidempinga pasākumu ieviešana atbilst lašu mazuļu un barības ražotāju interesēm.

6.4.   EK ražotāju, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, intereses

| (118) | Lai novērtētu pasākumu ietekmi uz EK ražotājiem, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, uzņēmējsabiedrībām, kas nodarbojas ar attiecīgo produktu Kopienas tirgū, tika nosūtītas aptaujas anketas. Piecas uzņēmējsabiedrības sniedza izsmeļošas atbildes. |
| --- | --- |

(118)

Lai novērtētu pasākumu ietekmi uz EK ražotājiem, kas saistīti ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem, uzņēmējsabiedrībām, kas nodarbojas ar attiecīgo produktu Kopienas tirgū, tika nosūtītas aptaujas anketas. Piecas uzņēmējsabiedrības sniedza izsmeļošas atbildes.

| (119) | IP šīs uzņēmējsabiedrības ar lašu ražošanas nozari saistītās darbībās nodarbināja gandrīz 738 cilvēkus un to kopējais apgrozījums pārsniedza apmēram 250 miljonus EUR. Šie ražotāji vai nu neizteica savu viedokli vai bija pret pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(119)

IP šīs uzņēmējsabiedrības ar lašu ražošanas nozari saistītās darbībās nodarbināja gandrīz 738 cilvēkus un to kopējais apgrozījums pārsniedza apmēram 250 miljonus EUR. Šie ražotāji vai nu neizteica savu viedokli vai bija pret pasākumu ieviešanu.

| (120) | Kā norādīts 104. apsvērumā, arī šīs uzņēmējsabiedrības cieš no cenu pazemināšanās, ko izraisījuši Norvēģijas ražotāji eksportētāji. Atgādinām, ka sadarbojošies ražotāji, kuri saistīti ar eksportētājiem/importētājiem no Norvēģijas, palielināja pārdošanas apjomu par 6 % vai aptuveni 4 200 tonnām, bet tie tomēr zaudēja tirgus daļu. Vienlaikus eksportētāji no Norvēģijas spēja palielināt to pārdošanas apjomu par 93 000 tonnām un iegūt tirgus daļu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu ieviešana uzlabos ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem saistīto EK ražotāju ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(120)

Kā norādīts 104. apsvērumā, arī šīs uzņēmējsabiedrības cieš no cenu pazemināšanās, ko izraisījuši Norvēģijas ražotāji eksportētāji. Atgādinām, ka sadarbojošies ražotāji, kuri saistīti ar eksportētājiem/importētājiem no Norvēģijas, palielināja pārdošanas apjomu par 6 % vai aptuveni 4 200 tonnām, bet tie tomēr zaudēja tirgus daļu. Vienlaikus eksportētāji no Norvēģijas spēja palielināt to pārdošanas apjomu par 93 000 tonnām un iegūt tirgus daļu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu ieviešana uzlabos ar Norvēģijas ražotājiem/importētājiem saistīto EK ražotāju ekonomisko stāvokli.

| (121) | Tādēļ arī šo ražotāju interesēm atbilst antidempinga pasākumi, kas atjaunotu labvēlīgus apstākļus godīgai tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(121)

Tādēļ arī šo ražotāju interesēm atbilst antidempinga pasākumi, kas atjaunotu labvēlīgus apstākļus godīgai tirdzniecībai.

6.5.   Nesaistīto importētāju un pārstrādātāju (lietotāju) intereses

| (122) | Lai novērtētu pasākumu ieviešanas vai neieviešanas ietekmi uz importētājiem un pārstrādātājiem, zināmajiem attiecīgā produkta importētājiem un ražotājiem Kopienas tirgū tika izsūtītas aptaujas anketas. Komisija arī informēja dažādas importētāju, pārstrādātāju un lietotāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Vairākas organizācijas izteica savu viedokli. |
| --- | --- |

(122)

Lai novērtētu pasākumu ieviešanas vai neieviešanas ietekmi uz importētājiem un pārstrādātājiem, zināmajiem attiecīgā produkta importētājiem un ražotājiem Kopienas tirgū tika izsūtītas aptaujas anketas. Komisija arī informēja dažādas importētāju, pārstrādātāju un lietotāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Vairākas organizācijas izteica savu viedokli.

| (123) | Tika konstatēts, ka importētāji un pārstrādātāji (lietotāji) parasti ir vieni un tā paši, un daudzi no tiem ir faktiski saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ārpus Kopienas, jo īpaši Norvēģijā. Saņemtas izsmeļošas atbildes no 8 importētājiem/pārstrādātājiem/lietotājiem. Šīs uzņēmējsabiedrības pārstāvēja apmēram 9 % no kopējā importa apjoma no Norvēģijas IP un apmēram 6 % no patēriņa. Tādejādi viņu sniegtā informācija sniedz dažus rādītājus, lai gan precīzi nav skaidri zināms, vai viņi pilnībā pārstāv visu lietotāju viedokli. |
| --- | --- |

(123)

Tika konstatēts, ka importētāji un pārstrādātāji (lietotāji) parasti ir vieni un tā paši, un daudzi no tiem ir faktiski saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ārpus Kopienas, jo īpaši Norvēģijā. Saņemtas izsmeļošas atbildes no 8 importētājiem/pārstrādātājiem/lietotājiem. Šīs uzņēmējsabiedrības pārstāvēja apmēram 9 % no kopējā importa apjoma no Norvēģijas IP un apmēram 6 % no patēriņa. Tādejādi viņu sniegtā informācija sniedz dažus rādītājus, lai gan precīzi nav skaidri zināms, vai viņi pilnībā pārstāv visu lietotāju viedokli.

| (124) | Importētāji un pārstrādātāji uzsver, ka jebkāds cenu pieaugums palielinātu viņu izmaksas, samazinātu pārdošanas apjomu un rentabilitāti, un varētu novest pie darbavietu zuduma un pat ražotņu pārvietošanas. Viņi arī apgalvoja, ka nodarbinātības apjoms zivju pārstrādes nozarē ir lielāks nekā zivju audzēšanas nozarē, un atsevišķos gadījumos nodrošina nodarbinātību rajonos ar zemu nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

(124)

Importētāji un pārstrādātāji uzsver, ka jebkāds cenu pieaugums palielinātu viņu izmaksas, samazinātu pārdošanas apjomu un rentabilitāti, un varētu novest pie darbavietu zuduma un pat ražotņu pārvietošanas. Viņi arī apgalvoja, ka nodarbinātības apjoms zivju pārstrādes nozarē ir lielāks nekā zivju audzēšanas nozarē, un atsevišķos gadījumos nodrošina nodarbinātību rajonos ar zemu nodarbinātības līmeni.

| (125) | Šajā jomā konstatēts, ka importētājiem un pārstrādātājiem, iespējams, būtu jāmaksā augstāka cena, ja viņi turpinātu iepirkt Norvēģijas preces, jo tad viņiem būtu jāmaksā antidempinga maksājums. Tomēr viņiem nav jāsedz visas izmaksas saistībā ar cenu celšanos, jo visticamāk viņi zināmā mērā var dalīt izmaksas ar izplatītājiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(125)

Šajā jomā konstatēts, ka importētājiem un pārstrādātājiem, iespējams, būtu jāmaksā augstāka cena, ja viņi turpinātu iepirkt Norvēģijas preces, jo tad viņiem būtu jāmaksā antidempinga maksājums. Tomēr viņiem nav jāsedz visas izmaksas saistībā ar cenu celšanos, jo visticamāk viņi zināmā mērā var dalīt izmaksas ar izplatītājiem un patērētājiem.

| (126) | Pārstrādātāju galvenās izmaksas ir izejmateriāla cena un nodarbinātības izmaksas. Protams, izejmateriālu cenu pieaugums palielinātu pārstrādes izmaksas. Pamatojoties uz trim izsmeļošākajām atbildēm, ir konstatēts, ka saimniecībās audzēti laši ir apmēram 54 % no ražošanas kopējām izmaksām. Šie pārstrādātāji iepirka saimniecībās audzētus lašus IP gan Kopienas valstīs (apmēram 15 % no pirkumiem), gan Norvēģijā (apmēram 83 % no pirkumiem). Tādēļ izdarāms secinājums, ka apmēram 45 % no kopējām izmaksām būs maksājums. Saistībā ar to jānorāda, ka saskaņā ar importētāju un pārstrādātāju sniegto informāciju, izmaksas par izejmateriāliem pārskata laika posmā samazinājušās par 14 %. IP laika posmā tās bija par 9,1 procenta punktiem mazākas nekā 2001. gadā. Vienlaikus saskaņā ar viņu sniegto informāciju pārdošanas cena saglabājusies tāda pati kā 2002. gadā un 2003. gadā, bet samazinājusies, tuvojoties IP. Tomēr sadarbība starp lietotājiem šajā ziņā nav attīstīta, tādēļ empīriskais pamatojums ir ierobežots, un jāievēro piesardzība, izdarot secinājumus par lietotāju nozari kopumā. Ir arī jānorāda, ka vienīgi divas uzņēmējsabiedrības sniegušas informāciju par rentabilitāti. |
| --- | --- |

(126)

Pārstrādātāju galvenās izmaksas ir izejmateriāla cena un nodarbinātības izmaksas. Protams, izejmateriālu cenu pieaugums palielinātu pārstrādes izmaksas. Pamatojoties uz trim izsmeļošākajām atbildēm, ir konstatēts, ka saimniecībās audzēti laši ir apmēram 54 % no ražošanas kopējām izmaksām. Šie pārstrādātāji iepirka saimniecībās audzētus lašus IP gan Kopienas valstīs (apmēram 15 % no pirkumiem), gan Norvēģijā (apmēram 83 % no pirkumiem). Tādēļ izdarāms secinājums, ka apmēram 45 % no kopējām izmaksām būs maksājums. Saistībā ar to jānorāda, ka saskaņā ar importētāju un pārstrādātāju sniegto informāciju, izmaksas par izejmateriāliem pārskata laika posmā samazinājušās par 14 %. IP laika posmā tās bija par 9,1 procenta punktiem mazākas nekā 2001. gadā. Vienlaikus saskaņā ar viņu sniegto informāciju pārdošanas cena saglabājusies tāda pati kā 2002. gadā un 2003. gadā, bet samazinājusies, tuvojoties IP. Tomēr sadarbība starp lietotājiem šajā ziņā nav attīstīta, tādēļ empīriskais pamatojums ir ierobežots, un jāievēro piesardzība, izdarot secinājumus par lietotāju nozari kopumā. Ir arī jānorāda, ka vienīgi divas uzņēmējsabiedrības sniegušas informāciju par rentabilitāti.

| (127) | Saskaņā ar aptaujas anketās sniegtajām atbildēm par nodarbinātību Kopienas zivju pārstrādes nozarē nodarbināti 3 400 darba ņēmēji, kaut gan tikai neliela daļa no tiem nodarbināti saimniecībās audzētu lašu pārstrādē. Nav konstatēti pierādījumi par to, ka iespējamie pasākumi būtu par iemeslu nodarbinātības līmeņa kritumam Kopienas valstīs. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar aptaujas anketās sniegtajām atbildēm par nodarbinātību Kopienas zivju pārstrādes nozarē nodarbināti 3 400 darba ņēmēji, kaut gan tikai neliela daļa no tiem nodarbināti saimniecībās audzētu lašu pārstrādē. Nav konstatēti pierādījumi par to, ka iespējamie pasākumi būtu par iemeslu nodarbinātības līmeņa kritumam Kopienas valstīs.

| (128) | Tādēļ zaudējumi, kurus visticamāk ciestu importētāji/pārstrādātāji/lietotāji, ja tādi rastos, nepārspēj to labumu, kāds rastos Kopienas ražotājiem antidempinga pasākumu dēļ, kas uzskatāmi par obligātu nepieciešamību, lai kompensētu nodarīto būtisko zaudējumu un nepieļautu turpmāku stāvokļa pasliktināšanos attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Turklāt jānorāda uz to, ka ir pieejami arī citi piegādes avoti no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(128)

Tādēļ zaudējumi, kurus visticamāk ciestu importētāji/pārstrādātāji/lietotāji, ja tādi rastos, nepārspēj to labumu, kāds rastos Kopienas ražotājiem antidempinga pasākumu dēļ, kas uzskatāmi par obligātu nepieciešamību, lai kompensētu nodarīto būtisko zaudējumu un nepieļautu turpmāku stāvokļa pasliktināšanos attiecībā uz Kopienas ražotājiem. Turklāt jānorāda uz to, ka ir pieejami arī citi piegādes avoti no citām trešām valstīm.

6.6.   Patērētāju intereses

| (129) | Tā kā attiecīgais produkts ir patēriņa prece, Komisija informējusi dažādas patērētāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Viena organizācija sniegusi atbildi, ka laša labvēlīgā iedarbība ir plaši atzīta, un, ka mākslīga cenas paaugstināšana apgrūtinātu patērētājus attiecībā uz augstvērtīgas pārtikas iegādāšanos un mazinātu saimniecībās audzētu lašu importētāju, pārstrādātāju un mazumtirgotāju ekonomisko dzīvotspēju. Tika apgalvots, ka pasākumi varētu kavēt saldētu, saimniecībās audzētu lašu importēšanu un pārdošanu. Izskanēja bažas, ka cenu paaugstināšanās varētu apgrūtināt lašu iegādāšanos un ierobežot tirgus izaugsmi tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IK) uz vienu cilvēku ir zemāks par vidējo. |
| --- | --- |

(129)

Tā kā attiecīgais produkts ir patēriņa prece, Komisija informējusi dažādas patērētāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Viena organizācija sniegusi atbildi, ka laša labvēlīgā iedarbība ir plaši atzīta, un, ka mākslīga cenas paaugstināšana apgrūtinātu patērētājus attiecībā uz augstvērtīgas pārtikas iegādāšanos un mazinātu saimniecībās audzētu lašu importētāju, pārstrādātāju un mazumtirgotāju ekonomisko dzīvotspēju. Tika apgalvots, ka pasākumi varētu kavēt saldētu, saimniecībās audzētu lašu importēšanu un pārdošanu. Izskanēja bažas, ka cenu paaugstināšanās varētu apgrūtināt lašu iegādāšanos un ierobežot tirgus izaugsmi tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IK) uz vienu cilvēku ir zemāks par vidējo.

| (130) | Tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu ieviešanas gadījumā, uzņēmējiem arī turpmāk būs pieejams neierobežots importa apjoms, taču par godīgu cenu. Turklāt, ņemot vērā starpības apmēru starp saimniecībās audzētu zivju un pārstrādāto lašu produktu mazumtirdzniecības cenu, tiek uzskatīts, ka pasākumi visticamāk būtiski neietekmēs mazumtirdzniecības cenas, jo maz ticams, ka visu cenas pieaugumu segs patērētāji. Tādēļ tiek uzskatīts, ka pasākumu ietekme uz patērētājiem būs minimāla. Turklāt cenas līmenis, kas izraisa zaudējumus, nav ilgtspējīgs vidējā vai ilgtermiņā. Tādēļ šķiet, ka patērētāju interesēs kopumā ir stabilas cenas un ilgtspējīgs tirgus. |
| --- | --- |

(130)

Tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumu ieviešanas gadījumā, uzņēmējiem arī turpmāk būs pieejams neierobežots importa apjoms, taču par godīgu cenu. Turklāt, ņemot vērā starpības apmēru starp saimniecībās audzētu zivju un pārstrādāto lašu produktu mazumtirdzniecības cenu, tiek uzskatīts, ka pasākumi visticamāk būtiski neietekmēs mazumtirdzniecības cenas, jo maz ticams, ka visu cenas pieaugumu segs patērētāji. Tādēļ tiek uzskatīts, ka pasākumu ietekme uz patērētājiem būs minimāla. Turklāt cenas līmenis, kas izraisa zaudējumus, nav ilgtspējīgs vidējā vai ilgtermiņā. Tādēļ šķiet, ka patērētāju interesēs kopumā ir stabilas cenas un ilgtspējīgs tirgus.

6.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (131) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, provizoriski var secināt, ka nav nepārvaramu iemeslu antidempinga maksājumu neieviešanai. |
| --- | --- |

(131)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, provizoriski var secināt, ka nav nepārvaramu iemeslu antidempinga maksājumu neieviešanai.

7.   PROVIZORISKI ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (132) | Saskaņā ar provizoriskajiem secinājumiem attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ieviešami provizoriskie pasākumi, lai nepieļautu turpmāku kaitējumu nodarīšanu šai Kopienas ražošanas nozarei importa dempinga dēļ. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar provizoriskajiem secinājumiem attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ieviešami provizoriskie pasākumi, lai nepieļautu turpmāku kaitējumu nodarīšanu šai Kopienas ražošanas nozarei importa dempinga dēļ.

| (133) | Lai noteiktu provizorisko pasākumu līmeni, ņemti vērā gan konstatētā dempinga starpība, gan Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai nepieciešamā maksājuma apmērs. |
| --- | --- |

(133)

Lai noteiktu provizorisko pasākumu līmeni, ņemti vērā gan konstatētā dempinga starpība, gan Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai nepieciešamā maksājuma apmērs.

| (134) | Provizoriskie pasākumi jāievieš tādā līmenī, lai tie novērstu importa nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu dempinga kaitējuma radītās sekas, tika ņemts vērā, ka pasākumiem jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un pirms maksājumiem gūt kopējo peļņu, kādu šāda veida nozare varētu pamatoti gūt šajā jomā normālos konkurences apstākļos, t.i., izpaliekot importa dempingam un pārdodot līdzīgu produktu Kopienas valstīs. Pamatojoties uz to, aprēķināta kaitējumu neizraisoša cena attiecīgajam Kopienas ražošanas nozares produktam. Kaitējumu neizraisošā provizoriskā cena aprēķināta, pieskaitot ražošanas izmaksām peļņas normu 7,2 % apmērā no apgrozījuma. Šo peļņas normu provizoriski noteica, pamatojoties uz 2001. gadā gūto peļņu, un tas ir stingri ierobežots peļņas minimums, ko šī Kopienas ražošanas nozare varētu gūt, ja nebūtu zaudējumus radoša dempinga. Pēc provizorisko pasākumu ieviešanas un ieinteresēto pušu atsauksmju saņemšanas šī jautājuma izmeklēšana turpināsies. |
| --- | --- |

(134)

Provizoriskie pasākumi jāievieš tādā līmenī, lai tie novērstu importa nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu dempinga kaitējuma radītās sekas, tika ņemts vērā, ka pasākumiem jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un pirms maksājumiem gūt kopējo peļņu, kādu šāda veida nozare varētu pamatoti gūt šajā jomā normālos konkurences apstākļos, t.i., izpaliekot importa dempingam un pārdodot līdzīgu produktu Kopienas valstīs. Pamatojoties uz to, aprēķināta kaitējumu neizraisoša cena attiecīgajam Kopienas ražošanas nozares produktam. Kaitējumu neizraisošā provizoriskā cena aprēķināta, pieskaitot ražošanas izmaksām peļņas normu 7,2 % apmērā no apgrozījuma. Šo peļņas normu provizoriski noteica, pamatojoties uz 2001. gadā gūto peļņu, un tas ir stingri ierobežots peļņas minimums, ko šī Kopienas ražošanas nozare varētu gūt, ja nebūtu zaudējumus radoša dempinga. Pēc provizorisko pasākumu ieviešanas un ieinteresēto pušu atsauksmju saņemšanas šī jautājuma izmeklēšana turpināsies.

| (135) | Tika noteikts nepieciešamais cenas pieaugums, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kāda noteikta dempinga cenu aprēķinos, un produktu, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū, vidējo cenu, kas nerada zaudējumus. Jebkura atšķirība, kas radās šī salīdzinājuma rezultātā, izteikta procentos no vidējās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(135)

Tika noteikts nepieciešamais cenas pieaugums, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kāda noteikta dempinga cenu aprēķinos, un produktu, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū, vidējo cenu, kas nerada zaudējumus. Jebkura atšķirība, kas radās šī salīdzinājuma rezultātā, izteikta procentos no vidējās importa CIF vērtības.

7.2.   Provizoriski pasākumi

| (136) | Saskaņā ar iepriekš minēto tiek uzskatīts, ka provizorisks antidempinga maksājums jāievieš konstatētās dempinga starpības līmenī, bet saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tas nedrīkst pārsniegt iepriekš aprēķināto zaudējuma starpību. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar iepriekš minēto tiek uzskatīts, ka provizorisks antidempinga maksājums jāievieš konstatētās dempinga starpības līmenī, bet saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tas nedrīkst pārsniegt iepriekš aprēķināto zaudējuma starpību.

| (137) | Atsevišķu uzņēmējsabiedrību antidempinga maksājuma likme, kas noteikta šajā dokumentā, pamatojas uz pašreizējā izmeklēšanā iegūtajiem atzinumiem. Tādēļ tā atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šīm uzņēmējsabiedrībām. Tādēļ šīs maksājuma likmes (pretēji valsts maksājumam, kas piemērojams “visām citām uzņēmējsabiedrībām”) ir piemērojamas vienīgi to produktu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražojušas uzņēmējsabiedrības un tādejādi īpaši minētās juridiskās personas. Importa produkti, ko ražojušas visas uzņēmējsabiedrības, kuru nosaukumi un adreses nav īpaši minētas šī dokumenta rezolutīvajā daļā, tostarp juridiskās personas, kas saistītas ar īpaši minētajām uzņēmējsabiedrībām, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tām attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visām citām uzņēmējsabiedrībām”. |
| --- | --- |

(137)

Atsevišķu uzņēmējsabiedrību antidempinga maksājuma likme, kas noteikta šajā dokumentā, pamatojas uz pašreizējā izmeklēšanā iegūtajiem atzinumiem. Tādēļ tā atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz šīm uzņēmējsabiedrībām. Tādēļ šīs maksājuma likmes (pretēji valsts maksājumam, kas piemērojams “visām citām uzņēmējsabiedrībām”) ir piemērojamas vienīgi to produktu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražojušas uzņēmējsabiedrības un tādejādi īpaši minētās juridiskās personas. Importa produkti, ko ražojušas visas uzņēmējsabiedrības, kuru nosaukumi un adreses nav īpaši minētas šī dokumenta rezolutīvajā daļā, tostarp juridiskās personas, kas saistītas ar īpaši minētajām uzņēmējsabiedrībām, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tām attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visām citām uzņēmējsabiedrībām”.

| (138) | Jebkura prasība par šo atsevišķo uzņēmējsabiedrību antidempinga maksājumu likmes piemērošanu (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības juridiskās personas izveidošanas), jāiesniedz Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši attiecībā uz izmaiņām uzņēmējsabiedrības darbībās, kas saistītas ar ražošanu, vietējo vai eksporta pārdošanu, kuras saistās, piemēram, ar tās nosaukuma maiņu vai izmaiņām tās ražošanas vai tirdzniecības juridiskās personas darbībā. Pēc vajadzības Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, atbilstoši izdarīs grozījumus regulā, atjaunojot to uzņēmējsabiedrību sarakstu, kas gūst labumu saistībā ar īpaši noteikto maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(138)

Jebkura prasība par šo atsevišķo uzņēmējsabiedrību antidempinga maksājumu likmes piemērošanu (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības juridiskās personas izveidošanas), jāiesniedz Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši attiecībā uz izmaiņām uzņēmējsabiedrības darbībās, kas saistītas ar ražošanu, vietējo vai eksporta pārdošanu, kuras saistās, piemēram, ar tās nosaukuma maiņu vai izmaiņām tās ražošanas vai tirdzniecības juridiskās personas darbībā. Pēc vajadzības Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, atbilstoši izdarīs grozījumus regulā, atjaunojot to uzņēmējsabiedrību sarakstu, kas gūst labumu saistībā ar īpaši noteikto maksājuma likmi.

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriskās maksājuma likmes ir šādas.








  Uzņēmējsabiedrības | Dempinga starpība | Zaudējuma apmērs | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Vidējais svērtais apjoms | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Atlikusī starpība | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriskās maksājuma likmes ir šādas.

Uzņēmējsabiedrības

Dempinga starpība

Zaudējuma apmērs

Antidempinga maksājums

Marine Harvest AS, Norway

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Vidējais svērtais apjoms

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Atlikusī starpība

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3.   Nobeiguma noteikums

| (140) | Pareizas administrēšanas interesēs jānosaka laika posms, kurā ieinteresētās puses, kas paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā laikā ir ziņojušas par sevi, var izteikt savu viedokli rakstveidā un pieprasīt noklausīšanos. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas mērķiem atzinumi par nodokļu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, nosakot galīgo maksājumu, |
| --- | --- |

(140)

Pareizas administrēšanas interesēs jānosaka laika posms, kurā ieinteresētās puses, kas paziņojumā par uzsākšanu noteiktajā laikā ir ziņojušas par sevi, var izteikt savu viedokli rakstveidā un pieprasīt noklausīšanos. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas mērķiem atzinumi par nodokļu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, nosakot galīgo maksājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek ieviests pagaidu antidempinga maksājums attiecībā uz saimniecībās audzētiem lašiem (kas nav savvaļas laši) filejas veidā vai veseliem, svaigiem, dzesētiem vai saldētiem, kas atbilst KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13 (TARIC kodiem 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 un 0304201398) (še turpmāk “saimniecībā audzēti laši”) un kuru izcelsme ir Norvēģijā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājums neattiecas uz savvaļas lašiem. Šajā regulā savvaļas laši ir laši, kurus par tādiem uzskata dalībvalstu, kurās pieņemta brīvās apgrozības muitas deklarācija, kompetentās varas iestādes, pamatojoties uz ieinteresēto pušu iesniegtajiem apliecinošajiem dokumentiem par to, ka šie laši nozvejoti Atlantijas vai Klusajā okeānā vai upēs, kurās zvejojami Donavas laši.

3.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas to produktu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, kas uzskaitīti 1. punktā un ko saražojuši attiecīgie uzņēmumi, ir šādas:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVĒĢIJA | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVĒĢIJA | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVĒĢIJA | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVĒĢIJA | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVĒĢIJA | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVĒĢIJA | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVĒĢIJA | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVĒĢIJA | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVĒĢIJA | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVĒĢIJA | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVĒĢIJA | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVĒĢIJA | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVĒĢIJA | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVĒĢIJA | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVĒĢIJA | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVĒĢIJA | 16,0 % | A663 |
| VISI PĀRĒJIE UZŅĒMUMI | 24,5 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildkods

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVĒĢIJA

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVĒĢIJA

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVĒĢIJA

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVĒĢIJA

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVĒĢIJA

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVĒĢIJA

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVĒĢIJA

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVĒĢIJA

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVĒĢIJA

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVĒĢIJA

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVĒĢIJA

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVĒĢIJA

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVĒĢIJA

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVĒĢIJA

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVĒĢIJA

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVĒĢIJA

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVĒĢIJA

16,0 %

A663

VISI PĀRĒJIE UZŅĒMUMI

24,5 %

A999

4.   Šā panta 1. punktā minētā produkta laišana brīvā apgrozījumā Kopienas robežās pakļauta aizsardzības noteikumam, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

5.   Ja vien nav noteikts citādi, tad piemērojami spēkā esošie noteikumi par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Kopienas Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās puses var pieprasīt būtisko faktu un apsvērumu izpaušanu, pamatojoties uz kuriem šī regula pieņemta, paust savus viedokļus rakstveidā un iesniegt pieteikumu uzklausīšanai Komisijā 30 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, iesaistītās puses var iesniegt savus komentārus par šīs regulas piemērošanu viena mēneša laikā pēc tās stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 27. aprīļī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.03.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp.

2

(3)  OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.

3

(4)  OV L 33, 5.2.2005., 8. lpp.

4

(5)  Sk. šo OV 4. lpp.

5

(6)  OV C 261, 23.10.2004., 8. lpp.

6

(7)  WFE parasti ir nedzīvu neēdušu zivju svars pēc asiņu notecināšanas.

7

WFE

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgium.

8

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/33

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 14. aprīlis),

ar ko izbeidz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu

(2005/321/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1), un jo īpaši tā 96. pantu,

ņemot vērā iekšējo nolīgumu par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāīsteno, lai piemērotu ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (2), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ir pārkāpti Kotonū Nolīguma 9. pantā paredzētie būtiskie elementi. |
| --- | --- |

(1)

Ir pārkāpti Kotonū Nolīguma 9. pantā paredzētie būtiskie elementi.

| (2) | Saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu 2004. gada 20. jūlijā tika sākta ĀKK un Gvinejas Republikas apspriedes. Šajā sakarā Gvinejas iestādes ir uzņēmušās konkrētas saistības, lai risinātu Eiropas Savienības norādītās problēmas un lai šīs saistības izpildītu trīs mēnešus ilga padziļināta dialoga laikā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu 2004. gada 20. jūlijā tika sākta ĀKK un Gvinejas Republikas apspriedes. Šajā sakarā Gvinejas iestādes ir uzņēmušās konkrētas saistības, lai risinātu Eiropas Savienības norādītās problēmas un lai šīs saistības izpildītu trīs mēnešus ilga padziļināta dialoga laikā.

| (3) | Beidzoties šim laikposmam, ir konstatēts, ka dažas minētās saistības ir bijušas par pamatu konkrētām iniciatīvām un ka dažas no tām ir izpildītas. Tomēr vairāki svarīgi pasākumi attiecībā uz Kotonū Nolīguma būtiskiem elementiem joprojām vēl ir jāīsteno, |
| --- | --- |

(3)

Beidzoties šim laikposmam, ir konstatēts, ka dažas minētās saistības ir bijušas par pamatu konkrētām iniciatīvām un ka dažas no tām ir izpildītas. Tomēr vairāki svarīgi pasākumi attiecībā uz Kotonū Nolīguma būtiskiem elementiem joprojām vēl ir jāīsteno,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigtas apspriedes, kas saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu tika sāktas ar Gvinejas Republiku.

2. pants

Pasākumi, kas precizēti šim lēmumam pievienotajā vēstulē, tiek pieņemti kā atbilstīgi pasākumi, kas paredzēti Kotonū Nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šis lēmums zaudē spēku 2008. gada 14. aprīlī. To regulāri pārskata vismaz ik pēc sešiem mēnešiem.

Luksemburgā, 2005. gada 14. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. FRIEDEN

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Ministra kungs!

Eiropas Savienība piešķir ļoti lielu nozīmi Kotonū Nolīguma 9. panta noteikumiem. Cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošana, kuri ir ĀKK un ES partnerattiecību pamatā, ir minētā nolīguma būtiski elementi un, attiecīgi, pamats mūsu attiecībām.

Šo apsvērumu dēļ Eiropas Savienībai ir radušās bažas sakarā ar novirzīšanos no demokrātijas un tiesiskuma principiem, jo īpaši sākot no 2001. gada referenduma par Konstitūciju līdz parlamenta (2002.) un prezidenta (2003.) vēlēšanām. Tāpat Eiropas Savienībai rada bažas cilvēktiesību un pamatbrīvību neievērošana, kā arī labas administratīvās, politiskās, ekonomiskās un finanšu pārvaldības trūkums.

Eiropas Savienība uzskata, ka politiskā situācija Gvinejā ir Kotonū Nolīguma 9. pantā paredzēto būtisko elementu pārkāpums. Ņemot vērā minēto pantu un politisko blokādi Gvinejā, Eiropas Savienība 2004. gada 31. martā nolēma atbilstīgi nolīguma 96. pantam sākt apspriedes, lai padziļināti izskatītu situāciju un, vajadzības gadījumā, palīdzētu to labot.

Šīs apspriedes tika sāktas 2004. gada 20. jūlijā Briselē. Šajā sakarā tika skarti vairāki pamata jautājumi, un Jums ir bijusi iespēja izklāstīt savu viedokli un sniegt analīzi par situāciju Jūsu valstī. Tāpat Jūs esat iesnieguši memorandu, kurā bija ietverts rīcības plāns, lai konsolidētu demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību.

Pēc minētā ziņojuma iesniegšanas Eiropas Savienības prezidentvalsts un Komisijas kopēja darba grupa ieradās Konakrī un sadarbībā ar Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvjiem uz vietas veica saistību īstenošanas izvērtējumu.

Eiropas Savienība secina, ka Gvinejas iestādes ir apliecinājušas savu gatavību iesaistīties, lai, no vienas puses, turpinātu un padziļinātu sarunas un, no otras puses, vienkāršotu Eiropas Savienības novērošanas misiju. Tāpat tā secina, ka atsevišķas saistības ir bijušas par pamatu nozīmīgām iniciatīvām no Jūsu puses. Jo īpaši jānorāda, ka:

| | Jūsu valdība ir pierādījusi savu vēlmi atjaunot politisko dialogu ar politiskās dzīves dalībniekiem, lai pārskatītu vēlēšanu sistēmu. Dialoga atjaunošanas oficiālā ceremonija notika 2004. gada 31. augustā, un dialoga veicināšanas nolūkā ir izveidots savstarpējas saskaņošanas birojs. |
| --- | --- |

Jūsu valdība ir pierādījusi savu vēlmi atjaunot politisko dialogu ar politiskās dzīves dalībniekiem, lai pārskatītu vēlēšanu sistēmu. Dialoga atjaunošanas oficiālā ceremonija notika 2004. gada 31. augustā, un dialoga veicināšanas nolūkā ir izveidots savstarpējas saskaņošanas birojs.

| | Valdība ir apstiprinājusi savu lēmumu 2005. gada jūnijā rīkot pašvaldību vēlēšanas, kā arī savu nodomu veicināt decentralizācijas procesu. Izstrādes stadijā ir vairāku normatīvo aktu projekti. |
| --- | --- |

Valdība ir apstiprinājusi savu lēmumu 2005. gada jūnijā rīkot pašvaldību vēlēšanas, kā arī savu nodomu veicināt decentralizācijas procesu. Izstrādes stadijā ir vairāku normatīvo aktu projekti.

| | Valdība ir apstiprinājusi lēmumu parlamenta vēlēšanas organizēt Konstitūcijā noteiktajos termiņos, proti, 2007. gada jūnijā. Turklāt valdība ir izteikusi savu gatavību izskatīt iespēju šo datumu pārcelt uz tuvāku laiku. |
| --- | --- |

Valdība ir apstiprinājusi lēmumu parlamenta vēlēšanas organizēt Konstitūcijā noteiktajos termiņos, proti, 2007. gada jūnijā. Turklāt valdība ir izteikusi savu gatavību izskatīt iespēju šo datumu pārcelt uz tuvāku laiku.

| | Valdība ir arī apstiprinājusi plašsaziņas līdzekļu liberalizācijas grafiku, kas stāsies spēkā 2005. gada jūnijā. |
| --- | --- |

Valdība ir arī apstiprinājusi plašsaziņas līdzekļu liberalizācijas grafiku, kas stāsies spēkā 2005. gada jūnijā.

| | Visbeidzot, valdība ir apstiprinājusi strukturālās reformas makroekonomikas pārvaldības jomā un to īstenošanas grafiku. |
| --- | --- |

Visbeidzot, valdība ir apstiprinājusi strukturālās reformas makroekonomikas pārvaldības jomā un to īstenošanas grafiku.

Nav nekādu šaubu, ka šīs iniciatīvas veicinās cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Jūsu valstī. Tomēr lielākā daļa šo saistību tiks īstenotas ilgākā laikposmā, un būtu vēlams attiecībā uz daļu šo saistību tomēr ievērot noteiktos termiņus, jo īpaši lai nodrošinātu demokrātijas padziļināšanos. Šajā sakarā Eiropas Savienība jo īpaši sagaida, lai tiktu īstenoti konkrētie pasākumi, kuri iekļauti Jūsu progresa ziņojumā attiecībā uz 2004. gada 30. septembra memoranda īstenošanu un kuru būtiskie elementi ir šādi:

| 1) | Valsts līmeņa dialoga turpināšana, lai pārskatītu vēlēšanu sistēmu un darbības nosacījumus, kā paredzēts deklarācijā par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā, kuru pieņēma Āfrikas Savienība 2002. gadā Durbanā (1) tādējādi garantējot pārskatāmu un demokrātisku vēlēšanu procesu. |
| --- | --- |

1)

Valsts līmeņa dialoga turpināšana, lai pārskatītu vēlēšanu sistēmu un darbības nosacījumus, kā paredzēts deklarācijā par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā, kuru pieņēma Āfrikas Savienība 2002. gadā Durbanā (1) tādējādi garantējot pārskatāmu un demokrātisku vēlēšanu procesu.

| 2) | Tās saistības izpilde un konsolidēšana, kas attiecas uz cilvēktiesību un pamatbrīvību jomas tiesību aktu ievērošanu, kas jo īpaši ļauj politiskajām partijām īstenot savas tiesības un prerogatīvas, organizējot sanāksmes, publiski paužot viedokļus un piekļūstot valsts radio un televīzijas apraides tīkliem. |
| --- | --- |

2)

Tās saistības izpilde un konsolidēšana, kas attiecas uz cilvēktiesību un pamatbrīvību jomas tiesību aktu ievērošanu, kas jo īpaši ļauj politiskajām partijām īstenot savas tiesības un prerogatīvas, organizējot sanāksmes, publiski paužot viedokļus un piekļūstot valsts radio un televīzijas apraides tīkliem.

| 3) | Elektronisko saziņas līdzekļu liberalizācija saskaņā ar grafiku, ko Eiropas Savienības kontroles misijai iesniedza 2004. gada oktobrī, kā rezultātā pirms pašvaldību vēlēšanām būtu iespējams izveidot privātos elektroniskos saziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

3)

Elektronisko saziņas līdzekļu liberalizācija saskaņā ar grafiku, ko Eiropas Savienības kontroles misijai iesniedza 2004. gada oktobrī, kā rezultātā pirms pašvaldību vēlēšanām būtu iespējams izveidot privātos elektroniskos saziņas līdzekļus.

| 4) | Balsošanas organizēšana gan pašvaldību, gan parlamenta vēlēšanu laikā, ievērojot grozīto vēlēšanu sistēmu. |
| --- | --- |

4)

Balsošanas organizēšana gan pašvaldību, gan parlamenta vēlēšanu laikā, ievērojot grozīto vēlēšanu sistēmu.

| 5) | Decentralizācijas procesa turpināšana. |
| --- | --- |

5)

Decentralizācijas procesa turpināšana.

| 6) | Makroekonomiskās pārvaldības un nozaru reformas veicinošo pasākumu turpināšana. |
| --- | --- |

6)

Makroekonomiskās pārvaldības un nozaru reformas veicinošo pasākumu turpināšana.

Pēc apspriedēm, ņemot vērā šajā fāzē izpildītās saistības un pasākumus, kuri vēl jāīsteno, ir nolemts veikt šādus atbilstīgus pasākumus Kotonū Nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē:

| 1) | Sadarbību turpina, izmantojot 6., 7. un 8. Eiropas Attīstības fonda neparedzēto atlikumu, lai ļautu īstenot saistības, ko Gvineja uzņēmusies apspriedēs, jo īpaši decentralizācijas procesu, plašsaziņas līdzekļu liberalizāciju un labu ekonomikas pārvaldību. |
| --- | --- |

1)

Sadarbību turpina, izmantojot 6., 7. un 8. Eiropas Attīstības fonda neparedzēto atlikumu, lai ļautu īstenot saistības, ko Gvineja uzņēmusies apspriedēs, jo īpaši decentralizācijas procesu, plašsaziņas līdzekļu liberalizāciju un labu ekonomikas pārvaldību.

| 2) | Sadarbību turpina arī attiecībā uz 9. Eiropas Attīstības fonda B finanšu shēmu, lai ļautu īstenot programmas, kuru tiešais mērķis ir uzlabot nabadzīgākās iedzīvotāju daļas dzīves līmeni vai reģionālās politikas krīzes upuru dzīvi. |
| --- | --- |

2)

Sadarbību turpina arī attiecībā uz 9. Eiropas Attīstības fonda B finanšu shēmu, lai ļautu īstenot programmas, kuru tiešais mērķis ir uzlabot nabadzīgākās iedzīvotāju daļas dzīves līmeni vai reģionālās politikas krīzes upuru dzīvi.

| 3) | Atbalstu var piešķirt arī tām programmām, kuras paredz civilās sabiedrības (tostarp neorganizētas) stiprināšanu, demokrātijas, cilvēktiesību un labas pārvaldības ievērošanu un uzlabošanu, kā arī brīvu plašsaziņas līdzekļu izveidi vai konsolidāciju. |
| --- | --- |

3)

Atbalstu var piešķirt arī tām programmām, kuras paredz civilās sabiedrības (tostarp neorganizētas) stiprināšanu, demokrātijas, cilvēktiesību un labas pārvaldības ievērošanu un uzlabošanu, kā arī brīvu plašsaziņas līdzekļu izveidi vai konsolidāciju.

| 4) | Ieguldījumus reģionālos projektos izskata katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

4)

Ieguldījumus reģionālos projektos izskata katrā gadījumā atsevišķi.

| 5) | Tiks turpināti humanitāra rakstura pasākumi, tirdzniecības sadarbība un ar tirdzniecību saistīto jomu prioritātes. |
| --- | --- |

5)

Tiks turpināti humanitāra rakstura pasākumi, tirdzniecības sadarbība un ar tirdzniecību saistīto jomu prioritātes.

| 6) | Tiks sniegts vēlēšanu sagatavošanas atbalsts, izmantojot 6., 7. vai 8. Eiropas Attīstības fonda neparedzēto atlikumu vai 9. Eiropas Attīstības fonda B finanšu shēmu, ja tiks izveidota vēlēšanu sistēma, kas nodrošinātu pārskatāmus un demokrātiskus vēlēšanu procesus, kuru pamatā ir Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā. |
| --- | --- |

6)

Tiks sniegts vēlēšanu sagatavošanas atbalsts, izmantojot 6., 7. vai 8. Eiropas Attīstības fonda neparedzēto atlikumu vai 9. Eiropas Attīstības fonda B finanšu shēmu, ja tiks izveidota vēlēšanu sistēma, kas nodrošinātu pārskatāmus un demokrātiskus vēlēšanu procesus, kuru pamatā ir Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā.

| 7) | Līdz 65 miljoniem EUR tiek samazināta 9. EAF A finanšu shēma, pieņemot Eiropas Komisijas lēmumu, atbilstīgi starpposma pārskatīšanai. Sadarbības stratēģija un Nacionālā indikatīvā programma tiek sagatavota galīgajā variantā, un tajās ņem vērā stāvokli valstī, kā arī jaunos finanšu plānus. Šie dokumenti tiek parakstīti un īstenoti, tiklīdz tiks konstatēta pietiekama attīstība, piemērojot saistības, ko Gvineja uzņēmusies, jo īpaši attiecībā uz procedūru izstrādāšanu un īstenošanu saistībā ar brīvām un atklātām vietējām un parlamenta vēlēšanām. Eiropas Savienība jo īpaši ņems vērā šādus kritērijus:






  a) | to, ka ir notikušas brīvas un atklātas vietējās vēlēšanas un ka atbilstīgi ievēlētās vietējo pašvaldību pārvaldes struktūras ir sākušas darbu; |
| --- | --- | --- |

7)

Līdz 65 miljoniem EUR tiek samazināta 9. EAF A finanšu shēma, pieņemot Eiropas Komisijas lēmumu, atbilstīgi starpposma pārskatīšanai. Sadarbības stratēģija un Nacionālā indikatīvā programma tiek sagatavota galīgajā variantā, un tajās ņem vērā stāvokli valstī, kā arī jaunos finanšu plānus. Šie dokumenti tiek parakstīti un īstenoti, tiklīdz tiks konstatēta pietiekama attīstība, piemērojot saistības, ko Gvineja uzņēmusies, jo īpaši attiecībā uz procedūru izstrādāšanu un īstenošanu saistībā ar brīvām un atklātām vietējām un parlamenta vēlēšanām. Eiropas Savienība jo īpaši ņems vērā šādus kritērijus:

a)

to, ka ir notikušas brīvas un atklātas vietējās vēlēšanas un ka atbilstīgi ievēlētās vietējo pašvaldību pārvaldes struktūras ir sākušas darbu;

| b) | to, ka vēlēšanu sistēma un darbības nosacījumi (tostarp vēlēšanu diena) parlamenta vēlēšanām, kuru pamatā ir Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā, ir izveidoti, īstenojot politisko dialogu ar opozīcijas spēkiem. |
| --- | --- |

b)

to, ka vēlēšanu sistēma un darbības nosacījumi (tostarp vēlēšanu diena) parlamenta vēlēšanām, kuru pamatā ir Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā, ir izveidoti, īstenojot politisko dialogu ar opozīcijas spēkiem.

Eiropas Savienības prezidentūras un Eiropas Komisijas sadarbības rezultātā ir paredzētas regulāras pārbaudes, no kurām pirmā notiks laika posmā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem.

Eiropas Savienība turpmākos trīsdesmit sešus mēnešus turpinās cieši novērot situāciju Gvinejā. Ar Jūsu valdību tiks uzturēts intensīvs politiskais dialogs atbilstīgi Kotonū Nolīguma 8. pantam, lai stiprinātu demokrātiju un tiesiskumu, jo īpaši, īstenojot parlamenta vēlēšanas, kā arī ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības.

Eiropas Savienība patur tiesības grozīt atbilstīgus pasākumus gadījumā, ja Gvinejas iestāžu uzņemto saistību izpildes process paātrināsies vai aizkavēsies.

Ministra kungs, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

Padomes vārdā —

Komisijas vārdā —

---

(1)  OUA/UA Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā. AHG/Decl. 1 (XXXVIII).

1

OUA/UA

AHG/Decl.

---

Komisija

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 26. februāris)

par Apvienotās Karalistes pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 9. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 411)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, franču un holandiešu valodā)

(2005/322/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

tā kā:

| (1) | Apvienotā Karaliste, ievērojot 9. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, 2005. gada 27. janvārī apspriedās ar Komisiju par iekšzemes aizlieguma zvejot labraku ar jūga trali 12 jūras jūdzēs no Anglijas dienvidrietumu krasta attiecināšanu uz citu dalībvalstu kuģiem, kam ir pieeja šim zvejas apgabalam, lai pagaidām samazinātu vaļveidīgo piezveju, kā pagaidu pasākumu, kamēr Kopienas līmenī būs iespējama efektīvāka saskaņota darbība. Iesniedzot šo pieprasījumu, AK iestādes pauda bažas par delfīnu Delphinus Delphis piezvejas līmeņiem attiecībā uz labraka zveju ar jūga trali un atsaucās uz Komisijas lēmumu noraidīt viņu pieprasījumu par šādas zvejas ārkārtas pārtraukšanu Lamanša rietumu daļā (ICES VIIe rajons) (2). |
| --- | --- |

(1)

Apvienotā Karaliste, ievērojot 9. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002, 2005. gada 27. janvārī apspriedās ar Komisiju par iekšzemes aizlieguma zvejot labraku ar jūga trali 12 jūras jūdzēs no Anglijas dienvidrietumu krasta attiecināšanu uz citu dalībvalstu kuģiem, kam ir pieeja šim zvejas apgabalam, lai pagaidām samazinātu vaļveidīgo piezveju, kā pagaidu pasākumu, kamēr Kopienas līmenī būs iespējama efektīvāka saskaņota darbība. Iesniedzot šo pieprasījumu, AK iestādes pauda bažas par delfīnu Delphinus Delphis piezvejas līmeņiem attiecībā uz labraka zveju ar jūga trali un atsaucās uz Komisijas lēmumu noraidīt viņu pieprasījumu par šādas zvejas ārkārtas pārtraukšanu Lamanša rietumu daļā (ICES VIIe rajons) (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 17. panta 2. punktu Francijas un Beļģijas kuģiem ir atļauts zvejot bentālo zivju sugas 6–12 jūras jūdžu zonā un tādēļ uz tām attiektos AK ierosināto pasākumu projekts. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 17. panta 2. punktu Francijas un Beļģijas kuģiem ir atļauts zvejot bentālo zivju sugas 6–12 jūras jūdžu zonā un tādēļ uz tām attiektos AK ierosināto pasākumu projekts.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā izvirzītajiem noteikumiem Apvienotā Karaliste ir darījusi zināmu savu pieprasījumu attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā noteiktajā piecu darba dienu termiņā Komisija ir saņēmusi rakstiskas atsauksmes no Francijas, kas aicināja Komisiju noraidīt AK pieprasījumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā izvirzītajiem noteikumiem Apvienotā Karaliste ir darījusi zināmu savu pieprasījumu attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantā noteiktajā piecu darba dienu termiņā Komisija ir saņēmusi rakstiskas atsauksmes no Francijas, kas aicināja Komisiju noraidīt AK pieprasījumu.

| (4) | Komisijai ir bažas par to vaļveidīgo piezveju, ko aizsargā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (3), kura novērota dažās zivsaimniecībās, un ir cieši apņēmusies cik iespējams samazināt to šādu dzīvnieku skaitu, kas noslīkst zvejas rīkos. Kopiena nesen ir rīkojusies, pieņemot Padomes 2004. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 812/2004, ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz nejaušu vaļveidīgo nozveju zivsaimniecībās un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 88/98 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisijai ir bažas par to vaļveidīgo piezveju, ko aizsargā ar Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (3), kura novērota dažās zivsaimniecībās, un ir cieši apņēmusies cik iespējams samazināt to šādu dzīvnieku skaitu, kas noslīkst zvejas rīkos. Kopiena nesen ir rīkojusies, pieņemot Padomes 2004. gada 26. aprīļa Regulu (EK) Nr. 812/2004, ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz nejaušu vaļveidīgo nozveju zivsaimniecībās un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 88/98 (4).

| (5) | Iepriekš minētajā regulā ir noteikts, ka no 2005. gada 1. janvāra uz kuģiem, kas zvejo ar jūga trali, ir novērotāji. Jautājums par vaļveidīgo piezveju, zvejojot ar pelaģisko jūga trali, ir sarežģīts, un tam pievērsa īpašu uzmanību, jo tas ir daļa no visaptverošas zinātniskas analīzes un padoma, ko sniedza Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) par vaļveidīgo piezveju zivsaimniecībās (5). ICES norādīja, ka “delfīnus noķer, zvejojot arī bez jūga traļa,” un ka “biežā zveja ar trali, kas notiek šajā reģionā, rūpīgi jāuzrauga, pirms var precizēt risku mazinošās prasības”. ICES jo īpaši uzskatīja, ka “aizliegums zvejot labraku ar pelaģisko jūga trali” būtu “patvaļīgs pasākums, ar ko vēlamā rezultāta sasniegšana būtu maz ticama”. Aizliegums izmantot jūga traļus labraka ķeršanai AK piekrastes ūdeņos Lamanša rietumu daļā varētu būt iemesls intensīvākai zvejai blakus apgabalos, pat, iespējams, nemazinot delfīnu Delphinus Delphis piezveju. |
| --- | --- |

(5)

Iepriekš minētajā regulā ir noteikts, ka no 2005. gada 1. janvāra uz kuģiem, kas zvejo ar jūga trali, ir novērotāji. Jautājums par vaļveidīgo piezveju, zvejojot ar pelaģisko jūga trali, ir sarežģīts, un tam pievērsa īpašu uzmanību, jo tas ir daļa no visaptverošas zinātniskas analīzes un padoma, ko sniedza Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) par vaļveidīgo piezveju zivsaimniecībās (5). ICES norādīja, ka “delfīnus noķer, zvejojot arī bez jūga traļa,” un ka “biežā zveja ar trali, kas notiek šajā reģionā, rūpīgi jāuzrauga, pirms var precizēt risku mazinošās prasības”. ICES jo īpaši uzskatīja, ka “aizliegums zvejot labraku ar pelaģisko jūga trali” būtu “patvaļīgs pasākums, ar ko vēlamā rezultāta sasniegšana būtu maz ticama”. Aizliegums izmantot jūga traļus labraka ķeršanai AK piekrastes ūdeņos Lamanša rietumu daļā varētu būt iemesls intensīvākai zvejai blakus apgabalos, pat, iespējams, nemazinot delfīnu Delphinus Delphis piezveju.

| (6) | Lai gan saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantu dalībvalsts var veikt pasākumus, lai samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām atbilstīgi pieejamajai zinātniskai informācijai, ir maz ticams, ka ieteiktais pasākums palīdzēs sasniegt šo mērķi. |
| --- | --- |

(6)

Lai gan saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 9. pantu dalībvalsts var veikt pasākumus, lai samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām atbilstīgi pieejamajai zinātniskai informācijai, ir maz ticams, ka ieteiktais pasākums palīdzēs sasniegt šo mērķi.

| (7) | Šāds pamatojums bija viens no iemesliem, kura dēļ Komisija nolēma noraidīt AK pieprasījumu par labraka zvejas ārkārtas slēgšanu Lamanša rietumu daļā 2004. gada augustā. Kopš tā laika nav darīta zināma jauna zinātniska informācija, kas pamato šīs analīzes pārmainīšanu. |
| --- | --- |

(7)

Šāds pamatojums bija viens no iemesliem, kura dēļ Komisija nolēma noraidīt AK pieprasījumu par labraka zvejas ārkārtas slēgšanu Lamanša rietumu daļā 2004. gada augustā. Kopš tā laika nav darīta zināma jauna zinātniska informācija, kas pamato šīs analīzes pārmainīšanu.

| (8) | Komisija uzskata, ka jautājums par vaļveidīgo piezveju ar pelaģisko trali jāizskata efektīvi un saskaņoti, pamatojoties uz tīri zinātnisku problēmas būtības un mēroga izpratni. Lai to panāktu, Komisija finansiāli atbalsta zinātniskus pētījumus un izpēti, lai izstrādātu risku mazinošus pasākumus vaļveidīgo piezvejai ar pelaģisko trali vai precizētu zinātniskos novērtējumus par mazo vaļveidīgo pārpilnību Atlantijas okeāna ūdeņos Eiropā. Šie pētniecības un izpētes projekti un dati par vaļveidīgo piezveju daudzās zivsaimniecībās, kas būs pieejami, pateicoties Kopienas novērotāju programmai, paredzēti, lai pienācīgos termiņos nodrošinātu tehnisku bāzi mērķtiecīgiem un efektīviem pasākumiem vaļveidīgo zvejas radīto seku mazināšanai. Tiklīdz šī informācija būs pieejama, Komisija attiecīgā gadījumā ierosinās pasākumus, kas jāveic, cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(8)

Komisija uzskata, ka jautājums par vaļveidīgo piezveju ar pelaģisko trali jāizskata efektīvi un saskaņoti, pamatojoties uz tīri zinātnisku problēmas būtības un mēroga izpratni. Lai to panāktu, Komisija finansiāli atbalsta zinātniskus pētījumus un izpēti, lai izstrādātu risku mazinošus pasākumus vaļveidīgo piezvejai ar pelaģisko trali vai precizētu zinātniskos novērtējumus par mazo vaļveidīgo pārpilnību Atlantijas okeāna ūdeņos Eiropā. Šie pētniecības un izpētes projekti un dati par vaļveidīgo piezveju daudzās zivsaimniecībās, kas būs pieejami, pateicoties Kopienas novērotāju programmai, paredzēti, lai pienācīgos termiņos nodrošinātu tehnisku bāzi mērķtiecīgiem un efektīviem pasākumiem vaļveidīgo zvejas radīto seku mazināšanai. Tiklīdz šī informācija būs pieejama, Komisija attiecīgā gadījumā ierosinās pasākumus, kas jāveic, cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām pusēm.

| (9) | Tādēļ Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu nevar apstiprināt, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu nevar apstiprināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek noraidīts Apvienotās Karalistes pieprasījums, kas iesniegts, ievērojot 9. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002, attiecināt aizliegumu zvejot labraku ar jūga trali 12 jūras jūdzēs no Anglijas dienvidrietumu krasta uz citu dalībvalstu kuģiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Francijas Republikai un Apvienotajai Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Karalistei.

Briselē, 2005. gada 26. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 24. augusta Lēmums par Apvienotās Karalistes pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 7. pantu Regulā (EK) Nr. 2371/2002 – K(2004) 3229.

2

(3)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 150, 30.4.2004., 12. lpp.

4

(5)  ICES Padomdevēja komitejas ekosistēmu jautājumos (ACE) ziņojumi, 2002. un 2003. gads, kas pieejami http://www.ices.dk

5

ICES

(ACE)

---

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. aprīlis)

par drošības prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1209)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/323/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2001/95/EK ražotājiem uzlikts par pienākumu laist tirgū tikai drošu produkciju. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2001/95/EK ražotājiem uzlikts par pienākumu laist tirgū tikai drošu produkciju.

| (2) | Saskaņā ar minēto direktīvu produkcija jāuzskata par drošu attiecīgos valsts standartos ietverto risku un risku kategoriju ziņā, ja tā atbilst brīvprātīgi ieviestiem valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto direktīvu produkcija jāuzskata par drošu attiecīgos valsts standartos ietverto risku un risku kategoriju ziņā, ja tā atbilst brīvprātīgi ieviestiem valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK Eiropas standartus nosaka Eiropas standartizācijas struktūras. Šādiem standartiem jānodrošina produkcijas atbilstība minētajā direktīvā ietvertajai vispārējās drošības prasībai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK Eiropas standartus nosaka Eiropas standartizācijas struktūras. Šādiem standartiem jānodrošina produkcijas atbilstība minētajā direktīvā ietvertajai vispārējās drošības prasībai.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ciešā sadarbībā ar Eiropas standartizācijas struktūrām un pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir noteikušas, ka atpūtai paredzēti peldoši izstrādājumi, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, ir produkcijas grupa, par ko jāizstrādā Eiropas standarti, pamatojoties uz pilnvarojumu, kas Komisijai jāpiešķir atbilstīgi Direktīvai 2001/95/EK. Šajos atpūtai paredzētajos peldošajos izstrādājumos neietilpst peldošie izstrādājumi, uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 88/378/EEK par rotaļlietu drošību (2) Padomes Direktīva 89/686/EEK par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/25/EK par izpriecu kuģiem (4). |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ciešā sadarbībā ar Eiropas standartizācijas struktūrām un pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir noteikušas, ka atpūtai paredzēti peldoši izstrādājumi, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, ir produkcijas grupa, par ko jāizstrādā Eiropas standarti, pamatojoties uz pilnvarojumu, kas Komisijai jāpiešķir atbilstīgi Direktīvai 2001/95/EK. Šajos atpūtai paredzētajos peldošajos izstrādājumos neietilpst peldošie izstrādājumi, uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 88/378/EEK par rotaļlietu drošību (2) Padomes Direktīva 89/686/EEK par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/25/EK par izpriecu kuģiem (4).

| (5) | Drošības prasības attiecībā uz šo produkciju jāizstrādā, ievērojot ar dalībvalstu institūcijām notikušo apspriežu rezultātus. |
| --- | --- |

(5)

Drošības prasības attiecībā uz šo produkciju jāizstrādā, ievērojot ar dalībvalstu institūcijām notikušo apspriežu rezultātus.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvai 2001/95/EK, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvai 2001/95/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Produkcija un produkcijas definīcija

Šis lēmums attiecas uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kas ir izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī un ir norādīti pielikuma I daļā un kam nepiemēro īpaši izstrādātus ES tiesību aktus. Konkrēti šis lēmums neattiecas uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kam piemēro Direktīvu 88/378/EEK, Direktīvu 89/686/EEK un Direktīvu 94/25/EK.

2. pants

Drošības prasības

Drošības prasības 1. pantā minētajai produkcijai norādītas pielikuma II daļā.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

1

(2)  OV L 187, 16.7.1988., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 164 , 30.6.1994., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

4

---

PIELIKUMS

Drošības prasības atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kas izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī

I DAĻA

Produkcijas definīcija

Peldošie izstrādājumi, uz ko attiecas šis lēmums, ir uz ūdens virsmas vai ūdenī izmantojami atpūtai paredzēti izstrādājumi, kuri peld tādēļ, ka ir piepūsti, vai tādēļ, ka to sastāvā ir materiāli, kam piemīt peldspēja. Uz šiem izstrādājumiem, kas iegūti no nozarē visparastākās un tradicionālākās produkcijas, neattiecas neviens konkrētai produkcijai izstrādāts ES tiesību akts, un tie ir izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī tāda veida atpūtai kā rotaļas ūdenī, ūdenssports, airēšanas sports, niršana un peldētprasmes apguve. Atsevišķi šīs produkcijas veidi Eiropas tirgū ir zināmi jau sen, citi ir jauni, un tirgū pastāvīgi ienāk jaunu veidu produkcija.

Vairumā gadījumu tā ir daļēji pārveidota tradicionālā pamatprodukcija vai no tās atvasināta un pilnveidota produkcija. Aizvien biežāk notiek tā, ka sauszemes rotaļlaukumu aprīkojumu pielāgo izmantošanai ūdenī.

Šī jaunā produkcija ir paredzēta ne vien patīkamākai izklaidei, bet arī tādēļ, lai palielinātu ātrumu vai darbības intensitāti un vairotu spriedzi jaunās aktīvās atpūtas nodarbēs, kā “tubing” (braukšana lielā piepūšamā riņķī, ko velk motorlaiva) un “white water rafting” (braukšana ar plostu caur krācēm).

Šis lēmums neskar atpūtai paredzētus peldošos izstrādājumus, uz kuriem attiecas Direktīva 88/378/EEK par rotaļlietu drošību, Direktīva 89/686/EEK par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un Direktīva 94/25/EK par izpriecu kuģiem.

Peldošie izstrādājumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, turpmāk minētajos gadījumos jāklasificē pēc paredzētā izmantojuma, dzinējspēka veida un konstrukcijas.

A klase. Peldošie izstrādājumi, ko paredzēts izmantot, statiski novietotus uz ūdens virsmas vai ūdenī. Lietotājs atrodas uz peldošās struktūras. Paredzēti kā individuālai, tā kopīgai – galvenokārt pasīvai – izmantošanai. Mehāniska dzinējspēka parasti nav. Peldēšanas stabilitāti var nodrošināt ar iekārtas konstrukciju, vai arī līdzsvarošana jāveic lietotājam.

Šajā klasē neietilpst izstrādājumi, kas pilda aizsardzības funkciju un uz ko attiecas Direktīva 89/686/EEK. Tāpat šeit neietilpst izstrādājumi, kas konstruēti vai nepārprotami paredzēti individuālai izmantošanai bērnu rotaļām seklā ūdenī un uz ko attiecas Direktīva 88/378/EEK.

B klase. Peldošie izstrādājumi, kas paredzēti statiskai izmantošanai. Lietotājs atrodas peldošajā struktūrā, kas (relatīvi cieši) apkļauj viņa ķermeni. Ierīcēs var būt ķermeni turoša sistēma vai arī var paredzēt, ka lietotājam pašam jāturas ar rokām un plaukstām. Ķermeni turošā sistēma var būt izstrādājumā iebūvēts sēdeklis, siksnas vai cita veida turošs līdzeklis neatkarīgi no ķermeņa pozas (sēdus, stāvus, guļus, uz ceļiem...). Lietotāja ķermenis ir vairāk vai mazāk iegremdēts ūdenī. Parasti ķermeņa augšdaļa (līdz krūtīm) ir ārpus ūdens. Paredzēti kā individuālai, tā kopīgai izmantošanai. Mehāniska dzinējspēka parasti nav.

Šajā klasē neietilpst izstrādājumi, kas pilda aizsardzības funkciju un uz ko attiecas Direktīva 89/686/EEK. Tāpat šeit neietilpst izstrādājumi, kas konstruēti vai nepārprotami paredzēti individuālai izmantošanai bērnu rotaļām seklā ūdenī un uz ko attiecas Direktīva 88/378/EEK.

C klase. Peldošie izstrādājumi, kas paredzēti dinamiskai izmantošanai, piemēram, lietojumam lielā ātrumā. Lietotājs atrodas uz peldošās struktūras vai tās iekšienē. Var paredzēt kabīni vai sēdekli, vai cita veida līdzekļus, pie kā lietotājam turēties. Ierīci aiz sevis velk ārēja dzinējspēka avots. Lietotājam jāgādā par peldēšanas stabilitāti un uzņemtā kursa drošumu aiz vilcējas iekārtas.

D klase. Peldošie izstrādājumi, kas paredzēti aktīvam izmantojumam, piemēram, kāpšanai, lēkšanai un ar to saistītām darbībām. Lietotāja atrašanās vieta nav stingri noteikta. Paredzēti kā individuālai, tā kopīgai izmantošanai. Mehāniska dzinējspēka parasti nav. Šajā klasē neietilpst izstrādājumi, kas pilda aizsardzības funkciju un uz ko attiecas Direktīva 89/686/EEK. Tāpat šeit neietilpst izstrādājumi, kas konstruēti vai nepārprotami paredzēti individuālai izmantošanai bērnu rotaļām seklā ūdenī un uz ko attiecas Direktīva 88/378/EEK.

E klase. Piepūšamas laivas, kuru peldspēja ir mazāka nekā 1 800 N un korpusa garums lielāks par 1,2 m, bet mazāks par 2,5 m, ko mēra saskaņā ar atbilstīgajiem saskaņotajiem standartiem, kuri paredzēti sporta un atpūtas nolūkiem, kā noteikts Direktīvā 94/25/EK. Izmantojums – individuāls vai kopīgs. Lietotājs atrodas peldošās struktūras iekšienē (liela kabīne).

II >DAĻA

A.   Riski

Galvenie riski saistībā ar šo produkciju ir noslīkšana un slīkšana.

Pārējie ar konkrēto produkciju saistītie riski, kas arī var būt par iemeslu vairāk vai mazāk nopietniem ievainojumiem, ir produkcijas konstrukcijas radītie riski, piemēram, iekārtas dreifēšana, tvēriena zudums, nokrišana no liela augstuma, risks tikt iesprostotam vai sapīties virs vai zem ūdens līmeņa, pēkšņs peldspējas zudums, apgāšanās, aukstuma šoks, kā arī ar produkcijas lietošanu saistītie riski, piemēram, sadursmes un trieciena risks, un ar vēju, straumēm un plūdmaiņām saistītie riski.

B.   Vispārējā drošības prasība

Produkcijai jāatbilst vispārējai drošības prasībai, kas paredzēta Direktīvā 2001/95/EK, un tai jābūt “drošai” minētās direktīvas 2. panta b) punkta nozīmē.

C.   Konkrētās drošības prasības

Piemērojot vispārējo drošības prasību, kas minēta Direktīvā 2001/95/EK, jāņem vērā vismaz šādi apsvērumi:

C.1)   Prasības attiecībā uz produkcijas konstrukciju

Priekšroka jādod produkcijas konstrukcijas radītai drošībai, nevis drošībai, ko panāk ar norādījumu ievērošanu. Izmantotajiem materiāliem un to apstrādei jāatbilst nozares jaunākajiem sasniegumiem, ņemot vērā izstrādājumu paredzamo pielietojumu un iespējamo ietekmi uz lietotāja veselību un uz vidi.

Jāņem vērā vismaz turpmāk minētie aspekti:

| a) | peldēšanas stabilitāte atbilstīgi plānotajam un paredzamajam izmantojumam; |
| --- | --- |

a)

peldēšanas stabilitāte atbilstīgi plānotajam un paredzamajam izmantojumam;

| b) | minimālā peldspēja un – piepūšamiem izstrādājumiem – paliekošā peldspēja pēc tam, kad pārstāj darboties viena no gaisa kamerām. Attiecīgā gadījumā un jo īpaši tad, ja ir paredzēta vai iespējama attiecīgā izstrādājuma kopīga izmantošana, jāņem vērā tas, kādā pakāpē saglabājas izstrādājuma spēja pildīt tā funkcijas; |
| --- | --- |

b)

minimālā peldspēja un – piepūšamiem izstrādājumiem – paliekošā peldspēja pēc tam, kad pārstāj darboties viena no gaisa kamerām. Attiecīgā gadījumā un jo īpaši tad, ja ir paredzēta vai iespējama attiecīgā izstrādājuma kopīga izmantošana, jāņem vērā tas, kādā pakāpē saglabājas izstrādājuma spēja pildīt tā funkcijas;

| c) | līdzekļi, ko izmanto, lai pieturētos izstrādājuma lietošanas laikā; satveršanas vienkāršums; |
| --- | --- |

c)

līdzekļi, ko izmanto, lai pieturētos izstrādājuma lietošanas laikā; satveršanas vienkāršums;

| d) | vienkārša glābšanās apgāšanās gadījumā, izvairīšanās no visu citu veidu iesprostošanas vai sapīšanās, kas attiecas uz cilvēka ķermeņa daļām; |
| --- | --- |

d)

vienkārša glābšanās apgāšanās gadījumā, izvairīšanās no visu citu veidu iesprostošanas vai sapīšanās, kas attiecas uz cilvēka ķermeņa daļām;

| e) | līdzekļi lietotāju atpakaļuzņemšanas atvieglošanai, jo īpaši tad, ja paredzēta izstrādājuma kopīga izmantošana, kā arī līdzekļi, ko lieto, lai pieturētos, avārijas gadījumā esot ūdenī; |
| --- | --- |

e)

līdzekļi lietotāju atpakaļuzņemšanas atvieglošanai, jo īpaši tad, ja paredzēta izstrādājuma kopīga izmantošana, kā arī līdzekļi, ko lieto, lai pieturētos, avārijas gadījumā esot ūdenī;

| f) | izstrādājumiem, kurus pārvieto (velk) lielā ātrumā – drošas ātri attaisāmas ierīces esamība. |
| --- | --- |

f)

izstrādājumiem, kurus pārvieto (velk) lielā ātrumā – drošas ātri attaisāmas ierīces esamība.

C.2)   Brīdinājumi un informācija par piesardzību produkcijas lietošanā

Produkcijas noformējumam un paskaidrojumiem, labi redzamam un skaidram marķējumam, kā arī brīdinājumiem un norādījumiem par tās lietošanu jābūt pilnībā saskanīgiem un tādiem, ko lietotājs uztver ātri un viegli, un ar tiem nedrīkst mākslīgi samazināt riskus potenciālajiem lietotājiem, jo sevišķi bērniem.

Marķējumam (arī piktogrammām), kas saistīts ar brīdinājumiem vai ar atbilstīgo slodzi, lietošanas laikā jābūt redzamam. Piktogrammām, kas tieši saistītas ar ļoti nopietniem riskiem, jāpievieno attiecīgs teksts. Pamatinformācija par produkcijas veiktspēju un tās ierobežojumiem jānorāda tā, lai potenciālajam lietotājam to darītu zināmu vēl pirms pirkuma izdarīšanas. Īpaša uzmanība jāpievērš informācijai saistībā ar riskiem, kas attiecas uz bērniem. Jāņem vērā vismaz turpmāk minētie aspekti:

| a) | visi vajadzīgie lietojuma ierobežojumi, piemēram, attiecībā uz lietotāju skaitu, kopējo svaru, ar vēju, straumēm un plūdmaiņām saistītajiem riskiem, specifikācijām par attālumu no krasta, augstumu, ātrumu, mijiedarbību ar citu veidu produkciju vai objektiem, ja ir pamatoti paredzams, ka produkciju izmantos kopā ar citu veidu produkciju vai bīstamu objektu tuvumā (drošības distances); turklāt jāņem vērā paredzamie produkcijas nepareiza lietojuma gadījumi; |
| --- | --- |

a)

visi vajadzīgie lietojuma ierobežojumi, piemēram, attiecībā uz lietotāju skaitu, kopējo svaru, ar vēju, straumēm un plūdmaiņām saistītajiem riskiem, specifikācijām par attālumu no krasta, augstumu, ātrumu, mijiedarbību ar citu veidu produkciju vai objektiem, ja ir pamatoti paredzams, ka produkciju izmantos kopā ar citu veidu produkciju vai bīstamu objektu tuvumā (drošības distances); turklāt jāņem vērā paredzamie produkcijas nepareiza lietojuma gadījumi;

| b) | uz visām produkcijas vienībām jābūt brīdinājumam: “UZMANĪBU: neaizsargā pret slīkšanu. Tikai peldētpratējiem!”; |
| --- | --- |

b)

uz visām produkcijas vienībām jābūt brīdinājumam: “UZMANĪBU: neaizsargā pret slīkšanu. Tikai peldētpratējiem!”;

| c) | attiecīgā gadījumā – ieteikumi par atbilstīgu individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) izmantošanu aizsardzībai pret slīkšanu un trieciena ietekmes mazināšanai; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – ieteikumi par atbilstīgu individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) izmantošanu aizsardzībai pret slīkšanu un trieciena ietekmes mazināšanai;

| d) | norādījumi par piepūšanu un spiediena režīmu, apkopi, remontu, glabāšanu un iznīcināšanu, ņemot vērā produkcijai raksturīgās pazīmes un lietošanas specifiku un paredzot atkārtotu izmantošanu ilgstošā laika posmā un produkcijas novecošanu; |
| --- | --- |

d)

norādījumi par piepūšanu un spiediena režīmu, apkopi, remontu, glabāšanu un iznīcināšanu, ņemot vērā produkcijai raksturīgās pazīmes un lietošanas specifiku un paredzot atkārtotu izmantošanu ilgstošā laika posmā un produkcijas novecošanu;

| e) | uz produkcijas, kas paredzēta tādu kategoriju patērētājiem, kuriem to lietot ir bīstami, jo īpaši bērniem, peldētnepratējiem un – dažos gadījumos – veciem cilvēkiem, jābūt īpašiem brīdinājumiem. |
| --- | --- |

e)

uz produkcijas, kas paredzēta tādu kategoriju patērētājiem, kuriem to lietot ir bīstami, jo īpaši bērniem, peldētnepratējiem un – dažos gadījumos – veciem cilvēkiem, jābūt īpašiem brīdinājumiem.

---

Eiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/42

---

LĒMUMS Nr. 200

(2004. gada 15. decembris)

par Migrējošā darbaspēka sociālās drošības administratīvās komisijas Tehniskās komisijas datu apstrādes jomā darba metodēm un sastāvu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/324/EK)

MIGRĒJOŠĀ DARBASPĒKA SOCIĀLĀS DROŠĪBAS ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA,

ņemot vērā 81. panta d) punktu Padomes 1971. gada 14. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (1), saskaņā ar kuru Administratīvā komisija veicina un attīsta sadarbību starp dalībvalstīm, modernizējot procedūras informācijas apmaiņai, jo īpaši pielāgojot informācijas plūsmu starp iestādēm telemātiskās apmaiņas nolūkos, ņemot vērā katrā dalībvalstī notikušo datu apstrādes attīstību, lai paātrinātu pabalstu piešķiršanu,

ņemot vērā Padomes 117.c panta 1. punktu Padomes 1972. gada 21. marta Regulā (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (2), atbilstīgi kurai Administratīvā komisija izveido Tehnisko komisiju un nosaka tās darba metodes un sastāvu, bet Tehniskā komisija saskaņā ar 117., 117.a un 117.b pantu iesniedz ziņojumus un argumentētus atzinumus pirms lēmumu pieņemšanas,

ņemot vērā to, kā Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā ietekmē Tehniskās komisijas darbību,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.   Migrējošā darbaspēka sociālās drošības administratīvā komisija izveido Tehnisko komisiju datu apstrādes jomā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 574/72 117.c panta 1. punktu. Tās nosaukums ir “Tehniskā komisija”.

2.   Tehniskās komisijas funkcijas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 574/72 117.c panta 2. punktā.

3.   Pilnvaras attiecībā uz Tehniskās komisijas īpašajiem uzdevumiem nosaka Migrējošā darbaspēka sociālās drošības administratīvā komisija, kas vajadzības gadījumā var mainīt šos uzdevumus.

2. pants

Tehniskā komisija vajadzības gadījumā pieņem ziņojumus un argumentētus atzinumus, pamatojoties uz tehniskiem dokumentiem un pētījumiem. Tā var lūgt valstu pārvaldes iestādēm visu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai atbilstīgi veiktu savus uzdevumus.

3. pants

1.   Tehniskās komisijas sastāvā ir pa diviem locekļiem no katras dalībvalsts, viens no kuriem ir iecelts kā pastāvīgais loceklis, bet otrs – kā pastāvīgā locekļa vietnieks. Valdības pārstāvis no attiecīgās dalībvalsts, kas pārstāvēta Administratīvajā komisijā, nosūta Administratīvās komisijas ģenerālsekretāram informāciju par savas valsts pārstāvju kandidatūrām.

2.   Ziņojumus un argumentētus atzinumus pieņem ar visu Tehniskās komisijas locekļu vienkāršu balsu vairākumu; katrai dalībvalstij ir viena balss, ko nodod komisijas pastāvīgais loceklis vai, viņa prombūtnes gadījumā, viņa vietnieks. Tehniskās komisijas ziņojumos vai argumentētos atzinumos jānorāda, vai tie pieņemti vienprātīgi vai ar vienkāršu balsu vairākumu. Attiecīgā gadījumā tajos jāiekļauj mazākuma secinājumi vai atrunas.

3.   Tehniskajā komisijā kā konsultants darbojas Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvis vai šā pārstāvja iecelta persona.

4. pants

Tehniskās komisijas priekšsēdētāja amatu ik pusgadu ieņem tās dalībvalsts pastāvīgais loceklis vai cita iecelta attiecīgās dalībvalsts amatpersona, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem minētās komisijas priekšsēdētāja vietu tajā pašā laikposmā. Tehniskās komisijas priekšsēdētājs pēc Administratīvās komisijas priekšsēdētāja lūguma ziņo par Tehniskās komisijas darbību.

5. pants

Tehniskā komisija var dibināt īpašas darba grupas, lai risinātu īpašus jautājumus. Tehniskā komisija apraksta uzdevumus, kas jāveic šādām darba grupām, termiņu minēto uzdevumu veikšanai un darba grupu darbības finansiālās sekas.

6. pants

Administratīvās komisijas sekretariāts sagatavo un organizē Tehniskās komisijas sanāksmes un raksta minēto sanāksmju protokolus.

7. pants

Tehniskā komisija iesniedz apstiprinājumam Administratīvajā komisijā detalizētu darba programmu. Tehniskā komisija katru gadu ziņo Administratīvajai komisijai par savu darbību un sasniegumiem saistībā ar darba programmu un visiem priekšlikumiem par izmaiņām darba programmā.

8. pants

Jebkuram Tehniskās komisijas ierosinātam pasākumam, kuram vajadzīgs Eiropas Kopienu Komisijas finansējums, nepieciešams minētās iestādes pārstāvja apstiprinājums.

9. pants

Tehniskās Komisijas valodas ir Kopienas iestāžu oficiālās valodas saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 290. pantu.

10. pants

Uz Tehnisko komisiju attiecas papildu noteikumi, kas izklāstīti pievienotajā pielikumā.

11. pants

Šis lēmums aizstāj Administratīvās komisijas Lēmumu Nr. 169 (3).

12. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 1. marta.

Administratīvās komisijas priekšsēdētājs —

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 631/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 74, 27.3.1972., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 631/2004.

2

(3)  OV L 195, 11.7.1998., 46. lpp.

3

---

PIELIKUMS

TEHNISKĀS KOMISIJAS PAPILDU NOTEIKUMI

1.   Sanāksmju apmeklējums

| a) | Ja priekšsēdētājs nevar apmeklēt Tehniskās komisijas sanāksmi, viņa vietnieks darbojas kā priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

a)

Ja priekšsēdētājs nevar apmeklēt Tehniskās komisijas sanāksmi, viņa vietnieks darbojas kā priekšsēdētājs.

| b) | Tehniskās komisijas locekļi var ierasties uz sanāksmēm viena vai vairāku ekspertu pavadībā, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmiem jautājumiem. Katrā delegācijā parasti var būt ne vairāk kā četras personas. |
| --- | --- |

b)

Tehniskās komisijas locekļi var ierasties uz sanāksmēm viena vai vairāku ekspertu pavadībā, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmiem jautājumiem. Katrā delegācijā parasti var būt ne vairāk kā četras personas.

| c) | Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvis vai sekretariāta loceklis, vai jebkura cita Administratīvās komisijas ģenerālsekretāra iecelta persona apmeklē visas Tehniskās komisijas vai tās ad hoc darba grupu sanāksmes. Šīs sanāksmes var apmeklēt arī Eiropas Kopienu Komisijas citas nodaļas pārstāvis, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmo jautājumu. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvis vai sekretariāta loceklis, vai jebkura cita Administratīvās komisijas ģenerālsekretāra iecelta persona apmeklē visas Tehniskās komisijas vai tās ad hoc darba grupu sanāksmes. Šīs sanāksmes var apmeklēt arī Eiropas Kopienu Komisijas citas nodaļas pārstāvis, ja tas ir vajadzīgs saistībā ar risināmo jautājumu.

2.   Balsošana

| a) | Ja Tehniskās komisijas pastāvīgais loceklis ieņem priekšsēdētāja amatu, viņa vietnieks balso pastāvīgā locekļa vietā. |
| --- | --- |

a)

Ja Tehniskās komisijas pastāvīgais loceklis ieņem priekšsēdētāja amatu, viņa vietnieks balso pastāvīgā locekļa vietā.

| b) | Ja kāds sanāksmes dalībnieks balsošanas laikā atturas no balsošanas, priekšsēdētājs aicina šo dalībnieku pamatot savus iemeslus. |
| --- | --- |

b)

Ja kāds sanāksmes dalībnieks balsošanas laikā atturas no balsošanas, priekšsēdētājs aicina šo dalībnieku pamatot savus iemeslus.

| c) | Ja klātesošo pārstāvju vairākums atturas no balsošanas, uzskata, ka balsošanai izvirzītais priekšlikums nav ņemts vērā. |
| --- | --- |

c)

Ja klātesošo pārstāvju vairākums atturas no balsošanas, uzskata, ka balsošanai izvirzītais priekšlikums nav ņemts vērā.

3.   Darba kārtība

| a) | Katras Tehniskās komisijas sanāksmes pagaidu darba kārtību sastāda sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju. Pirms ierosināt kāda jautājuma iekļaušanu darba kārtībā sekretariāts vajadzības gadījumā var lūgt attiecīgās delegācijas rakstiski darīt zināmu savu viedokli konkrētajā jautājumā. |
| --- | --- |

a)

Katras Tehniskās komisijas sanāksmes pagaidu darba kārtību sastāda sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju. Pirms ierosināt kāda jautājuma iekļaušanu darba kārtībā sekretariāts vajadzības gadījumā var lūgt attiecīgās delegācijas rakstiski darīt zināmu savu viedokli konkrētajā jautājumā.

| b) | Provizoriskajā darba kārtībā ietver punktus, par kuriem sekretariāts vismaz 20 darba dienas pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis lūgumu no komisijas locekļa vai Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvja un, attiecīgos gadījumos, ar tiem saistītās piezīmes. |
| --- | --- |

b)

Provizoriskajā darba kārtībā ietver punktus, par kuriem sekretariāts vismaz 20 darba dienas pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis lūgumu no komisijas locekļa vai Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvja un, attiecīgos gadījumos, ar tiem saistītās piezīmes.

| c) | Provizorisko darba kārtību vismaz 10 darba dienas pirms katras sēdes sākuma nosūta Tehniskās komisijas locekļiem, Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvim un visām citām personām, kas apmeklēs sanāksmi. Tiem nosūta arī dokumentus par darba kārtības jautājumiem, tiklīdz ir pieejami šādi dokumenti. |
| --- | --- |

c)

Provizorisko darba kārtību vismaz 10 darba dienas pirms katras sēdes sākuma nosūta Tehniskās komisijas locekļiem, Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvim un visām citām personām, kas apmeklēs sanāksmi. Tiem nosūta arī dokumentus par darba kārtības jautājumiem, tiklīdz ir pieejami šādi dokumenti.

| d) | Katras Tehniskās komisijas sanāksmes sākumā apstiprina sanāksmes darba kārtību. Lai darba kārtībā iekļautu kādu punktu, kas nav provizoriskajā darba kārtībā, nepieciešams vienprātīgs Tehniskās komisijas balsojums. Izņemot steidzamības gadījumus, Tehniskās komisijas locekļi var neizpaust savu galīgo viedokli līdz nākamajai sanāksmei attiecībā uz tiem provizoriskās darba kārtības punktiem, par kuriem viņi nav saņēmuši attiecīgos dokumentus viņu dzimtajā valodā. |
| --- | --- |

d)

Katras Tehniskās komisijas sanāksmes sākumā apstiprina sanāksmes darba kārtību. Lai darba kārtībā iekļautu kādu punktu, kas nav provizoriskajā darba kārtībā, nepieciešams vienprātīgs Tehniskās komisijas balsojums. Izņemot steidzamības gadījumus, Tehniskās komisijas locekļi var neizpaust savu galīgo viedokli līdz nākamajai sanāksmei attiecībā uz tiem provizoriskās darba kārtības punktiem, par kuriem viņi nav saņēmuši attiecīgos dokumentus viņu dzimtajā valodā.

4.   Īpašas darba grupas

| a) | Īpašas darba grupas priekšsēdētājs ir eksperts, ko iecēlis Tehniskās komisijas priekšsēdētājs, apspriežoties ar Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvi vai, ja tas nav iespējams, ar ekspertu, kas pārstāv valsti, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem minētās komisijas priekšsēdētāja amatu. |
| --- | --- |

a)

Īpašas darba grupas priekšsēdētājs ir eksperts, ko iecēlis Tehniskās komisijas priekšsēdētājs, apspriežoties ar Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvi vai, ja tas nav iespējams, ar ekspertu, kas pārstāv valsti, kuras pārstāvis Administratīvajā komisijā ieņem minētās komisijas priekšsēdētāja amatu.

| b) | Īpašas darba grupas priekšsēdētāju aicina uz to Tehniskās komisijas sanāksmi, kurā apspriež attiecīgās īpašās darba grupas ziņojumu. |
| --- | --- |

b)

Īpašas darba grupas priekšsēdētāju aicina uz to Tehniskās komisijas sanāksmi, kurā apspriež attiecīgās īpašās darba grupas ziņojumu.

5.   Administratīvi jautājumi

| a) | Tehniskās komisijas priekšsēdētājs var sniegt sekretariātam norādījumus saistībā ar paredzētajām sanāksmēm un darbībām, kas ietilpst Tehniskās komisijas funkciju lokā. |
| --- | --- |

a)

Tehniskās komisijas priekšsēdētājs var sniegt sekretariātam norādījumus saistībā ar paredzētajām sanāksmēm un darbībām, kas ietilpst Tehniskās komisijas funkciju lokā.

| b) | Sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju, sasauc Tehnisko komisiju, nosūtot uzaicinājuma vēstuli tās locekļiem un Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvim 10 darba dienas pirms sanāksmes. |
| --- | --- |

b)

Sekretariāts, apspriežoties ar Tehniskās komisijas priekšsēdētāju, sasauc Tehnisko komisiju, nosūtot uzaicinājuma vēstuli tās locekļiem un Eiropas Kopienu Komisijas pārstāvim 10 darba dienas pirms sanāksmes.

| c) | Katrā sanāksmē jāraksta protokols, kas parasti jāapstiprina nākamajā sanāksmē. |
| --- | --- |

c)

Katrā sanāksmē jāraksta protokols, kas parasti jāapstiprina nākamajā sanāksmē.

---

Labojums

| 23.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 104/46

---

Labojums Komisijas 2005. gada 18. aprīļa Regulā (EK) Nr. 607/2005, ar kuru ceturto reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 100, 2005. gada 20. aprīlis
  )

18. lappusē 2. punkta c) apakšpunktā:

tekstu:

“Lukic, Milan. Dzimšanas datums: 6.9.1967. Dzimšanas vieta: Višegrada, Bosnija un Hercegovina. Valstspiederība: a) Bosnija un Hercegovina, b) iespējams, Serbija un Melnkalne.”

lasīt kā:

“Lukic, Sreten. Dzimšanas datums: 28.3.1955. Dzimšanas vieta: Višegrada, Bosnija un Hercegovina. Valstspiederība: Serbija un Melnkalne”.

---