# Euroopa Liidu L 88/7. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 88 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide7. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 88

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide7. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2005, 6. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 534/2005, 5. aprill 2005, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 535/2005, 6. aprill 2005, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 1623/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) itaaliakeelset versiooni | 9 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2005, 6. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 534/2005, 5. aprill 2005, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 535/2005, 6. aprill 2005, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 1623/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) itaaliakeelset versiooni

9

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 18. märts 2005, millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 754 all)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni otsus, 5. aprill 2005, millega lõpetatakse Valgevenest, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterfilamentlõnga importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 21 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 18. märts 2005, millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 754 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 754 all)

1

10

*

Komisjoni otsus, 5. aprill 2005, millega lõpetatakse Valgevenest, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterfilamentlõnga importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

21

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2168/2004 (millega Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu kohandatakse määrust (EMÜ) nr 2037/93) parandus (ELT L 371, 18.12.2004) | 38 |

Parandused

*

Komisjoni 17. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2168/2004 (millega Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu kohandatakse määrust (EMÜ) nr 2037/93) parandus (ELT L 371, 18.12.2004)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 533/2005,

6. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 57,5 |
| 212 | 111,3 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 149,8 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 47,5 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 97,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 74,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 102,6 |
| 204 | 50,6 |
| 999 | 76,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 52,5 |
| 204 | 49,7 |
| 212 | 47,1 |
| 220 | 34,0 |
| 400 | 60,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,9 |
| 400 | 115,0 |
| 404 | 86,1 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 75,3 |
| 524 | 73,3 |
| 528 | 68,7 |
| 720 | 72,6 |
| 804 | 118,8 |
| 999 | 84,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 71,9 |
| 512 | 58,6 |
| 528 | 56,6 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 56,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

103,2

204

57,5

212

111,3

624

166,8

999

109,7

0707 00 05

052

149,8

068

95,9

096

39,9

204

47,5

220

155,5

999

97,7

0709 10 00

220

74,5

999

74,5

0709 90 70

052

102,6

204

50,6

999

76,6

0805 10 20

052

52,5

204

49,7

212

47,1

220

34,0

400

60,3

624

59,3

999

50,5

0805 50 10

052

59,1

400

67,7

624

63,3

999

63,4

0808 10 80

388

78,9

400

115,0

404

86,1

508

68,7

512

75,3

524

73,3

528

68,7

720

72,6

804

118,8

999

84,2

0808 20 50

388

71,9

512

58,6

528

56,6

720

39,8

999

56,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 534/2005,

5. aprill 2005,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1)

võttes arvesse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, (2) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused.

| (2) | Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, 12.12.2000, lk 17).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Mmäärust viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, Liik, Teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | 30,74 | 17,95 | 923,18 | 229,03 | 480,99 | 7 600,71 |
| 106,14 | 21,40 | 13,23 | 125,66 | 7 368,62 | 1 191,21 |
| 281,86 | 21,11 | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 33,59 | 19,62 | 1 008,71 | 250,24 | 525,55 | 8 304,83 |
| 115,98 | 23,38 | 14,46 | 137,30 | 8 051,24 | 1 301,57 |
| 307,97 | 23,06 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 138,34 | 80,79 | 4 154,49 | 1 030,66 | 2 164,55 | 34 204,57 |
| 477,66 | 96,28 | 59,54 | 565,48 | 33 160,10 | 5 360,68 |
| 1 268,40 | 94,99 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 59,67 | 34,85 | 1 791,98 | 444,56 | 933,65 | 14 753,68 |
| 206,03 | 41,53 | 25,68 | 243,91 | 14 303,16 | 2 312,26 |
| 547,11 | 40,97 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 60,89 | 35,56 | 1 828,59 | 453,64 | 952,72 | 15 055,05 |
| 210,24 | 42,38 | 26,21 | 248,89 | 14 595,33 | 2 359,49 |
| 558,28 | 41,81 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 60,74 | 3 123,52 | 774,90 | 1 627,40 | 25 716,47 |
| 359,13 | 72,39 | 44,77 | 425,15 | 24 931,20 | 4 030,39 |
| 953,64 | 71,42 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 37,34 | 21,81 | 1 121,36 | 278,19 | 584,24 | 9 232,32 |
| 128,93 | 25,99 | 16,07 | 152,63 | 8 950,40 | 1 446,93 |
| 342,36 | 25,64 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 71,65 | 41,84 | 2 151,72 | 533,81 | 1 121,08 | 17 715,46 |
| 247,39 | 49,87 | 30,84 | 292,88 | 17 174,51 | 2 776,44 |
| 656,94 | 49,20 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 367,79 | 214,79 | 11 045,09 | 2 740,11 | 5 754,66 | 90 935,98 |
| 1 269,90 | 255,98 | 158,30 | 1 503,38 | 88 159,17 | 14 251,85 |
| 3 372,15 | 252,54 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, Liik, Teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

30,74

17,95

923,18

229,03

480,99

7 600,71

106,14

21,40

13,23

125,66

7 368,62

1 191,21

281,86

21,11

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

33,59

19,62

1 008,71

250,24

525,55

8 304,83

115,98

23,38

14,46

137,30

8 051,24

1 301,57

307,97

23,06

1.40

Küüslauk

0703 20 00

138,34

80,79

4 154,49

1 030,66

2 164,55

34 204,57

477,66

96,28

59,54

565,48

33 160,10

5 360,68

1 268,40

94,99

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

59,67

34,85

1 791,98

444,56

933,65

14 753,68

206,03

41,53

25,68

243,91

14 303,16

2 312,26

547,11

40,97

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

60,89

35,56

1 828,59

453,64

952,72

15 055,05

210,24

42,38

26,21

248,89

14 595,33

2 359,49

558,28

41,81

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

104,01

60,74

3 123,52

774,90

1 627,40

25 716,47

359,13

72,39

44,77

425,15

24 931,20

4 030,39

953,64

71,42

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

37,34

21,81

1 121,36

278,19

584,24

9 232,32

128,93

25,99

16,07

152,63

8 950,40

1 446,93

342,36

25,64

1.140

Redised

ex 0706 90 90

71,65

41,84

2 151,72

533,81

1 121,08

17 715,46

247,39

49,87

30,84

292,88

17 174,51

2 776,44

656,94

49,20

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

367,79

214,79

11 045,09

2 740,11

5 754,66

90 935,98

1 269,90

255,98

158,30

1 503,38

88 159,17

14 251,85

3 372,15

252,54

1.170

Oad:

1.170.1

—

Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

191,68

111,94

5 756,39

1 428,07

2 999,17

47 393,28

661,84

133,41

82,50

783,52

45 946,08

7 427,66

1 757,47

131,62

1.170.2

| — | Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

255,23

149,05

7 664,81

1 901,51

3 993,48

63 105,62

881,26

177,64

109,85

1 043,28

61 178,63

9 890,16

2 340,13

175,25

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

266,99

155,92

8 018,02

1 989,14

4 177,51

66 013,65

921,87

185,83

114,91

1 091,35

63 997,86

10 345,92

2 447,96

183,33

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

552,61

322,72

16 595,37

4 117,04

8 646,43

136 632,30

1 908,04

384,62

237,84

2 258,84

132 460,11

21 413,56

5 066,70

379,45

1.210

Baklažaan

0709 30 00

164,01

95,78

4 925,29

1 221,88

2 566,15

40 550,68

566,28

114,15

70,59

670,39

39 312,43

6 355,26

1 503,73

112,62

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

117,15

68,41

3 518,09

872,78

1 832,98

28 965,02

404,49

81,54

50,42

478,86

28 080,54

4 539,51

1 074,10

80,44

1.230

Kukeseened

0709 59 10

926,44

541,04

27 821,92

6 902,16

14 495,64

229 062,29

3 198,81

644,80

398,74

3 786,92

222 067,67

35 899,55

8 494,25

636,14

1.240

Maguspipar

0709 60 10

178,38

104,17

5 356,95

1 328,97

2 791,05

44 104,65

615,91

124,15

76,78

729,15

42 757,88

6 912,26

1 635,52

122,49

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

116,78

68,20

3 507,04

870,04

1 827,22

28 873,98

403,22

81,28

50,26

477,35

27 992,29

4 525,24

1 070,73

80,19

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

94,92

55,43

2 850,51

707,16

1 485,16

23 468,67

327,74

66,06

40,85

387,99

22 752,04

3 678,10

870,28

65,18

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

142,78

83,38

4 287,89

1 063,76

2 234,06

35 302,90

493,00

99,38

61,45

583,64

34 224,89

5 532,81

1 309,13

98,04

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | Veri- ja poolveriapelsinid
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Veri- ja poolveriapelsinid

0805 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

0805 10 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | Muud
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

Muud

0805 10 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | Klementiinid
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiinid

ex 0805 20 10

106,21

62,03

3 189,59

791,29

1 661,83

26 260,42

366,72

73,92

45,71

434,14

25 458,54

4 115,64

973,81

72,93

2.70.2

| — | Monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monrealid ja satsumad

ex 0805 20 30

105,90

61,85

3 180,41

789,01

1 657,04

26 184,81

365,67

73,71

45,58

432,89

25 385,24

4 103,79

971,00

72,72

2.70.3

| — | Mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

66,63

38,91

2 001,08

496,43

1 042,59

16 475,18

230,07

46,38

28,68

272,37

15 972,10

2 582,06

610,94

45,75

2.70.4

| — | Tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

74,24

43,36

2 229,56

553,12

1 161,64

18 356,36

256,34

51,67

31,95

303,47

17 795,83

2 876,88

680,70

50,98

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

58,11

33,94

1 745,14

432,94

909,25

14 368,04

200,65

40,45

25,01

237,54

13 929,30

2 251,82

532,81

39,90

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

71,09

41,52

2 135,01

529,66

1 112,37

17 577,84

245,47

49,48

30,60

290,60

17 041,09

2 754,87

651,83

48,82

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

87,96

51,37

2 641,45

655,30

1 376,23

21 747,47

303,70

61,22

37,86

359,53

21 083,39

3 408,35

806,46

60,40

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

139,35

81,38

4 184,97

1 038,22

2 180,43

34 455,52

481,16

96,99

59,98

569,63

33 403,39

5 400,01

1 277,70

95,69

2.110

Arbuusid

0807 11 00

34,38

20,08

1 032,47

256,14

537,93

8 500,45

118,71

23,93

14,80

140,53

8 240,89

1 332,23

315,22

23,61

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,63

33,66

1 730,68

429,35

901,71

14 248,99

198,98

40,11

24,80

235,57

13 813,89

2 233,16

528,39

39,57

2.120.2

| — | muu
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0807 19 00

106,01

61,91

3 183,72

789,83

1 658,76

26 212,04

366,05

73,79

45,63

433,34

25 411,63

4 108,05

972,01

72,79

2.140

Pirnid:

2.140.1

| — | Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

705,36

411,93

21 182,67

5 255,07

11 036,49

174 400,26

2 435,47

490,93

303,59

2 883,23

169 074,79

27 332,70

6 467,23

484,34

2.160

Kirsid

0809 20 95

0809 20 05

610,83

356,72

18 343,84

4 550,81

9 557,41

151 027,72

2 109,07

425,14

262,90

2 496,83

146 415,95

23 669,66

5 600,52

419,43

2.170

Virsikud

0809 30 90

147,21

85,97

4 420,95

1 096,76

2 303,38

36 398,36

508,30

102,46

63,36

601,75

35 286,91

5 704,50

1 349,75

101,08

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

118,41

69,15

3 555,96

882,17

1 852,71

29 276,75

408,84

82,41

50,96

484,01

28 382,76

4 588,37

1 085,66

81,31

2.190

Ploomid

0809 40 05

90,22

52,69

2 709,25

672,12

1 411,56

22 305,71

311,50

62,79

38,83

368,76

21 624,58

3 495,84

827,16

61,95

2.200

Maasikad

0810 10 00

179,72

104,96

5 397,24

1 338,97

2 812,04

44 436,34

620,55

125,09

77,35

734,63

43 079,44

6 964,24

1 647,82

123,41

2.205

Vaarikad

0810 20 10

304,95

178,09

9 157,95

2 271,94

4 771,43

75 398,89

1 052,93

212,25

131,25

1 246,51

73 096,51

11 816,81

2 796,00

209,39

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 455,44

849,98

43 708,32

10 843,32

22 772,69

359 857,54

5 025,34

1 012,99

626,42

5 949,26

348 868,97

56 398,30

13 344,49

999,38

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

64,65

37,76

1 941,50

481,66

1 011,55

15 984,71

223,22

45,00

27,83

264,26

15 496,61

2 505,19

592,76

44,39

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

314,59

183,72

9 447,45

2 343,76

4 922,26

77 782,38

1 086,22

218,95

135,40

1 285,92

75 407,22

12 190,36

2 884,38

216,01

2.240

Kakiploomid (s.h sharon)

ex 0810 90 95

143,42

83,76

4 306,99

1 068,49

2 244,00

35 460,10

495,19

99,82

61,73

586,24

34 377,29

5 557,45

1 314,96

98,48

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 535/2005,

6. aprill 2005,

millega parandatakse määruse (EÜ) nr 1623/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas) itaaliakeelset versiooni

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 26,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (2) artikli 34 lõike 3 teises lõigus on itaaliakeelses versioonis viga, mis tuleneb määruses (EÜ) nr 1774/2004 tehtud muudatusest. See viga tuleks parandada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1623/2000 (2) artikli 34 lõike 3 teises lõigus on itaaliakeelses versioonis viga, mis tuleneb määruses (EÜ) nr 1774/2004 tehtud muudatusest. See viga tuleks parandada.

| (2) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käsitleb ainult itaaliakeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1795/2003 (EÜT L 262, 14.10.2003, lk 13).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1774/2004 (ELT L 316, 15.10.2004, lk 61).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/10

---

KOMISJONI OTSUS,

18. märts 2005,

millega muudetakse otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 754 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/288/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/16/EÜ piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2 ja artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 96/16/EÜ artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal metoodikat käsitleva teabe komisjoni koostatud standardküsimustiku vormis. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 96/16/EÜ artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal metoodikat käsitleva teabe komisjoni koostatud standardküsimustiku vormis.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), (2) sätestatakse õiguslik raamistik ühenduse statistilistele andmetele, mis on territoriaalüksuste järgi liigitatud. Seega on asjakohane kasutada uut liigitust (NUTS) põllumajandusettevõtetes toodetava lehmapiima koguseid käsitlevate piirkondlike andmete edastamisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), (2) sätestatakse õiguslik raamistik ühenduse statistilistele andmetele, mis on territoriaalüksuste järgi liigitatud. Seega on asjakohane kasutada uut liigitust (NUTS) põllumajandusettevõtetes toodetava lehmapiima koguseid käsitlevate piirkondlike andmete edastamisel.

| (3) | Arvestades piima valgusisalduse suurenevat majanduslikku tähtsust, kasvab ka vajadus peamiste piimatoodete valgusisalduse statistiliste andmete järele. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades piima valgusisalduse suurenevat majanduslikku tähtsust, kasvab ka vajadus peamiste piimatoodete valgusisalduse statistiliste andmete järele.

| (4) | Seega tuleks muuta ja täiendada komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted. (3) |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks muuta ja täiendada komisjoni 18. detsembri 1996. aasta otsust 97/80/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted. (3)

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 97/80/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisasse lisatakse käesoleva otsuse lisas toodud tabelid H ja I. |
| --- | --- |

1)

II lisasse lisatakse käesoleva otsuse lisas toodud tabelid H ja I.

| 2) | III lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisaga. |
| --- | --- |

2)

III lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/107/EÜ (ELT L 7, 13.1.2004, lk 40).

1

(2)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26. Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 98/582/EÜ (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 36).

3

---

I LISA

Otsuse 97/80/EÜ II lisasse lisatakse järgmised tabelid H ja I:

“TABEL H

Meiereide tegevus

Lehmapiima valgusisaldus peamistes piimatoodetes

Riik: ... Aasta: ...

| Kood | Toode | Kogus (1)

  (1 000 t) | Valgusisaldus (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 |
| 1 | Värske piima tooted | | |
| 11 | Joogipiim | | |
| 112 | Täispiim | | |
| 113 | Madala rasvasisaldusega piim | | |
| 114 | Lõss | | |
| 12 | Petipiim | | |
| 13 | Koor | | |
| 2 | Piimast valmistatud tooted | | |
| 21 | Kontsentreeritud piim | | |
| 221 | Koorepulber | | |
| 222 | Täispiimapulber | | |
| 223 | Väherasvane piimapulber | | |
| 224 | Lõssipulber | | |
| 225 | Petipulber | | |
| 23 | Või ja muud piimarasvatooted | | |
| 2411 | Ainult lehmapiimast valmistatud juust | | |
| 25 | Sulatatud juust | | |
| 26 | Kaseiin ja kaseinaadid | | |
| 27 | Vadak | | |

Kood

Toode

Kogus (1)

(1 000 t)

Valgusisaldus (t)

1

2

1

Värske piima tooted

11

Joogipiim

112

Täispiim

113

Madala rasvasisaldusega piim

114

Lõss

12

Petipiim

13

Koor

2

Piimast valmistatud tooted

21

Kontsentreeritud piim

221

Koorepulber

222

Täispiimapulber

223

Väherasvane piimapulber

224

Lõssipulber

225

Petipulber

23

Või ja muud piimarasvatooted

2411

Ainult lehmapiimast valmistatud juust

25

Sulatatud juust

26

Kaseiin ja kaseinaadid

27

Vadak

TABEL I

Lehmapiima tootmise piirkondlikud andmed

Riik: ... Aasta: ...

| Piirkond | NUTS 2 kood | Lehmapiima aastatoodang
  (1 000 t) (2) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Riik kokku | | ” |

Piirkond

NUTS 2 kood

Lehmapiima aastatoodang

(1 000 t) (2)

Riik kokku

”

---

(1)  1. veerg: vaatlusaluse perioodi (aasta) jooksul toodetud kogused (tuhandetes tonnides). Määratlus: vt otsus 97/80/EÜ, II lisa, tabel B, 1. veerg.

1

(2)  Hõlmab kogu piimatoodangut, sealhulgas (ämbritest või muul viisil) söödana kasutatav lüpsipiim (k.a ternespiim), välja arvatud vasikate imetav piim.

2

---

II LISA

Otsuse 97/80/EÜ III lisa asendatakse järgmise lisaga:

“III LISA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/21

---

KOMISJONI OTSUS,

5. aprill 2005,

millega lõpetatakse Valgevenest, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterfilamentlõnga importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2005/289/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärust”), eriti selle artiklit 9,

pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Üldist

| (1) | Komisjon teatas 28. jaanuaril 2004Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi “algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest Valgevenest, Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterfilamentlõnga ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teatas 28. jaanuaril 2004Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi “algatamisteade”) (2) dumpinguvastase menetluse algatamisest Valgevenest, Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) ja Taiwanist pärit eriti tugeva polüesterfilamentlõnga ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 2003. aasta detsembris esitas Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 70 % eriti tugeva polüesterfilamentlõnga kogutoodangust ühenduses. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 2003. aasta detsembris esitas Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 70 % eriti tugeva polüesterfilamentlõnga kogutoodangust ühenduses. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (3) | Järgnevalt loobus üks kaebuse esitanud tootja, KoSa, 8. märtsil 2004 kaebuse toetamisest. Vahepeal väljendas üks Hispaania tootja, Brilén, soovi menetluses osaleda ja avaldas kaebusele toetust. 16. juunil 2004 loobus CIRFS oma kaebusest ja teatas tõsistest kahtlustest selle suhtes, et menetluse abil saavutatakse rahuldav lahendus dumpinguga seotud ning dumpingust kõigile ühenduse tootjatele tuleneva kahjuga seotud probleemidele. Ühenduse suurim tootja (Acordis) palus siiski menetlust jätkata. Kuna Acordis ja Brilén annavad kokku 40 % eriti tugeva polüesterlõnga kogutoodangust ühenduses, võeti vastu otsus, et uuringu jätkamiseks on piisavalt alust. |
| --- | --- |

(3)

Järgnevalt loobus üks kaebuse esitanud tootja, KoSa, 8. märtsil 2004 kaebuse toetamisest. Vahepeal väljendas üks Hispaania tootja, Brilén, soovi menetluses osaleda ja avaldas kaebusele toetust. 16. juunil 2004 loobus CIRFS oma kaebusest ja teatas tõsistest kahtlustest selle suhtes, et menetluse abil saavutatakse rahuldav lahendus dumpinguga seotud ning dumpingust kõigile ühenduse tootjatele tuleneva kahjuga seotud probleemidele. Ühenduse suurim tootja (Acordis) palus siiski menetlust jätkata. Kuna Acordis ja Brilén annavad kokku 40 % eriti tugeva polüesterlõnga kogutoodangust ühenduses, võeti vastu otsus, et uuringu jätkamiseks on piisavalt alust.

2.   Algatamine

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale ja teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele Valgevenes, Koreas ja Taiwanis ning nende riikide ametivõimudele, kaebuses märgitud asjaomastele ühenduse importijatele ning kasutajatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale ja teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele Valgevenes, Koreas ja Taiwanis ning nende riikide ametivõimudele, kaebuses märgitud asjaomastele ühenduse importijatele ning kasutajatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Üks eksportiv tootja Valgevenes, kolm eksportivat tootjat Koreas ja kaks eksportivat tootjat Taiwanis, samuti kolm ühenduse tootjat, nelikümmend kasutajat, kaks kasutajate ühendust ning kolm importijat tegid oma seisukohad kirjalikult teatavaks. Kõigi ettenähtud tähtaja jooksul asja arutamist taotlenud ja selleks konkreetsed põhjused esitanud isikute taotlused rahuldati. |
| --- | --- |

(5)

Üks eksportiv tootja Valgevenes, kolm eksportivat tootjat Koreas ja kaks eksportivat tootjat Taiwanis, samuti kolm ühenduse tootjat, nelikümmend kasutajat, kaks kasutajate ühendust ning kolm importijat tegid oma seisukohad kirjalikult teatavaks. Kõigi ettenähtud tähtaja jooksul asja arutamist taotlenud ja selleks konkreetsed põhjused esitanud isikute taotlused rahuldati.

| (6) | Komisjon märkis algatamisteates, et pidades silmas Korea eksportijate/tootjate ja ühenduse importijate ilmset suurt arvu võidakse kõnealuse uuringu käigus kohaldada väljavõttelist uuringut. Kuna koostöövalmidust väljendas oodatust vähem Korea eksportivaid tootjaid ja ühenduse importijaid otsustati siiski, et valimi moodustamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon märkis algatamisteates, et pidades silmas Korea eksportijate/tootjate ja ühenduse importijate ilmset suurt arvu võidakse kõnealuse uuringu käigus kohaldada väljavõttelist uuringut. Kuna koostöövalmidust väljendas oodatust vähem Korea eksportivaid tootjaid ja ühenduse importijaid otsustati siiski, et valimi moodustamine ei ole vajalik.

3.   Küsimustikud

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning kõigile muudele algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul endast teada andnud äriühingutele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning kõigile muudele algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul endast teada andnud äriühingutele.

| (8) | Vastused saadi kuuelt eksportivalt tootjalt (ühelt Valgevenes, kolmelt Koreas ja kahelt Taiwanis), ühelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt ja kahelt muult ühenduse tootjalt, viielt kasutajate ettevõttelt ning kolmelt importijalt. |
| --- | --- |

(8)

Vastused saadi kuuelt eksportivalt tootjalt (ühelt Valgevenes, kolmelt Koreas ja kahelt Taiwanis), ühelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt ja kahelt muult ühenduse tootjalt, viielt kasutajate ettevõttelt ning kolmelt importijalt.

| (9) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide määratlemiseks vajalikuks pidas. Teostati kontrollkäigud järgmiste äriühingute tööruumidesse:






  a) | ühenduse tootjad:







  — | Acordis, Arnhem, Madalmaad, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide määratlemiseks vajalikuks pidas. Teostati kontrollkäigud järgmiste äriühingute tööruumidesse:

a)

ühenduse tootjad:

—

Acordis, Arnhem, Madalmaad,

| — | Brilén S.A., Barbastro, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Brilén S.A., Barbastro, Hispaania;

| b) | ühenduse importijad:







  — | Pössiger GmbH, Rosendahl, Saksamaa, |
| --- | --- | --- |

b)

ühenduse importijad:

—

Pössiger GmbH, Rosendahl, Saksamaa,

| — | Mitsui Ltd., London, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Mitsui Ltd., London, Ühendkuningriik;

| c) | ühenduse kasutajad:







  — | Cordstrap, Deurne, Madalmaad, |
| --- | --- | --- |

c)

ühenduse kasutajad:

—

Cordstrap, Deurne, Madalmaad,

| — | Güth & Wolf, Gütersloh, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Güth & Wolf, Gütersloh, Saksamaa,

| — | OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Saksamaa,

| — | Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Saksamaa;

| d) | eksportivad tootjad Koreas:







  — | Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Korea, |
| --- | --- | --- |

d)

eksportivad tootjad Koreas:

—

Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Korea,

| — | Hyosung Corporation, Soul, Korea, |
| --- | --- |

—

Hyosung Corporation, Soul, Korea,

| — | Kolon Industries Inc., Soul, Korea; |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc., Soul, Korea;

| e) | eksportivad tootjad Taiwanis:







  — | Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan, |
| --- | --- | --- |

e)

eksportivad tootjad Taiwanis:

—

Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan,

| — | Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan; |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan;

| f) | ühenduse sidusimportijad:







  — | Honeywell Performance Fibers, Longwy, Prantsusmaa, |
| --- | --- | --- |

f)

ühenduse sidusimportijad:

—

Honeywell Performance Fibers, Longwy, Prantsusmaa,

| — | Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Saksamaa.

| (10) | Dumpingu ja sellest tuleneva kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu ja sellest tuleneva kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (11) | Vaatlusalune toode on Valgevenest, Koreast ja Taiwanist pärit, jaemüügiks pakendamata eriti tugev polüesterlõng (välja arvatud õmblusniit), sealhulgas alla 67-detsiteksise joontihedusega polüestermonofilament (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi 5402 20 00 all. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on Valgevenest, Koreast ja Taiwanist pärit, jaemüügiks pakendamata eriti tugev polüesterlõng (välja arvatud õmblusniit), sealhulgas alla 67-detsiteksise joontihedusega polüestermonofilament (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi 5402 20 00 all.

| (12) | Vaatlusalust toodet iseloomustavad erilised tunnusjooned ja seda kasutatakse paljudes erinevates lõppkasutusvaldkondades, sealhulgas mehaaniliste kummitoodete, näiteks konveierilintide, ülekanderihmade, voolikute ja radiaalrehvide tugevdamiseks, pealistatud ja pealistamata kangaste, näiteks presentide, stendi- ja geotekstiilkangaste, kaitseriietuse ja turvavööde juures ning joonpingusel põhinevate toodete, näiteks köite, võrkude ja rihmade juures. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalust toodet iseloomustavad erilised tunnusjooned ja seda kasutatakse paljudes erinevates lõppkasutusvaldkondades, sealhulgas mehaaniliste kummitoodete, näiteks konveierilintide, ülekanderihmade, voolikute ja radiaalrehvide tugevdamiseks, pealistatud ja pealistamata kangaste, näiteks presentide, stendi- ja geotekstiilkangaste, kaitseriietuse ja turvavööde juures ning joonpingusel põhinevate toodete, näiteks köite, võrkude ja rihmade juures.

2.   Samasugune toode

| (13) | Valgevenest, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote ning Koreas ja Taiwanis toodetud ja sealsel siseturul müüdava toote vahel ei tuvastatud mingeid erinevusi. Nimetatud toodetel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusviisid. |
| --- | --- |

(13)

Valgevenest, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote ning Koreas ja Taiwanis toodetud ja sealsel siseturul müüdava toote vahel ei tuvastatud mingeid erinevusi. Nimetatud toodetel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusviisid.

| (14) | Valgevene eksportiv tootja väitis, et tema poolt ühendusse eksporditavad tooted ei sarnane ühenduses toodetavate ja müüdavate toodetega ning seetõttu ei saa neid lugeda samasugusteks toodeteks. Nimetatud väide tugines kõnealuse eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditavate toodete ja ühenduse tootjate poolt toodetavate võrreldavate toodete vahelisel väidetaval kvaliteedierinevusel ja kasutusviiside erinevusel. Uurimine näitas aga, et kõnealuse eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditavate toodetega võrreldes on ühenduse tootjate poolt valmistatavatel ja ühenduse turul müüdavatel toodetel samad füüsikalised põhiomadused ja kasutusviisid. |
| --- | --- |

(14)

Valgevene eksportiv tootja väitis, et tema poolt ühendusse eksporditavad tooted ei sarnane ühenduses toodetavate ja müüdavate toodetega ning seetõttu ei saa neid lugeda samasugusteks toodeteks. Nimetatud väide tugines kõnealuse eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditavate toodete ja ühenduse tootjate poolt toodetavate võrreldavate toodete vahelisel väidetaval kvaliteedierinevusel ja kasutusviiside erinevusel. Uurimine näitas aga, et kõnealuse eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditavate toodetega võrreldes on ühenduse tootjate poolt valmistatavatel ja ühenduse turul müüdavatel toodetel samad füüsikalised põhiomadused ja kasutusviisid.

| (15) | Kokkuvõtteks leiti, et Valgevenest, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditaval tootel, Koreas ja Taiwanis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning ühenduse tootjate poolt valmistatud ja ühenduses müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja kasutusviisid ning seetõttu loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(15)

Kokkuvõtteks leiti, et Valgevenest, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditaval tootel, Koreas ja Taiwanis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning ühenduse tootjate poolt valmistatud ja ühenduses müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja kasutusviisid ning seetõttu loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

C.   DUMPING

1.   Üldine metoodika

| (16) | Allpool kirjeldatud üldist metoodikat on kasutatud kõikide Korea ja Taiwani eksportivate tootjate ning võrdlusmaa määratlust arvesse võttes ka Valgevene eksportiva tootja puhul. Järelduste esitamisel iga kõnealuse riigi dumpingu kohta kirjeldatakse seepärast üksnes selle eksportiva riigi iseärasusi. |
| --- | --- |

(16)

Allpool kirjeldatud üldist metoodikat on kasutatud kõikide Korea ja Taiwani eksportivate tootjate ning võrdlusmaa määratlust arvesse võttes ka Valgevene eksportiva tootja puhul. Järelduste esitamisel iga kõnealuse riigi dumpingu kohta kirjeldatakse seepärast üksnes selle eksportiva riigi iseärasusi.

1.1.   Normaalväärtus

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas iga eksportiva tootja poolt sõltumatutele klientidele müüdava samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastava ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas iga eksportiva tootja poolt sõltumatutele klientidele müüdava samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastava ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (18) | Järgnevalt määras komisjon kindlaks need tüüpilise üldläbimüügiga äriühingute poolt siseturul müüdavad samasuguse toote liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdavate liikidega. |
| --- | --- |

(18)

Järgnevalt määras komisjon kindlaks need tüüpilise üldläbimüügiga äriühingute poolt siseturul müüdavad samasuguse toote liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdavate liikidega.

| (19) | Lisaks tuvastati iga eksportiva tootja poolt siseturul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat ühendusse eksportimiseks müüdava tooteliigiga otseselt võrreldav, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Antud tooteliigi omamaist müüki loeti piisavalt tüüpiliseks, kui kõnealuse liigi müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi vältel vähemalt 5 % ühendusse eksporditava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks tuvastati iga eksportiva tootja poolt siseturul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat ühendusse eksportimiseks müüdava tooteliigiga otseselt võrreldav, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Antud tooteliigi omamaist müüki loeti piisavalt tüüpiliseks, kui kõnealuse liigi müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi vältel vähemalt 5 % ühendusse eksporditava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (20) | Järgnevalt uuris komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki võib vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügina. Selleks määrati iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele: a) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist vähemalt 80 % toimus vähemalt ühikuhinnaga ja mille kaalutud keskmine müügihind oli vähemalt samaväärne ühikuhinnaga, arvutati iga tooteliigi normaalväärtus kogu kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; b) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % toimus vähemalt ühikuhinnaga, arvutati iga tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi üksnes selliste omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, mis olid ühikuhinnaga vähemalt võrdsed; c) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist alla 10 % toimus vähemalt ühikuhinnaga, ei käsitletud kõnealuse tooteliigi müüki tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva müügina. |
| --- | --- |

(20)

Järgnevalt uuris komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki võib vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügina. Selleks määrati iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele: a) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist vähemalt 80 % toimus vähemalt ühikuhinnaga ja mille kaalutud keskmine müügihind oli vähemalt samaväärne ühikuhinnaga, arvutati iga tooteliigi normaalväärtus kogu kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; b) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % toimus vähemalt ühikuhinnaga, arvutati iga tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi üksnes selliste omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, mis olid ühikuhinnaga vähemalt võrdsed; c) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist alla 10 % toimus vähemalt ühikuhinnaga, ei käsitletud kõnealuse tooteliigi müüki tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva müügina.

| (21) | Tooteliikide puhul, mille müüki ei käsitletud tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva müügina, samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. |
| --- | --- |

(21)

Tooteliikide puhul, mille müüki ei käsitletud tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva müügina, samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult.

| (22) | Arvestusliku normaalväärtuse leidmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 liideti iga asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja uurimisperioodi jooksul kantud keskmistele tootmiskuludele selle tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning samasuguse toote omamaisest müügist tavapärase kaubandustegevuse raames uurimisperioodi jooksul saadud kaalutud keskmine kasum. Vajadusel korrigeeriti esitatud tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude andmeid, enne kui neid kasutati tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks ja normaalväärtuste leidmiseks. |
| --- | --- |

(22)

Arvestusliku normaalväärtuse leidmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 liideti iga asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja uurimisperioodi jooksul kantud keskmistele tootmiskuludele selle tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning samasuguse toote omamaisest müügist tavapärase kaubandustegevuse raames uurimisperioodi jooksul saadud kaalutud keskmine kasum. Vajadusel korrigeeriti esitatud tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude andmeid, enne kui neid kasutati tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks ja normaalväärtuste leidmiseks.

1.2.   Ekspordihind

| (23) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, nimelt tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, nimelt tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade põhjal.

| (24) | Kui müük toimus sidusimportija vahendusel, määrati arvestuslik ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 sõltumatutele klientidele edasimüümise hinna põhjal. Usaldusväärse ekspordihinna määramiseks tehasehinna tasandil korrigeeriti ühenduse esimesele sõltumatule ostjale edasimüümise hinda kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel perioodil kantud kulude, sealhulgas tolli- ja muude maksude suhtes. Nimetatud kulude hulka kuulusid veo-, käitlemis-, laadimis-, kindlustus- ja lisakulud, samuti sidusimportija poolsed müügi-, üld- ja halduskulud. Täiendavalt lisati edasimüügihinnale mõistlik kasumimarginaal, mille vaatlusaluse toote sõltumatud importijad uurimise kohaselt olid saavutanud. |
| --- | --- |

(24)

Kui müük toimus sidusimportija vahendusel, määrati arvestuslik ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 sõltumatutele klientidele edasimüümise hinna põhjal. Usaldusväärse ekspordihinna määramiseks tehasehinna tasandil korrigeeriti ühenduse esimesele sõltumatule ostjale edasimüümise hinda kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel perioodil kantud kulude, sealhulgas tolli- ja muude maksude suhtes. Nimetatud kulude hulka kuulusid veo-, käitlemis-, laadimis-, kindlustus- ja lisakulud, samuti sidusimportija poolsed müügi-, üld- ja halduskulud. Täiendavalt lisati edasimüügihinnale mõistlik kasumimarginaal, mille vaatlusaluse toote sõltumatud importijad uurimise kohaselt olid saavutanud.

1.3.   Võrdlus

| (25) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus viidi läbi tehasehinna alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimise näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohased korrigeerimised tehti kõigil juhtudel, kus need leiti olevat mõistlikud, täpsed ja kontrollitud tõendusmaterjalile tuginevad. |
| --- | --- |

(25)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus viidi läbi tehasehinna alusel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimise näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohased korrigeerimised tehti kõigil juhtudel, kus need leiti olevat mõistlikud, täpsed ja kontrollitud tõendusmaterjalile tuginevad.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga koostööd teinud eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga koostööd teinud eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

2.   Valgevene

2.1.   Võrdlusmaa

| (27) | Kuna Valgevene on algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses mitteturumajanduslik riik, tuli normaalväärtuse leidmisel võtta aluseks sellisest kolmandast turumajanduslikust riigist pärinevad andmed, kus kõnealust toodet valmistati ja turustati. Valgevene puhul peeti uurimise algatamisteates normaalväärtuse leidmiseks sobivaks võrdlusmaaks Ameerika Ühendriike (edaspidi “USA”). |
| --- | --- |

(27)

Kuna Valgevene on algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses mitteturumajanduslik riik, tuli normaalväärtuse leidmisel võtta aluseks sellisest kolmandast turumajanduslikust riigist pärinevad andmed, kus kõnealust toodet valmistati ja turustati. Valgevene puhul peeti uurimise algatamisteates normaalväärtuse leidmiseks sobivaks võrdlusmaaks Ameerika Ühendriike (edaspidi “USA”).

| (28) | Valgevene ainus eksportiv tootja JSC “Mogilevkhimvolokno” ja Valgevene valitsus olid selle ettepaneku vastu ning soovitasid selle asemel kasutada Taiwani. Nad esitasid järgmised asjakohased väited:






  — | asjaolu, et Taiwani eksportijad väidetavalt kasutasid dumpingut, ei ole sobiva võrdlusmaa valimisel olulise tähtsusega; |
| --- | --- | --- |

(28)

Valgevene ainus eksportiv tootja JSC “Mogilevkhimvolokno” ja Valgevene valitsus olid selle ettepaneku vastu ning soovitasid selle asemel kasutada Taiwani. Nad esitasid järgmised asjakohased väited:

—

asjaolu, et Taiwani eksportijad väidetavalt kasutasid dumpingut, ei ole sobiva võrdlusmaa valimisel olulise tähtsusega;

| — | kaebuse esitajatel on USAs ulatuslike tootmisüksustega sidusettevõtted ning seetõttu poleks asjakohane tugineda normaalväärtuse leidmisel nende sidusettevõtete poolt esitatud andmetele; |
| --- | --- |

—

kaebuse esitajatel on USAs ulatuslike tootmisüksustega sidusettevõtted ning seetõttu poleks asjakohane tugineda normaalväärtuse leidmisel nende sidusettevõtete poolt esitatud andmetele;

| — | Taiwani ja Valgevene majandusliku arengu taseme, tootmismahtude ja lõpptoodete sarnasus, erinevalt võrdlusest USAga; |
| --- | --- |

—

Taiwani ja Valgevene majandusliku arengu taseme, tootmismahtude ja lõpptoodete sarnasus, erinevalt võrdlusest USAga;

| — | Taiwan oli Valgevene puhul võrdlusmaaks valitud ka eelnevate tekstiiltooteid käsitlevate uurimiste käigus ning Taiwani suhtes teostatakse sama uurimist. |
| --- | --- |

—

Taiwan oli Valgevene puhul võrdlusmaaks valitud ka eelnevate tekstiiltooteid käsitlevate uurimiste käigus ning Taiwani suhtes teostatakse sama uurimist.

| (29) | Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate eriti tugeva polüesterfilamentlõnga tootjatega USAs. Vaatamata komisjoni märkimisväärsetele jõupingutustele ei saavutatud siiski koostööd ühegi kõnealuse äriühinguga selleks ettenähtud pikendatud tähtaja jooksul. Seepärast ei pidanud komisjon enam asjakohaseks käsitleda kõnealuse uurimise käigus USAd võrdlusmaana. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate eriti tugeva polüesterfilamentlõnga tootjatega USAs. Vaatamata komisjoni märkimisväärsetele jõupingutustele ei saavutatud siiski koostööd ühegi kõnealuse äriühinguga selleks ettenähtud pikendatud tähtaja jooksul. Seepärast ei pidanud komisjon enam asjakohaseks käsitleda kõnealuse uurimise käigus USAd võrdlusmaana.

| (30) | Võttes arvesse uurimise tähtaega ja USA-poolse koostöö puudumist, uuris komisjon järgmisena, kas üks eksportivatest riikidest, mille suhtes kõnealust uurimist teostati (Korea või Taiwan), võiks olla sobiv kolmas turumajanduslik riik, mida saaks kasutada Valgevene puhul normaalväärtuse leidmiseks. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse uurimise tähtaega ja USA-poolse koostöö puudumist, uuris komisjon järgmisena, kas üks eksportivatest riikidest, mille suhtes kõnealust uurimist teostati (Korea või Taiwan), võiks olla sobiv kolmas turumajanduslik riik, mida saaks kasutada Valgevene puhul normaalväärtuse leidmiseks.

| (31) | Arengutaseme ja tootmismahtude sarnasuse põhjal oleks saanud mõlemat riiki sobivaks pidada. Korea leiti olevat siiski kõige sobivam, kuna lõpptoodete võrreldavuse aste Valgevene ja Korea vahel oli kõrgem kui Valgevene ja Taiwani vahel. Samuti tuleb märkida, et vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga tegeleb Koreas rohkem äriühinguid kui Taiwanis ning vaatlusaluse toote turg Koreas on nii koguväärtuse kui kogumahtude osas tüüpilisem kui Taiwanis. |
| --- | --- |

(31)

Arengutaseme ja tootmismahtude sarnasuse põhjal oleks saanud mõlemat riiki sobivaks pidada. Korea leiti olevat siiski kõige sobivam, kuna lõpptoodete võrreldavuse aste Valgevene ja Korea vahel oli kõrgem kui Valgevene ja Taiwani vahel. Samuti tuleb märkida, et vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga tegeleb Koreas rohkem äriühinguid kui Taiwanis ning vaatlusaluse toote turg Koreas on nii koguväärtuse kui kogumahtude osas tüüpilisem kui Taiwanis.

| (32) | Sellele tuginedes otsustas komisjon vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 kasutada võrdlusmaana Koread. |
| --- | --- |

(32)

Sellele tuginedes otsustas komisjon vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 kasutada võrdlusmaana Koread.

2.2.   Normaalväärtus

| (33) | Pärast Korea valimist võrdlusmaaks arvutati normaalväärtus uurimise käigus täiel määral koostööd teinud Korea eksportivate tootjate tööruumides kontrollitud andmete põhjal. Normaalväärtus määrati kindlaks Korea siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel, kui leiti, et neid tooteliike oli valmistatud tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse raames. Kõnealustele tingimustele vastasid mitmed eksporditud tooteliigid. |
| --- | --- |

(33)

Pärast Korea valimist võrdlusmaaks arvutati normaalväärtus uurimise käigus täiel määral koostööd teinud Korea eksportivate tootjate tööruumides kontrollitud andmete põhjal. Normaalväärtus määrati kindlaks Korea siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel, kui leiti, et neid tooteliike oli valmistatud tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse raames. Kõnealustele tingimustele vastasid mitmed eksporditud tooteliigid.

| (34) | Muude eksporditud tooteliikide puhul, mida kas ei valmistatud Koreas tavapärase kaubandustegevuse raames või ei müüdud Korea tootjate poolt sealsel siseturul tüüpilises koguses, kasutati arvestuslikke normaalväärtusi. Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(34)

Muude eksporditud tooteliikide puhul, mida kas ei valmistatud Koreas tavapärase kaubandustegevuse raames või ei müüdud Korea tootjate poolt sealsel siseturul tüüpilises koguses, kasutati arvestuslikke normaalväärtusi. Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil.

2.3.   Ekspordihind

| (35) | Kuna Valgevene ainsa eksportiva tootja JSC “Mogilevkhimvolokno” esitatud andmed eksportmüügi mahu ja väärtuse kohta leiti olevat vastavuses Eurostati andmetega vaatlusaluse toote koguimpordi kohta Valgevenest, peeti asjakohaseks kasutada nimetatud ainsa eksportiva tootja esitatud andmeid eksportmüügi kohta, olgugi et neid andmeid kohapeal ei kontrollitud. |
| --- | --- |

(35)

Kuna Valgevene ainsa eksportiva tootja JSC “Mogilevkhimvolokno” esitatud andmed eksportmüügi mahu ja väärtuse kohta leiti olevat vastavuses Eurostati andmetega vaatlusaluse toote koguimpordi kohta Valgevenest, peeti asjakohaseks kasutada nimetatud ainsa eksportiva tootja esitatud andmeid eksportmüügi kohta, olgugi et neid andmeid kohapeal ei kontrollitud.

| (36) | JSC “Mogilevkhimvolokno” kogu eksportmüük toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(36)

JSC “Mogilevkhimvolokno” kogu eksportmüük toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade põhjal.

2.4.   Võrdlus

| (37) | Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas. Arvestati erinevusi transpordikuludes, veo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, impordimaksudes ja kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud. |
| --- | --- |

(37)

Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas. Arvestati erinevusi transpordikuludes, veo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, impordimaksudes ja kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud.

| (38) | JSC “Mogilevkhimvolokno” väitis, et kui tema tooteid käsitleti põhjenduses 14 toodud argumentidele vaatamata samasuguste toodetena, oleks asjakohane viia läbi korrigeerimine väidetavate erinevuste tõttu toodete kvaliteedis ja kasutusviisides. Kuna selle väite kinnituseks ei esitatud tõendeid, tuli see tagasi lükata. |
| --- | --- |

(38)

JSC “Mogilevkhimvolokno” väitis, et kui tema tooteid käsitleti põhjenduses 14 toodud argumentidele vaatamata samasuguste toodetena, oleks asjakohane viia läbi korrigeerimine väidetavate erinevuste tõttu toodete kvaliteedis ja kasutusviisides. Kuna selle väite kinnituseks ei esitatud tõendeid, tuli see tagasi lükata.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi võrdlusmaa iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust Valgevenest pärit vaatlusaluse toote iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega. Selle võrdluse alusel saadi Valgevenest ühendusse eksportimise dumpingumarginaaliks null. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi võrdlusmaa iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust Valgevenest pärit vaatlusaluse toote iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega. Selle võrdluse alusel saadi Valgevenest ühendusse eksportimise dumpingumarginaaliks null.

| (40) | Kõnealuse koostööd teinud Valgevene eksportija arvele langes vaatlusaluse toote kogutoodang ja kogueksport Valgevenest. Seetõttu saadi ka üleriigiliseks dumpingumarginaaliks null. Üleriigilist nullväärtusega dumpingumarginaali arvestades on jõutud järeldusele, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 tuleks uurimine lõpetada Valgevenest pärit toote impordi suhtes meetmeid vastu võtmata. |
| --- | --- |

(40)

Kõnealuse koostööd teinud Valgevene eksportija arvele langes vaatlusaluse toote kogutoodang ja kogueksport Valgevenest. Seetõttu saadi ka üleriigiliseks dumpingumarginaaliks null. Üleriigilist nullväärtusega dumpingumarginaali arvestades on jõutud järeldusele, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 tuleks uurimine lõpetada Valgevenest pärit toote impordi suhtes meetmeid vastu võtmata.

3.   Korea Vabariik

3.1.   Normaalväärtus

| (41) | Kõigi kolme uuritud äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdud teatavate tooteliikide puhul leiti, et omamaine müük oli toimunud tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul põhines normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 uurimisperioodi jooksul sõltumatute klientide poolt Korea siseturul tegelikult makstud või maksmisele kuuluvatel hindadel. |
| --- | --- |

(41)

Kõigi kolme uuritud äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdud teatavate tooteliikide puhul leiti, et omamaine müük oli toimunud tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul põhines normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 uurimisperioodi jooksul sõltumatute klientide poolt Korea siseturul tegelikult makstud või maksmisele kuuluvatel hindadel.

| (42) | Tooteliikide puhul, mille müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse raames ning samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust. Kõik kolm uuritud äriühingut müüsid teatavaid seda liiki tooteid ühendusse eksportimiseks. Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(42)

Tooteliikide puhul, mille müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse raames ning samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust. Kõik kolm uuritud äriühingut müüsid teatavaid seda liiki tooteid ühendusse eksportimiseks. Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil.

3.2.   Ekspordihind

| (43) | Ühe eksportiva tootja kogu eksportmüük ja osa teise eksportiva tootja eksportmüügist toimus otse ühenduse sidusimportijatele. Seega määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ning põhjenduses 24 kirjeldatud metoodika kohaselt hindade alusel, millega kõnealused tooted sõltumatule ostjale esmakordselt edasi müüdi. |
| --- | --- |

(43)

Ühe eksportiva tootja kogu eksportmüük ja osa teise eksportiva tootja eksportmüügist toimus otse ühenduse sidusimportijatele. Seega määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ning põhjenduses 24 kirjeldatud metoodika kohaselt hindade alusel, millega kõnealused tooted sõltumatule ostjale esmakordselt edasi müüdi.

| (44) | Vaatlusaluse toote ülejäänud eksportmüük kahe eksportiva tootja poolt toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Selle müügi puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(44)

Vaatlusaluse toote ülejäänud eksportmüük kahe eksportiva tootja poolt toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Selle müügi puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade põhjal.

3.3.   Võrdlus

| (45) | Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul arvestati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud. |
| --- | --- |

(45)

Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul arvestati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud.

| (46) | Üks eksportiv tootja taotles oma sidusimportija kaudu esimesele sõltumatule kliendile edasimüümise hinna korrigeerimist koguselt tehtava hinnaalanduse näol ning väitis, et tema edasimüügihinnad mõnele kvartaalset lepingut omavale klientidele olid madalamad kui nendele klientidele, kes ostsid hetkehinna alusel. Lisaks väitis kõnealune tootja, et selliseid lepinguid ei sõlmita omamaiste klientidega ning seetõttu tuleks ekspordihinda korrigeerida, võimaldamaks ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda. |
| --- | --- |

(46)

Üks eksportiv tootja taotles oma sidusimportija kaudu esimesele sõltumatule kliendile edasimüümise hinna korrigeerimist koguselt tehtava hinnaalanduse näol ning väitis, et tema edasimüügihinnad mõnele kvartaalset lepingut omavale klientidele olid madalamad kui nendele klientidele, kes ostsid hetkehinna alusel. Lisaks väitis kõnealune tootja, et selliseid lepinguid ei sõlmita omamaiste klientidega ning seetõttu tuleks ekspordihinda korrigeerida, võimaldamaks ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda.

| (47) | Komisjon uuris korrigeerimistaotluse asjakohasust. Uurimine näitas, et mõnedel ühenduse klientidel olid sidusimportijaga tõepoolest sõlmitud kvartaalsed lepingud. Kuna selgus, et omamaistel klientidel selliseid lepinguid ei olnud, uuriti järgnevalt, kas normaalväärtus ja ekspordihind on võrreldavad. Ei suudetud näidata, et hinnad ühenduse klientidele sisaldaksid väidetavat allahindlust. Lisaks ei olnud väidetav allahindlus arvetel allahindlusena märgitud, sellega seoses ei olnud väljastatud ühtki krediitarvet ning samuti ei kajastunud väidetav allahindlus ei tootja ega ka sidusimportija raamatupidamises. Tuleb märkida, et koguselt tehtavaid hinnaalandusi võib käsitleda korrigeerimisena üksnes juhul, kui neid hinnaalandusi tõepoolest tehakse vaatlusaluse müügi erinevate koguste tõttu. Kõnealusel juhul aga ei suudetud tuvastada, et vaatlusalune äriühing selliseid allahindlusi tegi. Sellest tulenevalt ning võttes arvesse asjaolu, et normaalväärtus ja ekspordihind leiti olevat võrreldavad, lükati koguselt tehtavat hinnaalandust käsitlev korrigeerimistaotlus tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon uuris korrigeerimistaotluse asjakohasust. Uurimine näitas, et mõnedel ühenduse klientidel olid sidusimportijaga tõepoolest sõlmitud kvartaalsed lepingud. Kuna selgus, et omamaistel klientidel selliseid lepinguid ei olnud, uuriti järgnevalt, kas normaalväärtus ja ekspordihind on võrreldavad. Ei suudetud näidata, et hinnad ühenduse klientidele sisaldaksid väidetavat allahindlust. Lisaks ei olnud väidetav allahindlus arvetel allahindlusena märgitud, sellega seoses ei olnud väljastatud ühtki krediitarvet ning samuti ei kajastunud väidetav allahindlus ei tootja ega ka sidusimportija raamatupidamises. Tuleb märkida, et koguselt tehtavaid hinnaalandusi võib käsitleda korrigeerimisena üksnes juhul, kui neid hinnaalandusi tõepoolest tehakse vaatlusaluse müügi erinevate koguste tõttu. Kõnealusel juhul aga ei suudetud tuvastada, et vaatlusalune äriühing selliseid allahindlusi tegi. Sellest tulenevalt ning võttes arvesse asjaolu, et normaalväärtus ja ekspordihind leiti olevat võrreldavad, lükati koguselt tehtavat hinnaalandust käsitlev korrigeerimistaotlus tagasi.

| (48) | Kõik kolm uuritud äriühingut taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b tollimaksu tagastamisega seotud korrigeerimist ning põhjendasid seda asjaoluga, et väidetavalt maksustati samasugune toode impordimaksudega, kui see oli mõeldud tarbimiseks eksportivas riigis, ent nimetatud maksud tagastati või neid ei makstud, kui toode müüdi ühendusse eksportimiseks. |
| --- | --- |

(48)

Kõik kolm uuritud äriühingut taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b tollimaksu tagastamisega seotud korrigeerimist ning põhjendasid seda asjaoluga, et väidetavalt maksustati samasugune toode impordimaksudega, kui see oli mõeldud tarbimiseks eksportivas riigis, ent nimetatud maksud tagastati või neid ei makstud, kui toode müüdi ühendusse eksportimiseks.

| (49) | See väide leiti olevat alusetu, kuna ükski kolmest äriühingust ei suutnud näidata, et äriühingule tagastatud impordimaksud tulenesid vaatlusaluse toote eksportimisest ühendusse. |
| --- | --- |

(49)

See väide leiti olevat alusetu, kuna ükski kolmest äriühingust ei suutnud näidata, et äriühingule tagastatud impordimaksud tulenesid vaatlusaluse toote eksportimisest ühendusse.

| (50) | Üks äriühing taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile f korrigeerimist otseselt pakendamiskuludega seotud erinevuste suhtes eksporditud ja siseturul müüdud toodete vahel. Kõnealune äriühing ei suutnud selles osas näidata mingit hindade võrreldavust mõjutavat kulude erinevust vaatlusaluse toote ja koostööd teinud Korea eksportijate poolt sealsel siseturul müüdud samasuguse toote pakendamise vahel. Seega lükati see taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Üks äriühing taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile f korrigeerimist otseselt pakendamiskuludega seotud erinevuste suhtes eksporditud ja siseturul müüdud toodete vahel. Kõnealune äriühing ei suutnud selles osas näidata mingit hindade võrreldavust mõjutavat kulude erinevust vaatlusaluse toote ja koostööd teinud Korea eksportijate poolt sealsel siseturul müüdud samasuguse toote pakendamise vahel. Seega lükati see taotlus tagasi.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (51) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi igas äriühingus iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi igas äriühingus iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega.

| (52) | Sellest lähtuvalt on dumpingumarginaalid, väljendatuna protsentides impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:






  Honeywell Sysko Co., Inc. | 4,5 % |
| --- | --- | --- |
| Hyosung Corporation | 0 % |
| Kolon Industries Inc. | 0 %. |

(52)

Sellest lähtuvalt on dumpingumarginaalid, väljendatuna protsentides impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Honeywell Sysko Co., Inc.

4,5 %

Hyosung Corporation

0 %

Kolon Industries Inc.

0 %.

| (53) | Koreast pärit impordi puhul tuleb märkida, et võrdlus Eurostati andmetega kinnitab, et kolme eespool nimetatud eksportiva tootja arvele langeb kogu sellest riigist pärit eksport. Selleks et välja selgitada, kas üleriigiline dumpingumarginaal jääb allapoole miinimumtaset, määrati kindlaks üleriigiline kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Leiti, et tänu Hyosungi ja Koloni ekspordi osakaalule Honeywelli ekspordiga võrreldes jääb see marginaal allapoole miinimumtaset. Üleriigilise dumpingumarginaali miinimumtaset arvestades jõuti järeldusele, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 tuleks uurimine lõpetada Korea Vabariigist pärit impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid vastu võtmata. |
| --- | --- |

(53)

Koreast pärit impordi puhul tuleb märkida, et võrdlus Eurostati andmetega kinnitab, et kolme eespool nimetatud eksportiva tootja arvele langeb kogu sellest riigist pärit eksport. Selleks et välja selgitada, kas üleriigiline dumpingumarginaal jääb allapoole miinimumtaset, määrati kindlaks üleriigiline kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Leiti, et tänu Hyosungi ja Koloni ekspordi osakaalule Honeywelli ekspordiga võrreldes jääb see marginaal allapoole miinimumtaset. Üleriigilise dumpingumarginaali miinimumtaset arvestades jõuti järeldusele, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 tuleks uurimine lõpetada Korea Vabariigist pärit impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid vastu võtmata.

4.   Taiwan

4.1.   Normaalväärtus

| (54) | Valdava enamuse mõlema uuritud Taiwani äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikide puhul leiti, et omamaine müük on toimunud tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul põhines normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 uurimisperioodi jooksul sõltumatute klientide poolt Taiwani siseturul tegelikult makstud või maksmisele kuuluvatel hindadel. |
| --- | --- |

(54)

Valdava enamuse mõlema uuritud Taiwani äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikide puhul leiti, et omamaine müük on toimunud tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul põhines normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 uurimisperioodi jooksul sõltumatute klientide poolt Taiwani siseturul tegelikult makstud või maksmisele kuuluvatel hindadel.

| (55) | Tooteliikide puhul, mille müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse raames, samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust. Mõlemad uuritud äriühingud müüsid piiratud koguses teatavaid sellist liiki tooteid ühendusse eksportimiseks. Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(55)

Tooteliikide puhul, mille müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse raames, samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust. Mõlemad uuritud äriühingud müüsid piiratud koguses teatavaid sellist liiki tooteid ühendusse eksportimiseks. Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil.

4.2.   Ekspordihind

| (56) | Vaatlusaluse toote kogu müük ühenduse turul kahe kõnealuse eksportiva tootja poolt toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(56)

Vaatlusaluse toote kogu müük ühenduse turul kahe kõnealuse eksportiva tootja poolt toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade põhjal.

4.3.   Võrdlus

| (57) | Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas. Mõlema uuritud eksportiva tootja puhul arvestati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, impordimaksudes ja kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud. |
| --- | --- |

(57)

Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas. Mõlema uuritud eksportiva tootja puhul arvestati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, impordimaksudes ja kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud.

4.4.   Dumpingumarginaal

| (58) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga äriühingu puhul iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga äriühingu puhul iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega.

| (59) | Sellest lähtuvalt on dumpingumarginaalid väljendatuna protsentides impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:






  Far Eastern Textiles Corporation | 5,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Corporation | 0 %. |

(59)

Sellest lähtuvalt on dumpingumarginaalid väljendatuna protsentides impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Far Eastern Textiles Corporation

5,5 %

Shinkong Corporation

0 %.

| (60) | Kuna koostöö ulatus oli suur (hõlmates üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist Taiwanist ühendusse), määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui koostööd teinud eksportiva tootja Far Eastern Textiles Corporation’i puhul, nimelt 5,5 %. |
| --- | --- |

(60)

Kuna koostöö ulatus oli suur (hõlmates üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist Taiwanist ühendusse), määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui koostööd teinud eksportiva tootja Far Eastern Textiles Corporation’i puhul, nimelt 5,5 %.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse tööstusharu määratlus

| (61) | Ühenduses valmistavad samasugust toodet kuus tootjat, s.t lisaks kahele äriühingule, kelle nimel kaebus esitati (Acordis ja KoSa), veel neli muud tootjat. Nagu eespool põhjenduses 3 märgitud, loobus KoSa 8. märtsil 2004 kaebuse toetamisest. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduses valmistavad samasugust toodet kuus tootjat, s.t lisaks kahele äriühingule, kelle nimel kaebus esitati (Acordis ja KoSa), veel neli muud tootjat. Nagu eespool põhjenduses 3 märgitud, loobus KoSa 8. märtsil 2004 kaebuse toetamisest.

| (62) | Üks ühenduse neljast muust samasuguse toote tootjast, Hispaania äriühing Brilén, avaldas pärast menetluse algatamist kaebusele toetust ja tegi menetluse vältel täiel määral koostööd. |
| --- | --- |

(62)

Üks ühenduse neljast muust samasuguse toote tootjast, Hispaania äriühing Brilén, avaldas pärast menetluse algatamist kaebusele toetust ja tegi menetluse vältel täiel määral koostööd.

| (63) | Teine ühenduse tootja, Honeywell, kelle tootmisüksused asuvad muuhulgas ka Prantsusmaal, vastas küsimustikule. Pärast küsimustikule vastamist otsustas Honeywell menetluse vaidlustada. |
| --- | --- |

(63)

Teine ühenduse tootja, Honeywell, kelle tootmisüksused asuvad muuhulgas ka Prantsusmaal, vastas küsimustikule. Pärast küsimustikule vastamist otsustas Honeywell menetluse vaidlustada.

| (64) | Kahe uurimist toetavat ühenduse tootja, Acordise ja Briléni, arvele langes uurimisperioodi jooksul koos umbes 40 % vaatlusaluse toote toodangust ühenduses. Vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4 moodustavad need tootjad ühenduse tööstusharu ning edaspidi viidatakse neile kui ühenduse tööstusharule. |
| --- | --- |

(64)

Kahe uurimist toetavat ühenduse tootja, Acordise ja Briléni, arvele langes uurimisperioodi jooksul koos umbes 40 % vaatlusaluse toote toodangust ühenduses. Vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 ja artikli 5 lõikele 4 moodustavad need tootjad ühenduse tööstusharu ning edaspidi viidatakse neile kui ühenduse tööstusharule.

| (65) | Tulenevalt asjaolust, et ühenduse tööstusharu hõlmab üksnes kahte tootjat, oli vastavalt algmääruse artiklile 19 vajalik konfidentsiaalsuse säilitamiseks ühenduse tööstusharu puudutavate andmete indekseerimine. |
| --- | --- |

(65)

Tulenevalt asjaolust, et ühenduse tööstusharu hõlmab üksnes kahte tootjat, oli vastavalt algmääruse artiklile 19 vajalik konfidentsiaalsuse säilitamiseks ühenduse tööstusharu puudutavate andmete indekseerimine.

2.   Ühenduse tarbimine

| (66) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse kõigi samasuguse toote valmistajate toodangu põhjal vastavalt kaebuse esitaja hinnangule ja Eurostati andmetele tuginedes liideti sellele import kõigist riikidest ning lahutati eksport kõikidesse riikidesse. |
| --- | --- |

(66)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse kõigi samasuguse toote valmistajate toodangu põhjal vastavalt kaebuse esitaja hinnangule ja Eurostati andmetele tuginedes liideti sellele import kõigist riikidest ning lahutati eksport kõikidesse riikidesse.

| (67) | Leiti, et ühenduse tarbimine on vaatlusaluse perioodi vältel üldjoontes stabiilsena püsinud ning suurenenud vaid 1 % võrra. Üksikasjalikud andmed on järgmised:









  Tarbimine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonni | 206 000 | 206 900 | 207 900 | 207 400 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |

(67)

Leiti, et ühenduse tarbimine on vaatlusaluse perioodi vältel üldjoontes stabiilsena püsinud ning suurenenud vaid 1 % võrra. Üksikasjalikud andmed on järgmised:

Tarbimine

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Tonni

206 000

206 900

207 900

207 400

Indeks

100

100

101

101

3.   Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (68) | Kuna leiti, et uurimisperioodi jooksul kasutas dumpingut vaid üks Taiwani eksportiv vaatlusaluse toote tootja, oli vastavalt algmääruse artiklile 19 vajalik konfidentsiaalsuse säilitamiseks nimetatud eksportiva tootja poolt vaatlusaluse toote ühendusse importimisega seotud andmete indekseerimine. |
| --- | --- |

(68)

Kuna leiti, et uurimisperioodi jooksul kasutas dumpingut vaid üks Taiwani eksportiv vaatlusaluse toote tootja, oli vastavalt algmääruse artiklile 19 vajalik konfidentsiaalsuse säilitamiseks nimetatud eksportiva tootja poolt vaatlusaluse toote ühendusse importimisega seotud andmete indekseerimine.

| (69) | Dumpinguhinnaga impordi mahtusid puudutav teave, mis hõlmab ajavahemikku aastast 2000 kuni uurimisperioodini, põhineb koostööd tegeva, uurimisperioodi vältel dumpingut kasutanud eksportiva tootja esitatud andmetel. Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import vähenes ajavahemikul 2000–2001 16 % võrra, kuid suurenes märgatavalt 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul ning kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 112 % võrra. Samalaadselt kasvas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa. Tuleb märkida, et nimetatud turuosa jäi vaatlusaluse perioodi jooksul tagasihoidlikuks ning oli alati väiksem kui 4 %.









  Import | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 68) |
| Indeks | 100 | 84 | 136 | 212 |
| Turuosa | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 68) |
| Indeks | 100 | 84 | 135 | 211 |

(69)

Dumpinguhinnaga impordi mahtusid puudutav teave, mis hõlmab ajavahemikku aastast 2000 kuni uurimisperioodini, põhineb koostööd tegeva, uurimisperioodi vältel dumpingut kasutanud eksportiva tootja esitatud andmetel. Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import vähenes ajavahemikul 2000–2001 16 % võrra, kuid suurenes märgatavalt 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul ning kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 112 % võrra. Samalaadselt kasvas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa. Tuleb märkida, et nimetatud turuosa jäi vaatlusaluse perioodi jooksul tagasihoidlikuks ning oli alati väiksem kui 4 %.

Import

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Maht (tonnides)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 68)

Indeks

100

84

136

212

Turuosa

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 68)

Indeks

100

84

135

211

4.   Vaatlusaluse toote impordihinnad

| (70) | Impordi dumpinguhindasid puudutav teave, mis hõlmab ajavahemikku aastast 2000 kuni uurimisperioodini, põhineb koostööd tegeva, uurimisperioodi vältel dumpingut kasutanud eksportiva tootja esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(70)

Impordi dumpinguhindasid puudutav teave, mis hõlmab ajavahemikku aastast 2000 kuni uurimisperioodini, põhineb koostööd tegeva, uurimisperioodi vältel dumpingut kasutanud eksportiva tootja esitatud andmetel.

a)   Hindade liikumine

| (71) | Uurimise käigus kogutud andmete kohaselt kahanesid Taiwanist pärit toote impordihinnad vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt, kokku 29% võrra.









  Impordihinnad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot tonni kohta | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 68) |
| Indeks | 100 | 99 | 80 | 71 |

(71)

Uurimise käigus kogutud andmete kohaselt kahanesid Taiwanist pärit toote impordihinnad vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt, kokku 29% võrra.

Impordihinnad

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Eurot tonni kohta

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 68)

Indeks

100

99

80

71

b)   Hinna allalöömine

| (72) | Vaatlusaluse toote võrreldavate mudelite puhul viidi läbi võrdlus eksportiva tootja ja ühenduse tööstusharu keskmiste müügihindade vahel ühenduses. Selleks võrreldi ühenduse tööstusharu tehasehindasid sõltumatutele klientidele ühtki mahahindlust või maksu arvestamata ja vaatlusaluse perioodi jooksul dumpingut teinud Taiwani eksportiva tootja impordi CIF-väärtust ühenduse tollipiiril pärast selle nõuetekohast korrigeerimist impordijärgsete kulude suhtes. Kõnealune võrdlus näitas, et vaatlusaluse perioodi jooksul lõi Taiwanist pärit ning ühenduses müüdud vaatlusalune toode ühenduse tööstusharu hinnad alla umbes 25–30 % ulatuses. |
| --- | --- |

(72)

Vaatlusaluse toote võrreldavate mudelite puhul viidi läbi võrdlus eksportiva tootja ja ühenduse tööstusharu keskmiste müügihindade vahel ühenduses. Selleks võrreldi ühenduse tööstusharu tehasehindasid sõltumatutele klientidele ühtki mahahindlust või maksu arvestamata ja vaatlusaluse perioodi jooksul dumpingut teinud Taiwani eksportiva tootja impordi CIF-väärtust ühenduse tollipiiril pärast selle nõuetekohast korrigeerimist impordijärgsete kulude suhtes. Kõnealune võrdlus näitas, et vaatlusaluse perioodi jooksul lõi Taiwanist pärit ning ühenduses müüdud vaatlusalune toode ühenduse tööstusharu hinnad alla umbes 25–30 % ulatuses.

5.   Ühenduse tööstusharu olukord

| (73) | Komisjon uuris vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki asjakohaseid ühenduse tööstusharu olukorda mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon uuris vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki asjakohaseid ühenduse tööstusharu olukorda mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (74) | Pärast suhteliselt stabiilset tootmise taset ajavahemikul 2000–2002 kasvas vaatlusaluse toote toodangumaht ühenduse tööstusharus uurimisperioodi jooksul 4 % võrra. Tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 8 % võrra. |
| --- | --- |

(74)

Pärast suhteliselt stabiilset tootmise taset ajavahemikul 2000–2002 kasvas vaatlusaluse toote toodangumaht ühenduse tööstusharus uurimisperioodi jooksul 4 % võrra. Tootmisvõimsus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 8 % võrra.

| (75) | Ajavahemikul 2000–2001 vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 7 % võrra, ent suurenes seejärel 2003. aastaks 3 % võrra. Seega oli langus vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 4 %.









  Tootmine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 104 |
| Tootmisvõimsus | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 108 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 93 | 94 | 96 |

(75)

Ajavahemikul 2000–2001 vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 7 % võrra, ent suurenes seejärel 2003. aastaks 3 % võrra. Seega oli langus vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 4 %.

Tootmine

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Toodang

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

99

100

104

Tootmisvõimsus

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

106

107

108

Tootmisvõimsuse rakendusaste

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

93

94

96

b)   Varud

| (76) | Vaatlusaluse toote varude analüüsimisel oli võimalik vaadelda üksnes ajavahemikku 2001–2003, kuna ühenduse tööstusharu ei suutnud esitada eelneva perioodi kohta järjepidevaid andmeid. See oli tingitud asjaolust, et üks ühenduse tootja alustas tegevust alles 2001. aastal ega omanud seega enne mainitud aastat varusid ning teine ühenduse tootja ei suutnud esitada järjepidevaid andmeid ettevõttesiseste ümberkorralduste tõttu. |
| --- | --- |

(76)

Vaatlusaluse toote varude analüüsimisel oli võimalik vaadelda üksnes ajavahemikku 2001–2003, kuna ühenduse tööstusharu ei suutnud esitada eelneva perioodi kohta järjepidevaid andmeid. See oli tingitud asjaolust, et üks ühenduse tootja alustas tegevust alles 2001. aastal ega omanud seega enne mainitud aastat varusid ning teine ühenduse tootja ei suutnud esitada järjepidevaid andmeid ettevõttesiseste ümberkorralduste tõttu.

| (77) | Ajavahemikul 2001–2002 kahanesid varud 14 % võrra, kuid püsisid uurimisperioodi jooksul üsna stabiilsena ning kahanesid seega ajavahemikul aastast 2001 kuni uurimisperioodini kokku 12 % võrra.









  Varud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonni | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | Andmed puuduvad | 100 | 86 | 88 |

(77)

Ajavahemikul 2001–2002 kahanesid varud 14 % võrra, kuid püsisid uurimisperioodi jooksul üsna stabiilsena ning kahanesid seega ajavahemikul aastast 2001 kuni uurimisperioodini kokku 12 % võrra.

Varud

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Tonni

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

Andmed puuduvad

100

86

88

c)   Müügimaht ja turuosa

| (78) | Ajavahemikul 2000–2002 vähenes ühenduse tööstusharu poolt valmistatud vaatlusaluse toote müük ühenduse turul 2 % võrra, ent kasvas uurimisperioodi jooksul 5 % võrra ning seega oli kasv vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 3 %. Samas kahanes ajavahemikul 2000–2002 vastav turuosa 3 % võrra, ent kasvas seejärel uurimisperioodi jooksul 5 % võrra ning seega oli kasv vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 2 %. Ühenduse tööstusharu turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul oli 20–30 %.









  Müük | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tööstusharu müügimaht (tonnides) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Ühenduse tööstusharu turuosa | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 102 |

(78)

Ajavahemikul 2000–2002 vähenes ühenduse tööstusharu poolt valmistatud vaatlusaluse toote müük ühenduse turul 2 % võrra, ent kasvas uurimisperioodi jooksul 5 % võrra ning seega oli kasv vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 3 %. Samas kahanes ajavahemikul 2000–2002 vastav turuosa 3 % võrra, ent kasvas seejärel uurimisperioodi jooksul 5 % võrra ning seega oli kasv vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 2 %. Ühenduse tööstusharu turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul oli 20–30 %.

Müük

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Ühenduse tööstusharu müügimaht (tonnides)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

100

98

103

Ühenduse tööstusharu turuosa

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

99

97

102

d)   Müügihinnad

| (79) | Ajavahemikul 2000–2001 tõusid ühenduse tööstusharu poolt müüdud samasuguse toote kõikide liikide kaalutud keskmised müügihinnad 4 % võrra. Seejärel langesid hinnad 2002. aastal 12 % võrra ja uurimisperioodi jooksul veel 5 % võrra ning seega oli langus vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 13 %.









  Müügihind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurodes tonni kohta) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 104 | 92 | 87 |

(79)

Ajavahemikul 2000–2001 tõusid ühenduse tööstusharu poolt müüdud samasuguse toote kõikide liikide kaalutud keskmised müügihinnad 4 % võrra. Seejärel langesid hinnad 2002. aastal 12 % võrra ja uurimisperioodi jooksul veel 5 % võrra ning seega oli langus vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 13 %.

Müügihind

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Müügihind (eurodes tonni kohta)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

104

92

87

| (80) | Tootmiskulude arvutamisel võeti aluseks ühenduse tööstusharu poolt antud aastal toodetud samasuguse toote kõikide liikide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(80)

Tootmiskulude arvutamisel võeti aluseks ühenduse tööstusharu poolt antud aastal toodetud samasuguse toote kõikide liikide kaalutud keskmine.

| (81) | Ajavahemikul 2000–2001 tootmiskulud kasvasid, ent vähenesid 2002. aastal ning püsisid uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilsena. Tootmiskulude vähenemine ei olnud sama ulatuslik kui müügihindade langus 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul.









  Kulud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulud (eurodes tonni kohta) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 108 | 101 | 102 |

(81)

Ajavahemikul 2000–2001 tootmiskulud kasvasid, ent vähenesid 2002. aastal ning püsisid uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilsena. Tootmiskulude vähenemine ei olnud sama ulatuslik kui müügihindade langus 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul.

Kulud

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Tootmiskulud (eurodes tonni kohta)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

108

101

102

e)   Kasumlikkus

| (82) | Ühenduse tööstusharu üldine kasumlikkus vaatlusaluse toote puhul jäi 2000. aastal esialgu vahemikku 10–15 %. Järgnevalt kasumlikkus vähenes ja muutus uurimisperioodi jooksul negatiivseks. Sellised kasumlikkuse näitajad on iseloomulikud ühenduse tööstusharu poolt ühenduses valmistatud ja müüdud vaatlusaluse toote kõikidele liikidele. Briléni kasumlikkust tema esimesel tegevusaastal (2001) ei arvestatud, kuna see oleks samasuguse toote tootmise käivitamisperioodi iseloomustanud märkimisväärse negatiivse kasumlikkuse tõttu tegelikku olukorda moonutanud.









  Kasumlikkus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus (müük EÜs) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 92 | 28 | – 22 |

(82)

Ühenduse tööstusharu üldine kasumlikkus vaatlusaluse toote puhul jäi 2000. aastal esialgu vahemikku 10–15 %. Järgnevalt kasumlikkus vähenes ja muutus uurimisperioodi jooksul negatiivseks. Sellised kasumlikkuse näitajad on iseloomulikud ühenduse tööstusharu poolt ühenduses valmistatud ja müüdud vaatlusaluse toote kõikidele liikidele. Briléni kasumlikkust tema esimesel tegevusaastal (2001) ei arvestatud, kuna see oleks samasuguse toote tootmise käivitamisperioodi iseloomustanud märkimisväärse negatiivse kasumlikkuse tõttu tegelikku olukorda moonutanud.

Kasumlikkus

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Kasumlikkus (müük EÜs)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

92

28

– 22

| (83) | Tuleb märkida, et üks ettevõte väitis, et tema kasumlikkus oleks oluliselt väiksem olnud, kui oleks arvesse võetud tema tootmisüksuse alakoormusest tulenevaid kulusid. Neid lisakulusid ei olnud siiski võimalik arvesse võtta, kuna nende kohta puudus piisav tõendusmaterjal ja seetõttu ei olnud neid võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

(83)

Tuleb märkida, et üks ettevõte väitis, et tema kasumlikkus oleks oluliselt väiksem olnud, kui oleks arvesse võetud tema tootmisüksuse alakoormusest tulenevaid kulusid. Neid lisakulusid ei olnud siiski võimalik arvesse võtta, kuna nende kohta puudus piisav tõendusmaterjal ja seetõttu ei olnud neid võimalik kontrollida.

f)   Investeeringud ja investeeringutasuvus

| (84) | Investeeringud vaatlusaluse tootega seotud äritegevusse vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Tuleb märkida, et 2000. aastal olid investeeringud iseäranis suured tänu ühe ühenduse tootja tehtud kulutustele uue tehase ehitamiseks. Kõnealused kulud hõlmasid umbes 50 % kõigist sellel aastal tehtud investeeringutest. Üksikasjalikud andmed on järgmised:









  Investeeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 77 | 34 | 51 |
| Investeeringutasuvus | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 94 | 20 | – 18 |

(84)

Investeeringud vaatlusaluse tootega seotud äritegevusse vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Tuleb märkida, et 2000. aastal olid investeeringud iseäranis suured tänu ühe ühenduse tootja tehtud kulutustele uue tehase ehitamiseks. Kõnealused kulud hõlmasid umbes 50 % kõigist sellel aastal tehtud investeeringutest. Üksikasjalikud andmed on järgmised:

Investeeringud

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

77

34

51

Investeeringutasuvus

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

94

20

– 18

| (85) | Investeeringutasuvus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ning muutus uurimisperioodi jooksul negatiivseks. Kõnealune vähenemine on kooskõlas üldise kasumlikkuse vähenemisega vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(85)

Investeeringutasuvus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ning muutus uurimisperioodi jooksul negatiivseks. Kõnealune vähenemine on kooskõlas üldise kasumlikkuse vähenemisega vaatlusaluse perioodi jooksul.

g)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (86) | Ühenduse tööstusharu rahakäive püsis 2000. ja 2001. aastal suhteliselt stabiilsena, ent vähenes 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul, seda nii absoluutarvudes kui väljendatuna protsentides käibest. See muutus on kooskõlas üldise kasumlikkuse muutumisega vaatlusaluse perioodi jooksul.









  Rahakäive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (tuhandetes eurodes) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 101 | 48 | – 3 |
| Rahakäive, väljendatuna protsentides käibest | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 91 | 53 | – 4 |

(86)

Ühenduse tööstusharu rahakäive püsis 2000. ja 2001. aastal suhteliselt stabiilsena, ent vähenes 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul, seda nii absoluutarvudes kui väljendatuna protsentides käibest. See muutus on kooskõlas üldise kasumlikkuse muutumisega vaatlusaluse perioodi jooksul.

Rahakäive

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Rahakäive (tuhandetes eurodes)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

101

48

– 3

Rahakäive, väljendatuna protsentides käibest

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

91

53

– 4

| (87) | Mõlemad ühenduse tootjad hangivad kapitali kontsernisiseselt. Tegevuse senine negatiivne kasumlikkus ei avaldanud märgatavat negatiivset mõju investeeringutele ning uurimis- ja arendustegevuse kuludele. |
| --- | --- |

(87)

Mõlemad ühenduse tootjad hangivad kapitali kontsernisiseselt. Tegevuse senine negatiivne kasumlikkus ei avaldanud märgatavat negatiivset mõju investeeringutele ning uurimis- ja arendustegevuse kuludele.

h)   Tööhõive, tootlikkus ja palgad

| (88) | Tööhõive vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra. Kuna tootmine vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes, osutab tööhõive vähenemine sellele, et tootlikkus, mida väljendatakse toodangumahus ühe töötaja kohta, on vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt suurenenud ning kasvanud 16 % võrra. Palgakulude kasv töötaja kohta on tingitud kollektiivläbirääkimistest tööstusharu tasandil ning see oli väiksem kui 6,4 % suurune keskmine inflatsioonitempo ühenduses vaatlusaluse perioodi jooksul.









  Tööhõive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 90 |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 104 |
| Toodang töötaja kohta (tonnides aastas) | Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65) |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 116 |

(88)

Tööhõive vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra. Kuna tootmine vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes, osutab tööhõive vähenemine sellele, et tootlikkus, mida väljendatakse toodangumahus ühe töötaja kohta, on vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt suurenenud ning kasvanud 16 % võrra. Palgakulude kasv töötaja kohta on tingitud kollektiivläbirääkimistest tööstusharu tasandil ning see oli väiksem kui 6,4 % suurune keskmine inflatsioonitempo ühenduses vaatlusaluse perioodi jooksul.

Tööhõive

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Töötajate arv

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

101

98

90

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

100

105

104

Toodang töötaja kohta (tonnides aastas)

Ei kuulu avalikustamisele (vt põhjendust 65)

Indeks

100

98

102

116

i)   Dumpingumarginaali suurus

| (89) | Vaadeldes tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tööstusharule Taiwanist pärit toote impordihindasid silmas pidades, ei saa nimetatud mõju pidada ebaoluliseks, olgugi et impordimahud olid tagasihoidlikud. |
| --- | --- |

(89)

Vaadeldes tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tööstusharule Taiwanist pärit toote impordihindasid silmas pidades, ei saa nimetatud mõju pidada ebaoluliseks, olgugi et impordimahud olid tagasihoidlikud.

j)   Toibumine varasemast dumpingust või subsideerimisest

| (90) | Kuna puudub teave käesoleva menetluse käigus hinnatud olukorrale eelnenud varasema dumpingu või subsideerimise kohta, loetakse see küsimus ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(90)

Kuna puudub teave käesoleva menetluse käigus hinnatud olukorrale eelnenud varasema dumpingu või subsideerimise kohta, loetakse see küsimus ebaoluliseks.

6.   Järeldus kahju kohta

| (91) | Ajavahemikul aastast 2000 kuni uurimisperioodini kasvas Taiwanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht olulisel määral, 112 % võrra. Ent kuna Taiwanist pärit impordi maht on absoluutarvudes suhteliselt väike, kasvas selle osakaal ühenduse turul vähem kui 2 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul olid Taiwanist pärit impordi keskmised dumpinguhinnad järjepidevalt madalamad kui ühenduse tööstusharu hinnad. Lisaks sellele lõid Taiwanist pärit toote impordihinnad uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hinnad alla. Kaalutud keskmise põhjal arvutatud hinna allalöömise ulatus oli uurimisperioodi jooksul ligikaudu 30 %. |
| --- | --- |

(91)

Ajavahemikul aastast 2000 kuni uurimisperioodini kasvas Taiwanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht olulisel määral, 112 % võrra. Ent kuna Taiwanist pärit impordi maht on absoluutarvudes suhteliselt väike, kasvas selle osakaal ühenduse turul vähem kui 2 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul olid Taiwanist pärit impordi keskmised dumpinguhinnad järjepidevalt madalamad kui ühenduse tööstusharu hinnad. Lisaks sellele lõid Taiwanist pärit toote impordihinnad uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hinnad alla. Kaalutud keskmise põhjal arvutatud hinna allalöömise ulatus oli uurimisperioodi jooksul ligikaudu 30 %.

| (92) | Mõned näitajad muutusid positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes tootmine 4 % võrra ning tootmisvõimsus 8 % võrra, samas kui varud kahanesid 12 % võrra. Müük ühenduses kasvas 3 % võrra, mis suurendas turuosa 2 % võrra. Toodang töötaja kohta suurenes 16 % võrra, samas kui tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaid 4 % võrra (vähem kui 6,4 % suurune ELi keskmine inflatsioonitempo vaatlusalusel perioodil). |
| --- | --- |

(92)

Mõned näitajad muutusid positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes tootmine 4 % võrra ning tootmisvõimsus 8 % võrra, samas kui varud kahanesid 12 % võrra. Müük ühenduses kasvas 3 % võrra, mis suurendas turuosa 2 % võrra. Toodang töötaja kohta suurenes 16 % võrra, samas kui tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaid 4 % võrra (vähem kui 6,4 % suurune ELi keskmine inflatsioonitempo vaatlusalusel perioodil).

| (93) | Muud näitajad annavad tunnistust ühenduse tööstusharu olukorra halvenemisest vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusalusel perioodil langes toodanguühiku müügihind 13 % võrra, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 2 % võrra, mis tõi kaasa negatiivse kasumlikkuse. Investeeringutasuvus ja rahakäive äritegevusest järgisid samalaadset negatiivset suundumust. Tööhõive vähenes 10 % võrra ja investeeringud 49 % võrra (peamiselt ühe uue tehase ehitamise tõttu 2000. aastal, mille arvele langeb umbes 50 % kõigist sellel aastal tehtud investeeringutest). |
| --- | --- |

(93)

Muud näitajad annavad tunnistust ühenduse tööstusharu olukorra halvenemisest vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusalusel perioodil langes toodanguühiku müügihind 13 % võrra, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 2 % võrra, mis tõi kaasa negatiivse kasumlikkuse. Investeeringutasuvus ja rahakäive äritegevusest järgisid samalaadset negatiivset suundumust. Tööhõive vähenes 10 % võrra ja investeeringud 49 % võrra (peamiselt ühe uue tehase ehitamise tõttu 2000. aastal, mille arvele langeb umbes 50 % kõigist sellel aastal tehtud investeeringutest).

| (94) | Eespool öeldut silmas pidades on jõutud järeldusele, et ühenduse tööstusharu on algmääruse artikli 3 lõigete 1 ja 5 tähenduses kannatanud olulist kahju. |
| --- | --- |

(94)

Eespool öeldut silmas pidades on jõutud järeldusele, et ühenduse tööstusharu on algmääruse artikli 3 lõigete 1 ja 5 tähenduses kannatanud olulist kahju.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (95) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuris komisjon, kas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tööstusharule kahju sellisel määral, mida võib pidada oluliseks. Samuti uuriti dumpinguhinnaga impordi kõrval ka muude teadaolevate tegurite mõju, mis võiksid ühenduse tööstusharule samal ajal kahju tekitada, veendumaks selles, et nimetatud muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei peeta dumpinguhinnaga impordist tulenevaks. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuris komisjon, kas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tööstusharule kahju sellisel määral, mida võib pidada oluliseks. Samuti uuriti dumpinguhinnaga impordi kõrval ka muude teadaolevate tegurite mõju, mis võiksid ühenduse tööstusharule samal ajal kahju tekitada, veendumaks selles, et nimetatud muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei peeta dumpinguhinnaga impordist tulenevaks.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (96) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas dumpinguhinnaga impordi maht 112 % võrra ning Taiwanist pärit impordi dumpinguhind langes 29 % võrra. Ühenduse tööstusharu hinnad langesid sama perioodi jooksul 13 % võrra, samas kui tootmiskulud suurenesid 2 % võrra, tuues kaasa kasumlikkuse vähenemise (umbes 10–15 protsendipunkti võrra vaatlusaluse perioodi jooksul). Õigupoolest oli ühenduse tööstusharu uurimisperioodi jooksul kahjumis. Lisaks sellele tuvastati, et uurimisperioodi jooksul leidis aset hinna allalöömine keskmiselt ligikaudu 30 % ulatuses. Selles olukorras leiti, et dumpinguhinnaga import avaldab ühenduse tööstusharu hindadele teatavat survet ning sellel on tuntav negatiivne mõju ühenduse tööstusharu olukorrale. |
| --- | --- |

(96)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas dumpinguhinnaga impordi maht 112 % võrra ning Taiwanist pärit impordi dumpinguhind langes 29 % võrra. Ühenduse tööstusharu hinnad langesid sama perioodi jooksul 13 % võrra, samas kui tootmiskulud suurenesid 2 % võrra, tuues kaasa kasumlikkuse vähenemise (umbes 10–15 protsendipunkti võrra vaatlusaluse perioodi jooksul). Õigupoolest oli ühenduse tööstusharu uurimisperioodi jooksul kahjumis. Lisaks sellele tuvastati, et uurimisperioodi jooksul leidis aset hinna allalöömine keskmiselt ligikaudu 30 % ulatuses. Selles olukorras leiti, et dumpinguhinnaga import avaldab ühenduse tööstusharu hindadele teatavat survet ning sellel on tuntav negatiivne mõju ühenduse tööstusharu olukorrale.

| (97) | Dumpinguhinnaga impordi mõju hindamisel tuleb siiski arvestada ka asjaolu, et dumpinguhinnaga impordi maht oli alati väiksem kui 4 % ja selle turuosa kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui kahe protsendipunkti võrra ning jäi alati väiksemaks kui neli protsenti. Neid üksikasju silmas pidades on raske täie kindlusega määratleda dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju ühenduse tööstusharu olukorrale. |
| --- | --- |

(97)

Dumpinguhinnaga impordi mõju hindamisel tuleb siiski arvestada ka asjaolu, et dumpinguhinnaga impordi maht oli alati väiksem kui 4 % ja selle turuosa kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui kahe protsendipunkti võrra ning jäi alati väiksemaks kui neli protsenti. Neid üksikasju silmas pidades on raske täie kindlusega määratleda dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju ühenduse tööstusharu olukorrale.

3.   Muude tegurite mõju

| (98) | Import muudest kolmandatest riikidest vähenes 60 075 tonnilt 2000. aastal 51 813 tonnini uurimisperioodil ehk kokku 14% võrra. Keskmised hinnad langesid 2,39 eurolt 2000. aastal 2,17 eurole uurimisperioodil ehk kokku 9 % võrra. Hinnad varieerusid märgatavalt erinevate eksportivate riikide lõikes. Import muudest kolmandatest riikidest pärines peamiselt Valgevenest, Jaapanist, Koreast, Lõuna-Aafrika Vabariigist, Šveitsist ja USAst, kelle arvele langeb kokku 25 % ühenduse tarbimisest. Ehkki mainitud riikide kõrval toimub import veel paljudest muudest kolmandatest riikidest, jääb iga sellise riigi arvele vaatlusaluse perioodi jooksul alla 1 % ühenduse tarbimisest. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik tooteliigid | Tonni | Turuosa | Hind
  (eurodes kg kohta) | Tonni | Turuosa | Hind
  (eurodes kg kohta) | Tonni | Turuosa | Hind
  (eurodes kg kohta) | Tonni | Turuosa | Hind
  (eurodes kg kohta) |
| Valgevene | 3 459 | 1,7 % | 2,24 | 3 920 | 1,9 % | 2,34 | 3 842 | 1,8 % | 2,05 | 4 683 | 2,3 % | 1,83 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 113 | 113 | 104 | 111 | 110 | 92 | 135 | 134 | 82 |
| Jaapan | 2 384 | 1,2 % | 2,61 | 2 224 | 1,1 % | 2,77 | 5 960 | 2,9 % | 2,28 | 5 079 | 2,4 % | 2,15 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 93 | 93 | 106 | 250 | 248 | 87 | 213 | 212 | 82 |
| Korea | 19 962 | 9,7 % | 2,07 | 24 381 | 11,8 % | 2,05 | 23 021 | 11,1 % | 1,61 | 17 264 | 8,3 % | 1,66 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 122 | 122 | 99 | 115 | 114 | 78 | 86 | 86 | 80 |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | 3 533 | 1,7 % | 2,80 | 3 236 | 1,6 % | 3,14 | 3 071 | 1,5 % | 2,48 | 3 318 | 1,6 % | 2,45 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 112 | 86 | 86 | 89 | 93 | 93 | 88 |
| Šveits | 10 751 | 5,2 % | 3,13 | 9 804 | 4,7 % | 3,40 | 11 472 | 5,5 % | 2,65 | 7 728 | 3,7 % | 3,16 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 108 | 107 | 106 | 84 | 72 | 71 | 101 |
| USA | 6 496 | 3,2 % | 2,50 | 3 915 | 1,9 % | 3,28 | 2 515 | 1,2 % | 2,90 | 3 156 | 1,5 % | 2,20 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 60 | 60 | 131 | 39 | 38 | 116 | 49 | 48 | 88 |
| Muud | 13 466 | 6,5 % | 2,12 | 9 172 | 4,4 % | 2,34 | 9 632 | 4,6 % | 2,32 | 10 581 | 5,1 % | 2,35 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 68 | 68 | 110 | 72 | 71 | 110 | 79 | 78 | 111 |
| Kokku | 60 075 | 29,2 % | 2,39 | 56 654 | 27,4 % | 2,52 | 59 515 | 28,6 % | 2,12 | 51 813 | 25,0 % | 2,17 |
| Indekseerituna | 100 | 100 | 100 | 94 | 94 | 106 | 99 | 98 | 89 | 86 | 86 | 91 |

(98)

Import muudest kolmandatest riikidest vähenes 60 075 tonnilt 2000. aastal 51 813 tonnini uurimisperioodil ehk kokku 14% võrra. Keskmised hinnad langesid 2,39 eurolt 2000. aastal 2,17 eurole uurimisperioodil ehk kokku 9 % võrra. Hinnad varieerusid märgatavalt erinevate eksportivate riikide lõikes. Import muudest kolmandatest riikidest pärines peamiselt Valgevenest, Jaapanist, Koreast, Lõuna-Aafrika Vabariigist, Šveitsist ja USAst, kelle arvele langeb kokku 25 % ühenduse tarbimisest. Ehkki mainitud riikide kõrval toimub import veel paljudest muudest kolmandatest riikidest, jääb iga sellise riigi arvele vaatlusaluse perioodi jooksul alla 1 % ühenduse tarbimisest.

2000

2001

2002

2003 (uurimisperiood)

Kõik tooteliigid

Tonni

Turuosa

Hind

(eurodes kg kohta)

Tonni

Turuosa

Hind

(eurodes kg kohta)

Tonni

Turuosa

Hind

(eurodes kg kohta)

Tonni

Turuosa

Hind

(eurodes kg kohta)

Valgevene

3 459

1,7 %

2,24

3 920

1,9 %

2,34

3 842

1,8 %

2,05

4 683

2,3 %

1,83

Indekseerituna

100

100

100

113

113

104

111

110

92

135

134

82

Jaapan

2 384

1,2 %

2,61

2 224

1,1 %

2,77

5 960

2,9 %

2,28

5 079

2,4 %

2,15

Indekseerituna

100

100

100

93

93

106

250

248

87

213

212

82

Korea

19 962

9,7 %

2,07

24 381

11,8 %

2,05

23 021

11,1 %

1,61

17 264

8,3 %

1,66

Indekseerituna

100

100

100

122

122

99

115

114

78

86

86

80

Lõuna-Aafrika Vabariik

3 533

1,7 %

2,80

3 236

1,6 %

3,14

3 071

1,5 %

2,48

3 318

1,6 %

2,45

Indekseerituna

100

100

100

91

91

112

86

86

89

93

93

88

Šveits

10 751

5,2 %

3,13

9 804

4,7 %

3,40

11 472

5,5 %

2,65

7 728

3,7 %

3,16

Indekseerituna

100

100

100

91

91

108

107

106

84

72

71

101

USA

6 496

3,2 %

2,50

3 915

1,9 %

3,28

2 515

1,2 %

2,90

3 156

1,5 %

2,20

Indekseerituna

100

100

100

60

60

131

39

38

116

49

48

88

Muud

13 466

6,5 %

2,12

9 172

4,4 %

2,34

9 632

4,6 %

2,32

10 581

5,1 %

2,35

Indekseerituna

100

100

100

68

68

110

72

71

110

79

78

111

Kokku

60 075

29,2 %

2,39

56 654

27,4 %

2,52

59 515

28,6 %

2,12

51 813

25,0 %

2,17

Indekseerituna

100

100

100

94

94

106

99

98

89

86

86

91

a)   Import, mis ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tööstusharu olukorrale

| (99) | Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % võrra. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul vaid 1,6 % suurust minimaalset turuosa ning samuti ei põhjustanud see Eurostati andmete kohaselt ühenduse tööstusharu hindade allalöömist uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(99)

Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % võrra. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul vaid 1,6 % suurust minimaalset turuosa ning samuti ei põhjustanud see Eurostati andmete kohaselt ühenduse tööstusharu hindade allalöömist uurimisperioodi jooksul.

| (100) | Šveitsist pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 28 % võrra ning ei põhjustanud Eurostati andmete kohaselt ühenduse tööstusharu hindade allalöömist. Lisaks hõlmas see uurimisperioodi jooksul 3,7 % suurust mõõdukat turuosa. |
| --- | --- |

(100)

Šveitsist pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 28 % võrra ning ei põhjustanud Eurostati andmete kohaselt ühenduse tööstusharu hindade allalöömist. Lisaks hõlmas see uurimisperioodi jooksul 3,7 % suurust mõõdukat turuosa.

| (101) | USAst pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 51 % võrra ning põhjustas Eurostati andmete kohaselt uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise vähem kui 5 % ulatuses. Lisaks hõlmas kõnealune import uurimisperioodi jooksul vaid 1,5 % suurust minimaalset turuosa. |
| --- | --- |

(101)

USAst pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 51 % võrra ning põhjustas Eurostati andmete kohaselt uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise vähem kui 5 % ulatuses. Lisaks hõlmas kõnealune import uurimisperioodi jooksul vaid 1,5 % suurust minimaalset turuosa.

| (102) | Eespool esitatud andmed põhinevad kättesaadaval teabel, s.o Eurostati statistikal, mis ei sisalda üksikasjalikke andmeid eraldi tooteliikide kohta. Sellele vaatamata on jõutud järeldusele, et arvestades tuvastatud minimaalset või mõõdukat turuosa ja hinna allalöömise madalat taset või selle puudumist, ei avaldanud selline import Lõuna-Aafrika Vabariigist, Šveitsist ja USAst ühenduse tööstusharu olukorrale negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(102)

Eespool esitatud andmed põhinevad kättesaadaval teabel, s.o Eurostati statistikal, mis ei sisalda üksikasjalikke andmeid eraldi tooteliikide kohta. Sellele vaatamata on jõutud järeldusele, et arvestades tuvastatud minimaalset või mõõdukat turuosa ja hinna allalöömise madalat taset või selle puudumist, ei avaldanud selline import Lõuna-Aafrika Vabariigist, Šveitsist ja USAst ühenduse tööstusharu olukorrale negatiivset mõju.

b)   Import, mis avaldas negatiivset mõju ühenduse tööstusharu olukorrale

| (103) | Jaapanist pärit import kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 113 % võrra, kuid oli algselt väga madalal tasemel. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 2,4 % suurust turuosa ning põhjustas Eurostati andmeil uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise vähem kui 8 % ulatuses. |
| --- | --- |

(103)

Jaapanist pärit import kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 113 % võrra, kuid oli algselt väga madalal tasemel. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 2,4 % suurust turuosa ning põhjustas Eurostati andmeil uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise vähem kui 8 % ulatuses.

| (104) | Valgevenest pärit import kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 35 % võrra, kuid oli algselt madalal tasemel. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 2,3 % suurust turuosa, kuid põhjustas uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade olulise allalöömise umbes 30 % ulatuses. Valgevenest pärit importi käsitleti käesolevas uurimises ning eespool esitatud andmed hindade allalöömise kohta on saadud toodete üksikasjaliku võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(104)

Valgevenest pärit import kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 35 % võrra, kuid oli algselt madalal tasemel. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 2,3 % suurust turuosa, kuid põhjustas uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade olulise allalöömise umbes 30 % ulatuses. Valgevenest pärit importi käsitleti käesolevas uurimises ning eespool esitatud andmed hindade allalöömise kohta on saadud toodete üksikasjaliku võrdlemise teel.

| (105) | Ajavahemikul 2000–2001 kasvas Koreast pärit import 22 % võrra, ent vähenes seejärel 36 % võrra, vähenedes seega kokku 14 % võrra. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 8,3 % suurust turuosa ning põhjustas uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise umbes 5–15 % ulatuses. Koreast pärit importi käsitleti käesolevas uurimises ning eespool esitatud andmed hindade allalöömise kohta on saadud toodete üksikasjaliku võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(105)

Ajavahemikul 2000–2001 kasvas Koreast pärit import 22 % võrra, ent vähenes seejärel 36 % võrra, vähenedes seega kokku 14 % võrra. Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 8,3 % suurust turuosa ning põhjustas uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise umbes 5–15 % ulatuses. Koreast pärit importi käsitleti käesolevas uurimises ning eespool esitatud andmed hindade allalöömise kohta on saadud toodete üksikasjaliku võrdlemise teel.

| (106) | Tuleb märkida, et Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import hõlmas vaid kuni 4 % EÜ turust, samas kui Koreast, Jaapanist ja Valgevenest pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import hõlmas kokku umbes 13–14 % suuruse turuosa, mis seega ületas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa ligi neljakordselt. Import neljast eespool nimetatud allikast põhjustas ühenduse tööstusharu hindade olulise allalöömise. Viidi läbi tooteliikide vaheline võrdlus ühelt poolt Valgevenest ja Koreast pärit impordi ja Taiwanist pärit dumpinguta impordi ning teiselt poolt ühenduse tööstusharu müügi vahel. Nimetatud võrdlus näitas, et Valgevenest ja Koreast pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import konkureerib otseselt kõrgema väärtusega ühenduse toodetega suuremal määral kui Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import. Seega avaldas Valgevenest ja Koreast pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import selget mõju ühenduse tööstusharule. Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et Koreast, Jaapanist ja Valgevenest pärit impordi ning Taiwanist pärit dumpinguta impordi maht ja mõju hindadele on põhjustanud olukorra, kus ei ole enam võimalik tuvastada põhjuslikku seost Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharule tekitatud olulise kahju vahel. Õigupoolest oli Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordil sellises olukorras üksnes äärmiselt ebaoluline mõju. |
| --- | --- |

(106)

Tuleb märkida, et Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import hõlmas vaid kuni 4 % EÜ turust, samas kui Koreast, Jaapanist ja Valgevenest pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import hõlmas kokku umbes 13–14 % suuruse turuosa, mis seega ületas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa ligi neljakordselt. Import neljast eespool nimetatud allikast põhjustas ühenduse tööstusharu hindade olulise allalöömise. Viidi läbi tooteliikide vaheline võrdlus ühelt poolt Valgevenest ja Koreast pärit impordi ja Taiwanist pärit dumpinguta impordi ning teiselt poolt ühenduse tööstusharu müügi vahel. Nimetatud võrdlus näitas, et Valgevenest ja Koreast pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import konkureerib otseselt kõrgema väärtusega ühenduse toodetega suuremal määral kui Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import. Seega avaldas Valgevenest ja Koreast pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import selget mõju ühenduse tööstusharule. Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et Koreast, Jaapanist ja Valgevenest pärit impordi ning Taiwanist pärit dumpinguta impordi maht ja mõju hindadele on põhjustanud olukorra, kus ei ole enam võimalik tuvastada põhjuslikku seost Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharule tekitatud olulise kahju vahel. Õigupoolest oli Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordil sellises olukorras üksnes äärmiselt ebaoluline mõju.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (107) | Eespool kirjeldatud analüüsi käigus on kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tööstusharu olukorrale nõuetekohaselt eristatud ja lahutatud dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Ühenduse tööstusharule tekitatud kahju tuleneb peamiselt kolmandatest riikidest pärit toodete impordihindadest põhjustatud hinnasurutisest, mis tingis ühenduse tööstusharu hindade allalöömise. Võttes arvesse i) Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi tagasihoidlikku turuosa (alla 4 %) ning muudest riikidest pärit impordi ja Taiwanist pärit dumpinguta impordi palju olulisemat turuosa (ligikaudu 13–14 %) ning ii) mainitud impordist põhjustatud hindade allalöömist, võib teha järelduse, et ühenduse tööstusharule tekitatud kahju on märkimisväärses ulatuses tingitud eriti tugevate polüesterlõngade importimisest mitte kõnealuse dumpingut kasutava Taiwani eksportija poolt vaid muude tootjate poolt. Seetõttu ei olnud algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 tähenduses võimalik tuvastada põhjusliku seose olemasolu eraldi vaadeldud Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(107)

Eespool kirjeldatud analüüsi käigus on kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tööstusharu olukorrale nõuetekohaselt eristatud ja lahutatud dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Ühenduse tööstusharule tekitatud kahju tuleneb peamiselt kolmandatest riikidest pärit toodete impordihindadest põhjustatud hinnasurutisest, mis tingis ühenduse tööstusharu hindade allalöömise. Võttes arvesse i) Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi tagasihoidlikku turuosa (alla 4 %) ning muudest riikidest pärit impordi ja Taiwanist pärit dumpinguta impordi palju olulisemat turuosa (ligikaudu 13–14 %) ning ii) mainitud impordist põhjustatud hindade allalöömist, võib teha järelduse, et ühenduse tööstusharule tekitatud kahju on märkimisväärses ulatuses tingitud eriti tugevate polüesterlõngade importimisest mitte kõnealuse dumpingut kasutava Taiwani eksportija poolt vaid muude tootjate poolt. Seetõttu ei olnud algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 tähenduses võimalik tuvastada põhjusliku seose olemasolu eraldi vaadeldud Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharule tekitatud olulise kahju vahel.

F.   JÄRELDUS

| (108) | Seetõttu tuleks menetlus lõpetada, kuna dumpingumarginaalid nii Valgevenest kui Koreast pärit impordi puhul on minimaalsed ning Taiwanist pärit impordi puhul puudub selge põhjuslik seos dumpingu ja tekitatud kahju vahel, |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu tuleks menetlus lõpetada, kuna dumpingumarginaalid nii Valgevenest kui Koreast pärit impordi puhul on minimaalsed ning Taiwanist pärit impordi puhul puudub selge põhjuslik seos dumpingu ja tekitatud kahju vahel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Valgevenest, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit ning jaemüügiks pakendamata, CN-koodiga 5402 20 00 määratletud eriti tugeva polüesterlõnga (välja arvatud õmblusniidi), sealhulgas väiksema kui 67-detsiteksise joontihedusega polüestermonofilamendi importi puudutav dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 24, 28.1.2004, lk 20.

2

---

Parandused

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 88/38

---

Komisjoni 17. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2168/2004 (millega Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu kohandatakse määrust (EMÜ) nr 2037/93) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 371, 18. detsember 2004
  )

Leheküljel 14 lisa A.1 osas asendatakse hollandikeelne kaitstud päritolunimetuse sümbol järgmisega:

Image

---