# Europeiska unionens L 107/28 a

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 107 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången28 april 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 107

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången28 april 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 639/2005 av den 25 april 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av furfuraldehyd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 640/2005 av den 27 april 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 11 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 641/2005 av den 27 april 2005 om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredjeland | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 642/2005 av den 27 april 2005 om införande av undersöknings- och uppgiftskrav för importörer eller tillverkare av vissa prioriterade ämnen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 643/2005 av den 27 april 2005 om upphävande av förordning (EG) nr 2909/2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 644/2005 av den 27 april 2005 om att tillåta ett särskilt identifieringssystem för nötkreatur som hålls för kulturella och historiska ändamål på godkända anläggningar som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (
  1
  ) | 18 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 645/2005 av den 27 april 2005 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal | 20 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 646/2005 av den 27 april 2005 om ändring av förordning (EG) nr 94/2005 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003 | 22 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 639/2005 av den 25 april 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av furfuraldehyd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

1

Kommissionens förordning (EG) nr 640/2005 av den 27 april 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

11

Kommissionens förordning (EG) nr 641/2005 av den 27 april 2005 om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredjeland

13

*

Kommissionens förordning (EG) nr 642/2005 av den 27 april 2005 om införande av undersöknings- och uppgiftskrav för importörer eller tillverkare av vissa prioriterade ämnen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens förordning (EG) nr 643/2005 av den 27 april 2005 om upphävande av förordning (EG) nr 2909/2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 644/2005 av den 27 april 2005 om att tillåta ett särskilt identifieringssystem för nötkreatur som hålls för kulturella och historiska ändamål på godkända anläggningar som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (
  1
  )

1

18

Kommissionens förordning (EG) nr 645/2005 av den 27 april 2005 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

20

Kommissionens förordning (EG) nr 646/2005 av den 27 april 2005 om ändring av förordning (EG) nr 94/2005 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003

22

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 18 januari 2005 om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits av Republiken Grekland till följd av rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 i det fördraget | 24 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 april 2005 om ändring av beslut 2001/657/EG om utvidgning av undantaget till att omfatta saltade torskfiléer och hel saltad torsk
  [delgivet med nr K(2005) 1256] | 26 |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | | EFTAs övervakningsmyndighet |
| | * | Beslut av EFTA:s övervakningsmyndighet nr 305/04/KOL av den 1 december 2004 om ändring för fyrtioåttonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom ändring av kapitel 16 stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter och förslag till lämpliga åtgärder | 28 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 18 januari 2005 om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits av Republiken Grekland till följd av rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 i det fördraget

24

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 25 april 2005 om ändring av beslut 2001/657/EG om utvidgning av undantaget till att omfatta saltade torskfiléer och hel saltad torsk
  [delgivet med nr K(2005) 1256]

[delgivet med nr K(2005) 1256]

26

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

EFTAs övervakningsmyndighet

*

Beslut av EFTA:s övervakningsmyndighet nr 305/04/KOL av den 1 december 2004 om ändring för fyrtioåttonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom ändring av kapitel 16 stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter och förslag till lämpliga åtgärder

28

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 2143/2004 av den 13 december 2004 om ändring av förordning (EG) nr 74/2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Indien (EUT L 370 av den 17.12.2004) | 44 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 2143/2004 av den 13 december 2004 om ändring av förordning (EG) nr 74/2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Indien (EUT L 370 av den 17.12.2004)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 639/2005

av den 25 april 2005

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av furfuraldehyd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | I januari 1995 införde rådet genom förordning (EG) nr 95/95 (2) slutgiltiga antidumpningsåtgärder i form av en särskild tull på import av furfuraldehyd med ursprung i Kina. Den särskilda tullen fastställdes till 352 EUR per ton. En interimsöversyn som inleddes i maj 1997 på begäran av en kinesisk exportör ledde till att åtgärderna förlängdes med ytterligare fyra år genom förordning (EG) nr 2722/1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

I januari 1995 införde rådet genom förordning (EG) nr 95/95 (2) slutgiltiga antidumpningsåtgärder i form av en särskild tull på import av furfuraldehyd med ursprung i Kina. Den särskilda tullen fastställdes till 352 EUR per ton. En interimsöversyn som inleddes i maj 1997 på begäran av en kinesisk exportör ledde till att åtgärderna förlängdes med ytterligare fyra år genom förordning (EG) nr 2722/1999 (3).

2.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (2) | Efter offentliggörandet i mars 2003 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av furfuraldehyd med ursprung i Kina (4), mottog kommissionen den 19 september 2003 en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(2)

Efter offentliggörandet i mars 2003 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av furfuraldehyd med ursprung i Kina (4), mottog kommissionen den 19 september 2003 en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (3) | Begäran ingavs av Furfural Español SA (nedan kallat ”den sökande”) som svarade för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Den andra gemenskapstillverkaren, Lenzing AG, stödde begäran. Dessa båda tillverkare svarade för 100 % av tillverkningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(3)

Begäran ingavs av Furfural Español SA (nedan kallat ”den sökande”) som svarade för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Den andra gemenskapstillverkaren, Lenzing AG, stödde begäran. Dessa båda tillverkare svarade för 100 % av tillverkningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (4) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen, och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av denna översyn i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). |
| --- | --- |

(4)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen, och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av denna översyn i Europeiska unionens officiella tidning
   (5).

3.   Parter som berörs av undersökningen

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, de exporterande tillverkarna i Kina, tillverkarna i det föreslagna jämförbara landet (Argentina) och tillverkarna, importörerna/handlarna och de industriella användarna i gemenskapen som såvitt känt var berörda om att en översyn hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, de exporterande tillverkarna i Kina, tillverkarna i det föreslagna jämförbara landet (Argentina) och tillverkarna, importörerna/handlarna och de industriella användarna i gemenskapen som såvitt känt var berörda om att en översyn hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Frågeformulär sändes till alla parter som officiellt hade underrättats om inledandet av översynen och till dem som begärt ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(6)

Frågeformulär sändes till alla parter som officiellt hade underrättats om inledandet av översynen och till dem som begärt ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (7) | Två gemenskapstillverkare, en importör/handlare, en industriell användare och en tillverkare i det jämförbara landet (Argentina) besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(7)

Två gemenskapstillverkare, en importör/handlare, en industriell användare och en tillverkare i det jämförbara landet (Argentina) besvarade frågeformuläret.

| (8) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i det jämförbara landet







  — | Indunor SA, Buenos Aires, Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

Indunor SA, Buenos Aires, Argentina

| b) | Gemenskapstillverkare







  — | Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Spanien |
| --- | --- | --- |

b)

Gemenskapstillverkare

—

Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Spanien

| c) | Icke-närstående importör







  — | International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

c)

Icke-närstående importör

—

International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Nederländerna

.

| (9) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2002–30 september 2003 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2002–30 september 2003 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Den berörda produkten

| (10) | Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. furfuraldehyd med ursprung i Kina som klassificeras enligt KN-nummer 2932 12 00. Furfuraldehyd kallas även 2-furaldehyd eller furfural. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. furfuraldehyd med ursprung i Kina som klassificeras enligt KN-nummer 2932 12 00. Furfuraldehyd kallas även 2-furaldehyd eller furfural.

| (11) | Furfuraldehyd är en ljusgul vätska med en karakteristisk stickande lukt, som framställs genom bearbetning av olika slags jordbruksavfall. Furfuraldehyd har två huvudsakliga användningsområden; den används som selektivt lösningsmedel vid oljeraffinering för framställning av smörjoljor och som råmaterial för bearbetning till furfurylalkohol, som används vid framställning av konstharts för gjutformar. |
| --- | --- |

(11)

Furfuraldehyd är en ljusgul vätska med en karakteristisk stickande lukt, som framställs genom bearbetning av olika slags jordbruksavfall. Furfuraldehyd har två huvudsakliga användningsområden; den används som selektivt lösningsmedel vid oljeraffinering för framställning av smörjoljor och som råmaterial för bearbetning till furfurylalkohol, som används vid framställning av konstharts för gjutformar.

2.   Likadan produkt

| (12) | Precis som vid tidigare undersökningar framgick det vid denna undersökning att furfuraldehyd som tillverkas i Kina och exporteras till gemenskapen, furfuraldehyd som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, Argentina, och furfuraldehyd som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkarna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

Precis som vid tidigare undersökningar framgick det vid denna undersökning att furfuraldehyd som tillverkas i Kina och exporteras till gemenskapen, furfuraldehyd som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet, Argentina, och furfuraldehyd som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkarna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

| (13) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det för tillfället förekom dumpning och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det för tillfället förekom dumpning och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte.

1.   Inledande anmärkningar

| (14) | Ingen av de 24 kinesiska exporterande tillverkare som anges i klagomålet samarbetade i undersökningen eller lämnade uppgifter. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade fastställdes undersökningsresultaten rörande dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter, främst statistik från Eurostat och sådana uppgifter som lämnats i begäran om översyn. Det är dock att märka att Eurostats statistik endast avser import för aktiv förädling under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(14)

Ingen av de 24 kinesiska exporterande tillverkare som anges i klagomålet samarbetade i undersökningen eller lämnade uppgifter. Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade fastställdes undersökningsresultaten rörande dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter, främst statistik från Eurostat och sådana uppgifter som lämnats i begäran om översyn. Det är dock att märka att Eurostats statistik endast avser import för aktiv förädling under undersökningsperioden.

2.   Jämförbart land

| (15) | Eftersom Kina är en övergångsekonomi måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som erhållits i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom Kina är en övergångsekonomi måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som erhållits i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (16) | I tillkännagivandet om inledandet föreslogs, precis som i den ursprungliga undersökningen, Argentina som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Det inkom inga synpunkter rörande förslaget till lämpligt jämförbart land efter det att tillkännagivandet offentliggjorts. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledandet föreslogs, precis som i den ursprungliga undersökningen, Argentina som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet. Det inkom inga synpunkter rörande förslaget till lämpligt jämförbart land efter det att tillkännagivandet offentliggjorts.

| (17) | En tillverkare av furfuraldehyd i Argentina samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret och godta en kontroll på plats av sitt svar. Det framgick av undersökningen att det råder konkurrens på den argentinska marknaden för furfuraldehyd. Ungefär 72 % av behovet på denna marknad tillgodoses genom inhemsk tillverkning och resten genom import från tredjeland. Den argentinska produktionen svarar för mer än 60 % den volym av den berörda produkten som Kina exporterar till gemenskapen för aktiv förädling. Den argentinska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställandet av normalvärdet för Kina. |
| --- | --- |

(17)

En tillverkare av furfuraldehyd i Argentina samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret och godta en kontroll på plats av sitt svar. Det framgick av undersökningen att det råder konkurrens på den argentinska marknaden för furfuraldehyd. Ungefär 72 % av behovet på denna marknad tillgodoses genom inhemsk tillverkning och resten genom import från tredjeland. Den argentinska produktionen svarar för mer än 60 % den volym av den berörda produkten som Kina exporterar till gemenskapen för aktiv förädling. Den argentinska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställandet av normalvärdet för Kina.

| (18) | Följaktligen drogs precis som i den ursprungliga undersökningen slutsatsen att Argentina är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Följaktligen drogs precis som i den ursprungliga undersökningen slutsatsen att Argentina är ett lämpligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.   Normalvärde

| (19) | Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas till icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Argentina, eftersom denna försäljning konstaterats ske vid normal handel. |
| --- | --- |

(19)

Normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas till icke-närstående kunder på den inhemska marknaden i Argentina, eftersom denna försäljning konstaterats ske vid normal handel.

| (20) | Till följd av detta fastställdes normalvärdet för den samarbetsvilliga argentinska tillverkarens vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(20)

Till följd av detta fastställdes normalvärdet för den samarbetsvilliga argentinska tillverkarens vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris till icke-närstående kunder.

4.   Exportpris

| (21) | Eftersom ingen av de kinesiska tillverkare som exporterade till gemenskapen samarbetade i undersökningen fastställdes exportpriserna på grundval av tillgängliga uppgifter. Eurostats statistik över importen till gemenskapen av den berörda produkten ansågs vara bäst lämpad för detta ändamål. Även om denna import skedde inom ramen för förfarandet för aktiv förädling (kinesiskt furfuraldehyd vidareförädlades till furfurylalkohol för export) fanns det inga skäl att anta att den inte utgjorde en rimlig grund för fastställande av exportpriserna. Dessutom bekräftades det vid kontrollbesöket hos den samarbetsvilliga importören att Eurostats statistik överensstämde med de kontrollerade uppgifterna. Exportpriset fastställdes således på grundval av Eurostats statistik över kinesisk import avsedd för aktiv förädling. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom ingen av de kinesiska tillverkare som exporterade till gemenskapen samarbetade i undersökningen fastställdes exportpriserna på grundval av tillgängliga uppgifter. Eurostats statistik över importen till gemenskapen av den berörda produkten ansågs vara bäst lämpad för detta ändamål. Även om denna import skedde inom ramen för förfarandet för aktiv förädling (kinesiskt furfuraldehyd vidareförädlades till furfurylalkohol för export) fanns det inga skäl att anta att den inte utgjorde en rimlig grund för fastställande av exportpriserna. Dessutom bekräftades det vid kontrollbesöket hos den samarbetsvilliga importören att Eurostats statistik överensstämde med de kontrollerade uppgifterna. Exportpriset fastställdes således på grundval av Eurostats statistik över kinesisk import avsedd för aktiv förädling.

5.   Jämförelse

| (22) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för olikheter i transport- och försäkringskostnader som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(22)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, gjordes justeringar för olikheter i transport- och försäkringskostnader som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

6.   Dumpningsmarginal

| (23) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset i samma handelsled. Det framgick av denna jämförelse att det förekom dumpning. Den dumpningsmarginal som fastställdes för undersökningsperioden var t.o.m. högre än den dumpningsmarginal på 62,6 % som fastställdes i samband med den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset i samma handelsled. Det framgick av denna jämförelse att det förekom dumpning. Den dumpningsmarginal som fastställdes för undersökningsperioden var t.o.m. högre än den dumpningsmarginal på 62,6 % som fastställdes i samband med den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen.

7.   Utveckling av exporten om åtgärderna upphörd att gälla

a)   Export

| (24) | Det framgick av undersökningen att exporten från Kina till gemenskapen för aktiv förädling ökade väsentligt volymmässigt från och med 2000 fram till undersökningsperioden (se skäl 33). Eftersom prisskillnaderna mellan den furfuraldehyd som tillverkas av de kinesiska tillverkarna och den som tillverkas av gemenskapstillverkarna är betydande och det finns outnyttjad kapacitet (se skäl 26) skulle exporten från Kina, även sådan som sker utanför ett förfarande för aktiv förädling, sannolikt öka väsentligt om åtgärderna upphörde. |
| --- | --- |

(24)

Det framgick av undersökningen att exporten från Kina till gemenskapen för aktiv förädling ökade väsentligt volymmässigt från och med 2000 fram till undersökningsperioden (se skäl 33). Eftersom prisskillnaderna mellan den furfuraldehyd som tillverkas av de kinesiska tillverkarna och den som tillverkas av gemenskapstillverkarna är betydande och det finns outnyttjad kapacitet (se skäl 26) skulle exporten från Kina, även sådan som sker utanför ett förfarande för aktiv förädling, sannolikt öka väsentligt om åtgärderna upphörde.

b)   Outnyttjad kapacitet i Kina

| (25) | Eftersom det endast finns begränsade offentliga uppgifter om den kinesiska furfuraldehydindustrin, grundar sig följande slutsatser främst på de uppgifter som lämnats i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom det endast finns begränsade offentliga uppgifter om den kinesiska furfuraldehydindustrin, grundar sig följande slutsatser främst på de uppgifter som lämnats i begäran om översyn.

| (26) | Enligt begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång uppgår den sammanlagda årliga kinesiska tillverkningen av furfuraldehyd till ca 180 000 ton, vilket är fyra gånger mer än den totala förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Det kinesiska kapacitetsutnyttjandet uppges ligga på ca 70 %, vilket innebär att det finns en outnyttjad kapacitet på ca 50–60 000 ton om året i Kina, dvs. mer än den totala förbrukningen i gemenskapen. Enligt gemenskapstillverkarna anpassas den kinesiska tillverkningen ständigt till behovet. Av denna orsak är vissa anläggningar ibland tillfälligt stängda och öppnas endast vid behov. För närvarande uppges fler än 80 anläggningar för tillverkning av furfuraldehyd vara i drift, främst i de nordöstra delarna av Kina. |
| --- | --- |

(26)

Enligt begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång uppgår den sammanlagda årliga kinesiska tillverkningen av furfuraldehyd till ca 180 000 ton, vilket är fyra gånger mer än den totala förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Det kinesiska kapacitetsutnyttjandet uppges ligga på ca 70 %, vilket innebär att det finns en outnyttjad kapacitet på ca 50–60 000 ton om året i Kina, dvs. mer än den totala förbrukningen i gemenskapen. Enligt gemenskapstillverkarna anpassas den kinesiska tillverkningen ständigt till behovet. Av denna orsak är vissa anläggningar ibland tillfälligt stängda och öppnas endast vid behov. För närvarande uppges fler än 80 anläggningar för tillverkning av furfuraldehyd vara i drift, främst i de nordöstra delarna av Kina.

| (27) | Det faktum att det finns en betydande produktionskapacitet i Kina och tillfälligt stängda anläggningar som kan öppnas igen visar att tillverkarna snabbt kan öka sin tillverkning och styra den mot vilken exportmarknad som helst, även gemenskapsmarknaden, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(27)

Det faktum att det finns en betydande produktionskapacitet i Kina och tillfälligt stängda anläggningar som kan öppnas igen visar att tillverkarna snabbt kan öka sin tillverkning och styra den mot vilken exportmarknad som helst, även gemenskapsmarknaden, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

c)   Export för aktiv förädling

| (28) | All export av den berörda produkten till gemenskapen från Kina under undersökningsperioden var avsedd för aktiv förädling. Den kinesiska furfuraldehyden vidareförädlades till furfurylalkohol som sedan exporterades. Det är rimligt att anta att sådan export till gemenskapen från Kina som sker utanför ett förfarande för aktiv förädling skulle återkomma om åtgärderna upphävdes. Denna export skulle dessutom sannolikt komma att ske till kraftigt dumpade priser. De exportpriser som för närvarande tas ut inom ramen för förfaranden för aktiv förädling påverkas inte av någon antidumpningstull, eftersom denna export är tullfri. Gemenskapstillverkarna konkurrerade med de kinesiska tillverkarna om denna försäljning som om det hade varit fråga om en situation utan tull. Det är således rimligt att anta att dessa priser dessutom är vägledande för vilka prisnivåer som skulle uppnås om åtgärderna upphörde att gälla. Det är även att märka att de kinesiska exportörernas priser inom ramen för förfaranden för aktiv förädling underskred gemenskapstillverkarnas priser med 44 % under undersökningsperioden och att de hade varit dumpade även om de inte hade underskridit gemenskapspriserna. |
| --- | --- |

(28)

All export av den berörda produkten till gemenskapen från Kina under undersökningsperioden var avsedd för aktiv förädling. Den kinesiska furfuraldehyden vidareförädlades till furfurylalkohol som sedan exporterades. Det är rimligt att anta att sådan export till gemenskapen från Kina som sker utanför ett förfarande för aktiv förädling skulle återkomma om åtgärderna upphävdes. Denna export skulle dessutom sannolikt komma att ske till kraftigt dumpade priser. De exportpriser som för närvarande tas ut inom ramen för förfaranden för aktiv förädling påverkas inte av någon antidumpningstull, eftersom denna export är tullfri. Gemenskapstillverkarna konkurrerade med de kinesiska tillverkarna om denna försäljning som om det hade varit fråga om en situation utan tull. Det är således rimligt att anta att dessa priser dessutom är vägledande för vilka prisnivåer som skulle uppnås om åtgärderna upphörde att gälla. Det är även att märka att de kinesiska exportörernas priser inom ramen för förfaranden för aktiv förädling underskred gemenskapstillverkarnas priser med 44 % under undersökningsperioden och att de hade varit dumpade även om de inte hade underskridit gemenskapspriserna.

8.   Slutsats beträffande sannolikheten för fortsatt dumpning

| (29) | Eftersom Kina har en betydande outnyttjad produktionskapacitet och för närvarande är det enda land som exporterar till gemenskapen för aktiv förädling är det rimligt att anta att ytterligare volymer skulle komma att styras till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom Kina har en betydande outnyttjad produktionskapacitet och för närvarande är det enda land som exporterar till gemenskapen för aktiv förädling är det rimligt att anta att ytterligare volymer skulle komma att styras till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphävs.

| (30) | Det framgick av undersökningen att exporten från Kina fortfarande sker till dumpade priser, och att dumpningsmarginalen under undersökningsperioden till och med var högre än den som fastställdes i samband med den tidigare översynen. Mot denna bakgrund är det rimligt att anta att dumpningen kommer att fortsätta i framtiden. |
| --- | --- |

(30)

Det framgick av undersökningen att exporten från Kina fortfarande sker till dumpade priser, och att dumpningsmarginalen under undersökningsperioden till och med var högre än den som fastställdes i samband med den tidigare översynen. Mot denna bakgrund är det rimligt att anta att dumpningen kommer att fortsätta i framtiden.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (31) | Det finns två gemenskapstillverkare av den berörda produkten. Begäran om översyn stöddes av både den sökande och den andra gemenskapstillverkaren, dvs. Lenzing AG (nedan kallad ”den andra gemenskapstillverkaren”). Under undersökningsperioden svarade dessa båda tillverkare för 100 % av tillverkningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Båda företagen besvarade kommissionens frågeformulär och samarbetade till fullo vid undersökningen. De två gemenskapstillverkarna utgör därför gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Av sekretesskäl lämnas uppgifterna om gemenskapsindustrins resultat endast i indexerad form. |
| --- | --- |

(31)

Det finns två gemenskapstillverkare av den berörda produkten. Begäran om översyn stöddes av både den sökande och den andra gemenskapstillverkaren, dvs. Lenzing AG (nedan kallad ”den andra gemenskapstillverkaren”). Under undersökningsperioden svarade dessa båda tillverkare för 100 % av tillverkningen av furfuraldehyd i gemenskapen. Båda företagen besvarade kommissionens frågeformulär och samarbetade till fullo vid undersökningen. De två gemenskapstillverkarna utgör därför gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Av sekretesskäl lämnas uppgifterna om gemenskapsindustrins resultat endast i indexerad form.

E.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukning i gemenskapen

Tabell 1
  Förbrukning i gemenskapen

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 38 699 | 45 005 | 38 007 | 41 513 |
| Index | 100 | 116 | 98 | 107 |
| Förändring från föregående år | | 16 | – 16 | 9 |

2000

2001

2002

UP

Ton

38 699

45 005

38 007

41 513

Index

100

116

98

107

Förändring från föregående år

16

– 16

9

| (32) | Förbrukningen i gemenskapen beräknades på grundval av den sammanlagda volymen av gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen, den import från Kina som skett inom ramen för aktiv förädling och importen från andra tredjeländer. Förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen ökade väsentligt mellan 2000 och 2001. Förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen minskade 2002 och sjönk till ungefär samma nivå som för 2000. Mellan 2000 och undersökningsperioden ökade förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen med 9 %. Utvecklingen av förbrukningen hänger samman med att furfuraldehyd även används för att framställa furfurylalkohol. Tillverkningen och försäljningen av furfurylalkohol ökade 2001, men minskade betydligt 2002, vilket i sin tur ledde till en minskad förbrukning av furfuraldehyd. Under undersökningsperioden återhämtade sig försäljningen och tillverkningen av furfurylalkohol samt förbrukningen av furfuraldehyd. |
| --- | --- |

(32)

Förbrukningen i gemenskapen beräknades på grundval av den sammanlagda volymen av gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen, den import från Kina som skett inom ramen för aktiv förädling och importen från andra tredjeländer. Förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen ökade väsentligt mellan 2000 och 2001. Förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen minskade 2002 och sjönk till ungefär samma nivå som för 2000. Mellan 2000 och undersökningsperioden ökade förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen med 9 %. Utvecklingen av förbrukningen hänger samman med att furfuraldehyd även används för att framställa furfurylalkohol. Tillverkningen och försäljningen av furfurylalkohol ökade 2001, men minskade betydligt 2002, vilket i sin tur ledde till en minskad förbrukning av furfuraldehyd. Under undersökningsperioden återhämtade sig försäljningen och tillverkningen av furfurylalkohol samt förbrukningen av furfuraldehyd.

2.   Importen från Kina

a)   Volym, marknadsandel och priser

| (33) | Enligt uppgifter från Eurostat skedde all import från Kina från och med 2001 enbart inom ramen för ett förfarande för aktiv förädling. Denna utveckling inleddes redan 2000 då ca 75 % av importen från Kina skedde inom ramen för ett förfarande för aktiv förädling. Importen från Kina ökade från 3 198 ton till 5 167 ton under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 61,6 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Försäljningen av furfurylalkohol minskade betydligt 2002. Den ökade dock igen under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import från Kina ökade från 8,2 % till 12,4 % under skadeundersökningsperioden. Även om fluktuationerna i den kinesiska importen av furfuraldehyd i viss utsträckning sammanhänger med fluktuationerna i tillverkningen av furfurylalkohol kan detta dock inte vara förklaringen till den kraftiga ökningen av importvolymerna, särskilt under undersökningsperioden, och av marknadsandelen. Det genomsnittliga priset för importen från Kina minskade från 648,68 EUR per ton 2000 till 508,65 EUR per ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en minskning med 21,6 % under skadeundersökningsperioden. En jämförelse mellan de kinesiska tillverkarnas och gemenskapstillverkarnas priser per enhet för furfuraldehyd visar även den tydligt på ökat prisunderskridande. I början av skadeundersökningsperioden, dvs. 2000, var de kinesiska tillverkarnas priser 4,4 % lägre än gemenskapstillverkarnas. Under undersökningsperioden var de 44,1 % lägre.
  Tabell 2
  Import från Kina för aktiv förädling | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 3 198 | 4 143 | 2 450 | 5 167 |
| Index | 100 | 130 | 77 | 162 |
| Marknadsandel | 8,3 % | 9,2 % | 6,4 % | 12,4 % |
| Pris (i euro/ton) | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |
| Index | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |

(33)

Enligt uppgifter från Eurostat skedde all import från Kina från och med 2001 enbart inom ramen för ett förfarande för aktiv förädling. Denna utveckling inleddes redan 2000 då ca 75 % av importen från Kina skedde inom ramen för ett förfarande för aktiv förädling. Importen från Kina ökade från 3 198 ton till 5 167 ton under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 61,6 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Försäljningen av furfurylalkohol minskade betydligt 2002. Den ökade dock igen under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import från Kina ökade från 8,2 % till 12,4 % under skadeundersökningsperioden. Även om fluktuationerna i den kinesiska importen av furfuraldehyd i viss utsträckning sammanhänger med fluktuationerna i tillverkningen av furfurylalkohol kan detta dock inte vara förklaringen till den kraftiga ökningen av importvolymerna, särskilt under undersökningsperioden, och av marknadsandelen. Det genomsnittliga priset för importen från Kina minskade från 648,68 EUR per ton 2000 till 508,65 EUR per ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en minskning med 21,6 % under skadeundersökningsperioden. En jämförelse mellan de kinesiska tillverkarnas och gemenskapstillverkarnas priser per enhet för furfuraldehyd visar även den tydligt på ökat prisunderskridande. I början av skadeundersökningsperioden, dvs. 2000, var de kinesiska tillverkarnas priser 4,4 % lägre än gemenskapstillverkarnas. Under undersökningsperioden var de 44,1 % lägre.

Tabell 2

Import från Kina för aktiv förädling

2000

2001

2002

UP

Volym (i ton)

3 198

4 143

2 450

5 167

Index

100

130

77

162

Marknadsandel

8,3 %

9,2 %

6,4 %

12,4 %

Pris (i euro/ton)

648,68

678,48

540,06

508,65

Index

100

104,6

83,3

78,4

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a)   Tillverkning

Tabell 3
  Tillverkning i gemenskapen

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 94 | 87 | 85 |
| Förändring från föregående år | | – 5,8 | – 7,3 | – 2,2 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

94

87

85

Förändring från föregående år

– 5,8

– 7,3

– 2,2

| (34) | Gemenskapsindustrins tillverkning minskade varje år under skadeundersökningsperioden och var 15 % lägre under undersökningsperioden än 2000. En av gemenskapstillverkarna upphörde med sin tillverkning av furfuraldehyd i en av sina anläggningar under 2000. |
| --- | --- |

(34)

Gemenskapsindustrins tillverkning minskade varje år under skadeundersökningsperioden och var 15 % lägre under undersökningsperioden än 2000. En av gemenskapstillverkarna upphörde med sin tillverkning av furfuraldehyd i en av sina anläggningar under 2000.

b)   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 4
  Produktionskapacitet

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Förändring från föregående år | | 3,9 | – 3,4 | – 1,2 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

104

100

99

Förändring från föregående år

3,9

– 3,4

– 1,2

| (35) | Produktionskapaciteten minskade något under skadeundersökningsperioden efter att ha ökat med 3,9 % mellan 2000 och 2001. I uppgifterna ovan rörande produktionskapaciteten har det inte tagits hänsyn till att tillverkningen av furfuraldehyd upphörde i en av anläggningarna under 2000, eftersom företaget fortfarande anser att denna anläggning ingår i dess produktionskapacitet i och med att det är möjligt att återuppta tillverkningen med kort varsel.
  Tabell 5
  Kapacitetsutnyttjande | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 91 | 87 | 86 |

(35)

Produktionskapaciteten minskade något under skadeundersökningsperioden efter att ha ökat med 3,9 % mellan 2000 och 2001. I uppgifterna ovan rörande produktionskapaciteten har det inte tagits hänsyn till att tillverkningen av furfuraldehyd upphörde i en av anläggningarna under 2000, eftersom företaget fortfarande anser att denna anläggning ingår i dess produktionskapacitet i och med att det är möjligt att återuppta tillverkningen med kort varsel.

Tabell 5

Kapacitetsutnyttjande

2000

2001

2002

UP

Index

100

91

87

86

| (36) | Det framgår av tabellen ovan att kapacitetsutnyttjandet minskade årligen under hela skadeundersökningsperioden, och att den var 14 % lägre under undersökningsperioden än 2000. |
| --- | --- |

(36)

Det framgår av tabellen ovan att kapacitetsutnyttjandet minskade årligen under hela skadeundersökningsperioden, och att den var 14 % lägre under undersökningsperioden än 2000.

c)   Försäljning i gemenskapen

Tabell 6
  Försäljningsvolym

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 96 | 87 | 87 |
| Förändring från föregående år | | – 4,4 | – 9,4 | 0,3 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

96

87

87

Förändring från föregående år

– 4,4

– 9,4

0,3

| (37) | Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen minskade med 13 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Minskningen var särskilt markant mellan 2000 och 2002, eftersom industrin höjde sina priser i syfte att kompensera sig för de kraftigt ökade råmaterialkostnaderna. Denna utveckling kunde stoppas under undersökningsperioden, eftersom gemenskapsindustrin sänkte sina priser för att undvika ytterligare minskningar av sin försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(37)

Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen minskade med 13 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Minskningen var särskilt markant mellan 2000 och 2002, eftersom industrin höjde sina priser i syfte att kompensera sig för de kraftigt ökade råmaterialkostnaderna. Denna utveckling kunde stoppas under undersökningsperioden, eftersom gemenskapsindustrin sänkte sina priser för att undvika ytterligare minskningar av sin försäljningsvolym.

d)   Priser

Tabell 7
  Gemenskapsindustrins försäljningspriser

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 127 | 135 | 134 |
| Förändring från föregående år | | 27,2 | 6,0 | – 0,6 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

127

135

134

Förändring från föregående år

27,2

6,0

– 0,6

| (38) | De genomsnittliga försäljningspriserna för furfuraldehyd ökade med 35 % mellan 2000 och 2002, då gemenskapsindustrin försökte kompensera sig för den kraftiga ökningen av råmaterialkostnaderna genom att höja sina egna försäljningspriser. |
| --- | --- |

(38)

De genomsnittliga försäljningspriserna för furfuraldehyd ökade med 35 % mellan 2000 och 2002, då gemenskapsindustrin försökte kompensera sig för den kraftiga ökningen av råmaterialkostnaderna genom att höja sina egna försäljningspriser.

e)   Marknadsandel

Tabell 8
  Gemenskapsindustrins marknadsandel

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 82 | 88 | 81 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

82

88

81

| (39) | Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 19 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Gemenskapstillverkarnas marknadsandel minskade som mest mellan 2000 och 2001. Förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen minskade väsentligt 2002, främst beroende på en minskad tillverkning av furfurylalkohol. Gemenskapsindustrins försäljning av furfuraldehyd minskade även den under 2002. Minskningen av gemenskapsindustrins försäljning var dock inte lika betydande som minskningen av förbrukningen av furfuraldehyd under 2002. Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade därför under 2002. Under undersökningsperioden ökade både förbrukningen av furfuraldehyd och importen från Kina på nytt, under det att gemenskapsindustrins försäljning låg kvar på ungefär samma nivå som föregående år. Detta ledde till att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade. |
| --- | --- |

(39)

Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 19 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Gemenskapstillverkarnas marknadsandel minskade som mest mellan 2000 och 2001. Förbrukningen av furfuraldehyd i gemenskapen minskade väsentligt 2002, främst beroende på en minskad tillverkning av furfurylalkohol. Gemenskapsindustrins försäljning av furfuraldehyd minskade även den under 2002. Minskningen av gemenskapsindustrins försäljning var dock inte lika betydande som minskningen av förbrukningen av furfuraldehyd under 2002. Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade därför under 2002. Under undersökningsperioden ökade både förbrukningen av furfuraldehyd och importen från Kina på nytt, under det att gemenskapsindustrins försäljning låg kvar på ungefär samma nivå som föregående år. Detta ledde till att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade.

f)   Lager

Tabell 9
  Lager

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 103 | 128 | 122 |
| Förändring från föregående år | | 3,5 | 23,3 | – 4,1 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

103

128

122

Förändring från föregående år

3,5

23,3

– 4,1

| (40) | Det framgår av ovanstående tabell att gemenskapsindustrins lager ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Lagerökningen var särskilt markant mellan 2001 och 2002 då den uppgick till 24 %. Lagren svarade för 9,4 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen under 2000, men denna andel ökade till 13,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(40)

Det framgår av ovanstående tabell att gemenskapsindustrins lager ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Lagerökningen var särskilt markant mellan 2001 och 2002 då den uppgick till 24 %. Lagren svarade för 9,4 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen under 2000, men denna andel ökade till 13,3 % under undersökningsperioden.

g)   Lönsamhet

Tabell 10
  Lönsamhet

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 235 | 133 | 146 |
| Förändring från föregående år | | 135,1 | – 43,5 | 9,3 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

235

133

146

Förändring från föregående år

135,1

– 43,5

9,3

| (41) | Gemenskapsindustrins samlade lönsamhet låg kvar på en relativt god nivå under skadeundersökningsperioden. Detta berodde dock huvudsakligen på att den andra gemenskapstillverkaren, som stödde klagomålet, uppvisade en osedvanligt hög lönsamhet för alla år som ingick i skadeundersökningsperioden, under det att den sökandes lönsamhet kraftigt minskade (8,2 procentenheter) under samma period. Den andra gemenskapstillverkaren erhåller furfuraldehyd som en biprodukt vid framställningen av viskosmassa, under det att den sökande framförallt använder sig av mandelskal som huvudsakligt råmaterial för att framställa furfuraldehyd. Priset på mandelskal ökade kraftigt mellan 2000 och 2002 (med 51 %), vilket ledde till en betydande minskning av den sökandes vinstmarginal. Råmaterialkostnaden för den andra gemenskapstillverkaren ökade dock endast i ringa omfattning. Ökningen av den sökandes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader var ringa i absoluta tal, dvs. 5,5 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Minskningen av lönsamheten berodde huvudsakligen på ökade råmaterialkostnader. Försöket att kompensera för de högre råmaterialkostnaderna genom en ökning av försäljningspriserna för furfuraldehyd ledde till en minskning av försäljningen. |
| --- | --- |

(41)

Gemenskapsindustrins samlade lönsamhet låg kvar på en relativt god nivå under skadeundersökningsperioden. Detta berodde dock huvudsakligen på att den andra gemenskapstillverkaren, som stödde klagomålet, uppvisade en osedvanligt hög lönsamhet för alla år som ingick i skadeundersökningsperioden, under det att den sökandes lönsamhet kraftigt minskade (8,2 procentenheter) under samma period. Den andra gemenskapstillverkaren erhåller furfuraldehyd som en biprodukt vid framställningen av viskosmassa, under det att den sökande framförallt använder sig av mandelskal som huvudsakligt råmaterial för att framställa furfuraldehyd. Priset på mandelskal ökade kraftigt mellan 2000 och 2002 (med 51 %), vilket ledde till en betydande minskning av den sökandes vinstmarginal. Råmaterialkostnaden för den andra gemenskapstillverkaren ökade dock endast i ringa omfattning. Ökningen av den sökandes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader var ringa i absoluta tal, dvs. 5,5 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Minskningen av lönsamheten berodde huvudsakligen på ökade råmaterialkostnader. Försöket att kompensera för de högre råmaterialkostnaderna genom en ökning av försäljningspriserna för furfuraldehyd ledde till en minskning av försäljningen.

h)   Kassaflöde

Tabell 11
  Kassaflöde

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 141 | 104 | 107 |
| Förändring från föregående år | | 41,1 | – 26,0 | 2,5 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

141

104

107

Förändring från föregående år

41,1

– 26,0

2,5

| (42) | Kassaflödet utvecklades på ungefär samma sätt som lönsamheten, dvs. det ökade väsentligt mellan 2000 och 2001, men försämrades sedan under de påföljande åren. Precis som när det gäller lönsamheten uppvisade den andra gemenskapstillverkaren, som stödde klagomålet, ett osedvanligt gott kassaflöde under skadeundersökningsperioden, under det att den sökande uppvisade en tydlig minskning av sitt kassaflöde (– 42,7 %) under samma period. |
| --- | --- |

(42)

Kassaflödet utvecklades på ungefär samma sätt som lönsamheten, dvs. det ökade väsentligt mellan 2000 och 2001, men försämrades sedan under de påföljande åren. Precis som när det gäller lönsamheten uppvisade den andra gemenskapstillverkaren, som stödde klagomålet, ett osedvanligt gott kassaflöde under skadeundersökningsperioden, under det att den sökande uppvisade en tydlig minskning av sitt kassaflöde (– 42,7 %) under samma period.

i)   Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Tabell 12
  Investeringar

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 93 | 63 | 98 |
| Förändring från föregående år | | – 6,8 | – 32,8 | 55,9 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

93

63

98

Förändring från föregående år

– 6,8

– 32,8

55,9

| (43) | Investeringarna minskade väsentligt mellan 2000 och 2002, varefter de på nytt ökade under undersökningsperioden då den andra gemenskapstillverkaren gjorde betydande investeringar i en produktionslinje för viskosmassa (furfuraldehyd är en biprodukt vid massaframställning). Den sökandes investeringar minskade med 80 % under skadeundersökningsperioden. Det framgick av undersökningen att avkastningen på investeringar avseende rörelsen, precis som utvecklingen av lönsamheten, försämrades under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 13
  Avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 207 | 38 | 34 |
| Förändring från föregående år | | 107,4 | – 81,7 | – 11,0 |

(43)

Investeringarna minskade väsentligt mellan 2000 och 2002, varefter de på nytt ökade under undersökningsperioden då den andra gemenskapstillverkaren gjorde betydande investeringar i en produktionslinje för viskosmassa (furfuraldehyd är en biprodukt vid massaframställning). Den sökandes investeringar minskade med 80 % under skadeundersökningsperioden. Det framgick av undersökningen att avkastningen på investeringar avseende rörelsen, precis som utvecklingen av lönsamheten, försämrades under skadeundersökningsperioden.

Tabell 13

Avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

2000

2001

2002

UP

Index

100

207

38

34

Förändring från föregående år

107,4

– 81,7

– 11,0

| (44) | Uppgifterna rörande avkastning på investeringar i tabellen ovan avser endast den sökande. Det framgår av tabellen att det inträffade en tydlig minskning av avkastningen på investeringar under skadeundersökningsperioden. Den andra gemenskapstillverkaren, som stödde klagomålet, ingår i en företagsgrupp som är inriktad på andra produkter än furfuraldehyd. Furfuraldehyd är endast en biprodukt av en av företagets viktigaste produktionsprocesser. Det är därför inte möjligt för företaget att göra en meningsfull beräkning av avkastningen på investeringar för furfuraldehyd. Försämringen av lönsamheten och kassaflödet ledde till att den sökandes förmåga att anskaffa kapital försämrades väsentligt under skadeundersökningsperioden. Denna försämring framgår även tydligt av den sökandes investeringar, vilka minskade med 80 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(44)

Uppgifterna rörande avkastning på investeringar i tabellen ovan avser endast den sökande. Det framgår av tabellen att det inträffade en tydlig minskning av avkastningen på investeringar under skadeundersökningsperioden. Den andra gemenskapstillverkaren, som stödde klagomålet, ingår i en företagsgrupp som är inriktad på andra produkter än furfuraldehyd. Furfuraldehyd är endast en biprodukt av en av företagets viktigaste produktionsprocesser. Det är därför inte möjligt för företaget att göra en meningsfull beräkning av avkastningen på investeringar för furfuraldehyd. Försämringen av lönsamheten och kassaflödet ledde till att den sökandes förmåga att anskaffa kapital försämrades väsentligt under skadeundersökningsperioden. Denna försämring framgår även tydligt av den sökandes investeringar, vilka minskade med 80 % under skadeundersökningsperioden.

j)   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 14
  Sysselsättning

| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 75 | 84 | 82 |
| Förändring från föregående år | | – 25,0 | 12,1 | – 2,7 |

2000

2001

2002

UP

Index

100

75

84

82

Förändring från föregående år

– 25,0

12,1

– 2,7

| (45) | Det framgår av tabellen ovan att sysselsättningen minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen av sysselsättningen under 2000/2001 är ett resultat av att en av produktionsanläggningarna upphörde med sin tillverkning av furfuraldehyd. |
| --- | --- |

(45)

Det framgår av tabellen ovan att sysselsättningen minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen av sysselsättningen under 2000/2001 är ett resultat av att en av produktionsanläggningarna upphörde med sin tillverkning av furfuraldehyd.

| (46) | Produktiviteten ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden (se tabellen nedan).
  Tabell 15
  Produktivitet | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 126 | 104 | 104 |
| Förändring från föregående år | | 25,6 | – 17,4 | 0,5 |

(46)

Produktiviteten ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden (se tabellen nedan).

Tabell 15

Produktivitet

2000

2001

2002

UP

Index

100

126

104

104

Förändring från föregående år

25,6

– 17,4

0,5

| (47) | Under skadeundersökningsperioden ökade genomsnittslönen för de anställda i gemenskapsindustrin med 6 % per år, dvs. ökningen var lägre än den genomsnittliga inflationen i gemenskapen.
  Tabell 16
  Löner | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 99 | 97 | 106 |
| Förändring från föregående år | | – 0,8 | – 1,9 | 8,7 |

(47)

Under skadeundersökningsperioden ökade genomsnittslönen för de anställda i gemenskapsindustrin med 6 % per år, dvs. ökningen var lägre än den genomsnittliga inflationen i gemenskapen.

Tabell 16

Löner

2000

2001

2002

UP

Index

100

99

97

106

Förändring från föregående år

– 0,8

– 1,9

8,7

k)   Dumpningsmarginalens storlek och verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering

| (48) | Eftersom dumpningen låg kvar på liknande, eller t.o.m. högre, nivåer än de som fastställts i samband med tidigare undersökningar (se skäl 1) kunde storleken på den faktiska dumpningsmarginalen anses ha samma verkan på gemenskapsindustrins situation som den haft i tidigare undersökningar. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom dumpningen låg kvar på liknande, eller t.o.m. högre, nivåer än de som fastställts i samband med tidigare undersökningar (se skäl 1) kunde storleken på den faktiska dumpningsmarginalen anses ha samma verkan på gemenskapsindustrins situation som den haft i tidigare undersökningar.

l)   Tillväxt

| (49) | Även om förbrukningen i gemenskapen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel under samma period. Volymen och marknadsandelen för importen från Kina ökade däremot betydligt under samma period. Detta betydde att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden inte till fullo drog nytta av marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(49)

Även om förbrukningen i gemenskapen ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel under samma period. Volymen och marknadsandelen för importen från Kina ökade däremot betydligt under samma period. Detta betydde att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden inte till fullo drog nytta av marknadstillväxten.

4.   Verkningarna av andra faktorer

a)   Priserna på råmaterial

| (50) | Att priset på det råmaterial som den sökande använde ökade väsentligt 2001 och 2002 inverkade naturligtvis negativt på den sökandes lönsamhet för dessa år. Denna situation ändrades dock under undersökningsperioden då råmaterialpriserna minskade. Även om fluktuationerna i råmaterialpriserna kan ha bidragit till gemenskapsindustrins utsatta läge under skadeundersökningsperioden var de inte så betydande att de kan ha vållat gemenskapsindustrin den skada som den led under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(50)

Att priset på det råmaterial som den sökande använde ökade väsentligt 2001 och 2002 inverkade naturligtvis negativt på den sökandes lönsamhet för dessa år. Denna situation ändrades dock under undersökningsperioden då råmaterialpriserna minskade. Även om fluktuationerna i råmaterialpriserna kan ha bidragit till gemenskapsindustrins utsatta läge under skadeundersökningsperioden var de inte så betydande att de kan ha vållat gemenskapsindustrin den skada som den led under undersökningsperioden.

b)   Gemenskapsindustrins exportverksamhet

| (51) | Enligt uppgifter från Eurostat var den totala exporten från gemenskapen under skadeundersökningsperioden obetydlig, dvs. ett eller två ton om året. Följaktligen kunde gemenskapsindustrins exportverksamhet inte ha bidragit till den skada som lidits under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(51)

Enligt uppgifter från Eurostat var den totala exporten från gemenskapen under skadeundersökningsperioden obetydlig, dvs. ett eller två ton om året. Följaktligen kunde gemenskapsindustrins exportverksamhet inte ha bidragit till den skada som lidits under skadeundersökningsperioden.

c)   Volym och priser för importen från andra tredjeländer

| (52) | Enligt uppgifter från Eurostat utvecklades importvolymerna av furfuraldehyd från andra länder än Kina till gemenskapen och de genomsnittliga priserna för dessa importvolymer på följande sätt:
  Tabell 17
  Import till gemenskapen från andra tredjeländer (volym)









  (Ton) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| Thailand | 167 | 551 | 1 481 | 888 |
| Slovenien | 1 227 | 1 290 | 1 204 | 1 410 |
| Sydafrika | 4 183 | 7 852 | 2 601 | 3 706 |
| Dominikanska republiken | 24 017 | 25 509 | 25 157 | 25 213 |
| Totalt | 29 594 | 35 202 | 30 443 | 31 217 |

(52)

Enligt uppgifter från Eurostat utvecklades importvolymerna av furfuraldehyd från andra länder än Kina till gemenskapen och de genomsnittliga priserna för dessa importvolymer på följande sätt:

Tabell 17

Import till gemenskapen från andra tredjeländer (volym)

(Ton)

2000

2001

2002

UP

Thailand

167

551

1 481

888

Slovenien

1 227

1 290

1 204

1 410

Sydafrika

4 183

7 852

2 601

3 706

Dominikanska republiken

24 017

25 509

25 157

25 213

Totalt

29 594

35 202

30 443

31 217

Tabell 18

Import till gemenskapen från andra tredjeländer (genomsnittliga priser)

| (Euro/ton) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | UP |
| Thailand | 2 150 | 1 849 | 5 271 | 635 |
| Slovenien | 694 | 618 | 647 | 635 |
| Sydafrika | 1 158 | 1 558 | 543 | 832 |
| Dominikanska republiken | 543 | 1 235 | 541 | 452 |
| Genomsnitt | 645 | 1 294 | 775 | 510 |

(Euro/ton)

2000

2001

2002

UP

Thailand

2 150

1 849

5 271

635

Slovenien

694

618

647

635

Sydafrika

1 158

1 558

543

832

Dominikanska republiken

543

1 235

541

452

Genomsnitt

645

1 294

775

510

| (53) | Importvolymerna av furfuraldehyd från alla andra tredjeländer än Kina låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden, utom under 2001 då importen från framförallt Sydafrika och Dominikanska republiken ökade till följd av en ökning av förbrukningen av furfuraldehyd vid tillverkningen av furfurylalkohol. I likhet med den ursprungliga undersökningen utgjordes importen från Dominikanska republiken helt av sändningar från ett moderbolag till dess europeiska dotterbolag avsedda för tillverkning av furfurylalkohol. Priserna för dessa transaktioner var således internpriser mellan närstående företag och återspeglar inte nödvändigtvis de verkliga marknadspriserna. Furfuraldehyd från Dominikanska republiken finns inte tillgänglig på gemenskapsmarknaden. Det fanns därför inget som tydde på att denna import hade bidragit till gemenskapsindustrins utsatta läge. Importen från Sydafrika, som var det näst viktigaste exportlandet, minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var de genomsnittliga importpriserna från alla tredjeländer, med undantag av Dominikanska republiken, väsentligt högre än priserna för import från Kina avsedd för aktiv förädling. Följaktligen dras slutsatsen att även om annan import kan ha bidragit till gemenskapsindustrins utsatta läge var denna ändå inte tillräckligt betydande vare sig volym- eller prismässigt för att kunna anses vara betydande. |
| --- | --- |

(53)

Importvolymerna av furfuraldehyd från alla andra tredjeländer än Kina låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden, utom under 2001 då importen från framförallt Sydafrika och Dominikanska republiken ökade till följd av en ökning av förbrukningen av furfuraldehyd vid tillverkningen av furfurylalkohol. I likhet med den ursprungliga undersökningen utgjordes importen från Dominikanska republiken helt av sändningar från ett moderbolag till dess europeiska dotterbolag avsedda för tillverkning av furfurylalkohol. Priserna för dessa transaktioner var således internpriser mellan närstående företag och återspeglar inte nödvändigtvis de verkliga marknadspriserna. Furfuraldehyd från Dominikanska republiken finns inte tillgänglig på gemenskapsmarknaden. Det fanns därför inget som tydde på att denna import hade bidragit till gemenskapsindustrins utsatta läge. Importen från Sydafrika, som var det näst viktigaste exportlandet, minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var de genomsnittliga importpriserna från alla tredjeländer, med undantag av Dominikanska republiken, väsentligt högre än priserna för import från Kina avsedd för aktiv förädling. Följaktligen dras slutsatsen att även om annan import kan ha bidragit till gemenskapsindustrins utsatta läge var denna ändå inte tillräckligt betydande vare sig volym- eller prismässigt för att kunna anses vara betydande.

5.   Slutsats om gemenskapsindustrins situation

| (54) | Gemenskapsindustrins situation har stabiliserats sedan antidumpningsåtgärderna infördes, men är fortfarande utsatt. Tillverkningen, produktionskapaciteten och försäljningen har minskat liksom gemenskapsindustrins försäljningspriser och marknadsandel. Även investeringarna, avkastningen på investeringar och sysselsättningen har minskat, men lagren har ökat (särskilt mellan 2001 och 2002) beroende på att försäljningen och marknadsandelen minskat. Lönsamheten och kassaflödet har i genomsnitt förbättrats under skadeundersökningsperioden, trots att de minskat sedan 2001. Enligt skadeindikatorerna går det inte att dra slutsatsen att det skulle finnas en tydlig skadebild. Det bör dessutom understrykas att situationen för de två gemenskapstillverkarna skiljer sig åt väsentligt i och med att den sökande befinner sig i ett mera utsatt läge än den andra gemenskapstillverkaren som stöder klagomålet. När det gäller den förstnämnda tillverkaren kan en del av skadan ha orsakats av råmaterialpriserna. Under dessa omständigheter och med hänsyn framförallt till att importen från Kina endast avsåg aktiv förädling kunde det inte fastställas huruvida det var tal om fortsatt skada till följd dumpad import. Följaktligen undersöktes huruvida skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(54)

Gemenskapsindustrins situation har stabiliserats sedan antidumpningsåtgärderna infördes, men är fortfarande utsatt. Tillverkningen, produktionskapaciteten och försäljningen har minskat liksom gemenskapsindustrins försäljningspriser och marknadsandel. Även investeringarna, avkastningen på investeringar och sysselsättningen har minskat, men lagren har ökat (särskilt mellan 2001 och 2002) beroende på att försäljningen och marknadsandelen minskat. Lönsamheten och kassaflödet har i genomsnitt förbättrats under skadeundersökningsperioden, trots att de minskat sedan 2001. Enligt skadeindikatorerna går det inte att dra slutsatsen att det skulle finnas en tydlig skadebild. Det bör dessutom understrykas att situationen för de två gemenskapstillverkarna skiljer sig åt väsentligt i och med att den sökande befinner sig i ett mera utsatt läge än den andra gemenskapstillverkaren som stöder klagomålet. När det gäller den förstnämnda tillverkaren kan en del av skadan ha orsakats av råmaterialpriserna. Under dessa omständigheter och med hänsyn framförallt till att importen från Kina endast avsåg aktiv förädling kunde det inte fastställas huruvida det var tal om fortsatt skada till följd dumpad import. Följaktligen undersöktes huruvida skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

F.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

| (55) | Det erinras om att slutsatsen i skälen 29 och 30 var att den dumpade importen från Kina till gemenskapen sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(55)

Det erinras om att slutsatsen i skälen 29 och 30 var att den dumpade importen från Kina till gemenskapen sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna upphörde att gälla.

| (56) | Volymen av den dumpade import som var avsedd för aktiv förädling ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden. Såsom påpekats ovan är det sannolikt att ytterligare importvolymer till mycket låga priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser skulle sändas till gemenskapsmarknaden utan några antidumpningsåtgärder. Prisskillnaden mellan de importerade kinesiska produkterna och de av gemenskapsindustrin tillverkade produkterna är för närvarande större än 40 %. |
| --- | --- |

(56)

Volymen av den dumpade import som var avsedd för aktiv förädling ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden. Såsom påpekats ovan är det sannolikt att ytterligare importvolymer till mycket låga priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser skulle sändas till gemenskapsmarknaden utan några antidumpningsåtgärder. Prisskillnaden mellan de importerade kinesiska produkterna och de av gemenskapsindustrin tillverkade produkterna är för närvarande större än 40 %.

| (57) | Såsom beskrivits i skäl 26 beräknas den outnyttjade kapaciteten i Kina vara tillräcklig för att tillgodose gemenskapens hela efterfrågan på furfuraldehyd. Om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla finns det ett verkligt hot för att en betydande del av den outnyttjade produktionskapaciteten i Kina skulle användas till att översvämma gemenskapsmarknaden med furfuraldehyd. Det förefaller inte finnas några andra marknader som kan absorbera den kinesiska kapaciteten. |
| --- | --- |

(57)

Såsom beskrivits i skäl 26 beräknas den outnyttjade kapaciteten i Kina vara tillräcklig för att tillgodose gemenskapens hela efterfrågan på furfuraldehyd. Om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla finns det ett verkligt hot för att en betydande del av den outnyttjade produktionskapaciteten i Kina skulle användas till att översvämma gemenskapsmarknaden med furfuraldehyd. Det förefaller inte finnas några andra marknader som kan absorbera den kinesiska kapaciteten.

| (58) | När man undersöker verkningarna för gemenskapsindustrins situation av en sådan ytterligare lågprisimport kan det konstateras att ett plötsligt inflöde av en stor mängd dumpad import omedelbart skulle orsaka en allvarlig prisnedgång på gemenskapsmarknaden, eftersom gemenskapsindustrins första reaktion sannolikt vore att försöka bibehålla sin marknadsandel och tillverkningsvolym. Detta skulle i sin tur leda till att gemenskapsindustrins lönsamhet urholkades och att den riskerade förluster. Det står klart att i en sådan situation skulle gemenskapstillverkarna lida väsentlig skada till följd av den dumpade importen eller till och med riskera att inte överleva denna situation. |
| --- | --- |

(58)

När man undersöker verkningarna för gemenskapsindustrins situation av en sådan ytterligare lågprisimport kan det konstateras att ett plötsligt inflöde av en stor mängd dumpad import omedelbart skulle orsaka en allvarlig prisnedgång på gemenskapsmarknaden, eftersom gemenskapsindustrins första reaktion sannolikt vore att försöka bibehålla sin marknadsandel och tillverkningsvolym. Detta skulle i sin tur leda till att gemenskapsindustrins lönsamhet urholkades och att den riskerade förluster. Det står klart att i en sådan situation skulle gemenskapstillverkarna lida väsentlig skada till följd av den dumpade importen eller till och med riskera att inte överleva denna situation.

| (59) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till återkommande skada till följd av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(59)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till återkommande skada till följd av dumpad import från Kina.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (60) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, t.ex. gemenskapsindustrins och importörernas/handlarnas intresse liksom intresset för användarna och leverantörerna av produkten i fråga. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, t.ex. gemenskapsindustrins och importörernas/handlarnas intresse liksom intresset för användarna och leverantörerna av produkten i fråga.

| (61) | Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot gemenskapens intresse att vidta åtgärder. Den här undersökningen avser dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan införts. |
| --- | --- |

(61)

Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot gemenskapens intresse att vidta åtgärder. Den här undersökningen avser dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan införts.

| (62) | Mot denna bakgrund undersöktes det huruvida det, trots slutsatsen att det fanns sannolikhet för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(62)

Mot denna bakgrund undersöktes det huruvida det, trots slutsatsen att det fanns sannolikhet för fortsatt dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (63) | Gemenskapsindustrin har visat sig vara en livskraftig industri med förmåga att anpassa sig till de föränderliga villkoren på marknaden. Detta bekräftades särskilt av den positiva utveckling och den stabilisering av dess ekonomiska situation som inträffade efter det att en fungerande konkurrens hade återupprättats till följd av införandet av antidumpningsåtgärderna avseende importen med ursprung i Kina. Gemenskapsindustrin bör även i fortsättningen kunna kompensera sig för ökade råmaterialpriser genom ökningar av sina försäljningspriser. Slutsatsen kan dock dras att dess situation högst sannolikt kommer att försämras kraftigt, med en uttalad risk för ytterligare nedläggningar, om antidumpningsåtgärderna inte bibehålls. |
| --- | --- |

(63)

Gemenskapsindustrin har visat sig vara en livskraftig industri med förmåga att anpassa sig till de föränderliga villkoren på marknaden. Detta bekräftades särskilt av den positiva utveckling och den stabilisering av dess ekonomiska situation som inträffade efter det att en fungerande konkurrens hade återupprättats till följd av införandet av antidumpningsåtgärderna avseende importen med ursprung i Kina. Gemenskapsindustrin bör även i fortsättningen kunna kompensera sig för ökade råmaterialpriser genom ökningar av sina försäljningspriser. Slutsatsen kan dock dras att dess situation högst sannolikt kommer att försämras kraftigt, med en uttalad risk för ytterligare nedläggningar, om antidumpningsåtgärderna inte bibehålls.

3.   Icke-närstående importörers/handlares intresse

| (64) | Kommissionen sände frågeformulär till sju icke-närstående importörer/handlare. Endast en icke-närstående importör/handlare samarbetade vid undersökningen. I sitt frågeformulärssvar förklarade importören/handlaren att företaget skulle få flera leverantörer att välja bland om åtgärderna togs bort, eftersom det då även skulle kunna sälja kinesisk furfuraldehyd på gemenskapsmarknaden. Syftet med antidumpningsåtgärder är inte att hindra import från Kina utan att se till att importen inte sker till skadevållande dumpade priser. Det finns dessutom många andra tillgängliga försörjningskällor. Det bör vidare påpekas att bibehållna åtgärder inte skulle få några allvarliga verkningar för denna importör/handlares verksamhet och att denna verksamhet varit lönsam varje år som ingår i skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen sände frågeformulär till sju icke-närstående importörer/handlare. Endast en icke-närstående importör/handlare samarbetade vid undersökningen. I sitt frågeformulärssvar förklarade importören/handlaren att företaget skulle få flera leverantörer att välja bland om åtgärderna togs bort, eftersom det då även skulle kunna sälja kinesisk furfuraldehyd på gemenskapsmarknaden. Syftet med antidumpningsåtgärder är inte att hindra import från Kina utan att se till att importen inte sker till skadevållande dumpade priser. Det finns dessutom många andra tillgängliga försörjningskällor. Det bör vidare påpekas att bibehållna åtgärder inte skulle få några allvarliga verkningar för denna importör/handlares verksamhet och att denna verksamhet varit lönsam varje år som ingår i skadeundersökningsperioden.

| (65) | Med hänsyn till att samarbetsviljan var låg hos importörerna och handlarna i gemenskapen och till de synpunkter som lämnats av den samarbetsvilliga importören/handlaren dras slutsatsen att de gällande åtgärderna inte inverkar otillbörligt på importörernas/handlarnas verksamhet och att detta förhållande inte skulle ändras om åtgärderna bibehålls. |
| --- | --- |

(65)

Med hänsyn till att samarbetsviljan var låg hos importörerna och handlarna i gemenskapen och till de synpunkter som lämnats av den samarbetsvilliga importören/handlaren dras slutsatsen att de gällande åtgärderna inte inverkar otillbörligt på importörernas/handlarnas verksamhet och att detta förhållande inte skulle ändras om åtgärderna bibehålls.

4.   Användarnas intresse

| (66) | Kommissionen sände frågeformulär till 16 industriella användare av furfuraldehyd. Endast en användare samarbetade i undersökningen. I sitt frågeformulärssvar förklarade detta företag att merparten av den furfuraldehyd som företaget använder som råmaterial i tillverkningen av furfurylalkohol levereras av dess moderbolag som är beläget i Dominikanska republiken. Endast om dessa leveranser inte räckte till skulle företaget tvingas se sig om efter andra leverantörer. Företaget uppgav att det i så fall i första hand skulle vända sig till de befintliga gemenskapstillverkarna för att täcka en eventuell försörjningsbrist. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen sände frågeformulär till 16 industriella användare av furfuraldehyd. Endast en användare samarbetade i undersökningen. I sitt frågeformulärssvar förklarade detta företag att merparten av den furfuraldehyd som företaget använder som råmaterial i tillverkningen av furfurylalkohol levereras av dess moderbolag som är beläget i Dominikanska republiken. Endast om dessa leveranser inte räckte till skulle företaget tvingas se sig om efter andra leverantörer. Företaget uppgav att det i så fall i första hand skulle vända sig till de befintliga gemenskapstillverkarna för att täcka en eventuell försörjningsbrist.

| (67) | Eftersom det inkom få frågeformulärssvar och med hänsyn till de synpunkter som lämnats av den enda samarbetsvilliga användaren dras slutsatsen att det inte skulle få några större konsekvenser för användarna om åtgärderna bibehålls. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom det inkom få frågeformulärssvar och med hänsyn till de synpunkter som lämnats av den enda samarbetsvilliga användaren dras slutsatsen att det inte skulle få några större konsekvenser för användarna om åtgärderna bibehålls.

5.   Konkurrensaspekter

| (68) | Konkurrensen på gemenskapsmarknaden utgörs inte bara av de två gemenskapstillverkarna utan även av import med ursprung i Dominikanska republiken, Slovenien (innan landet var medlem i Europeiska gemenskapen), Sydafrika och Thailand. Ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle sannolikt inte leda till en förbättrad konkurrenssituation på gemenskapsmarknaden. Det finns tvärtom risk för att gemenskapstillverkarna, åtminstone en del av dem, skulle försvinna från marknaden, eftersom det skulle bli mycket svårt för dem att klara den nuvarande prisnivån för furfuraldehyd från Kina. Andra leverantörer skulle sannolikt finna det lika svårt att konkurrera med den kinesiska produkten. Det finns därför inget som tyder på att ett bibehållande av åtgärderna skulle inverka negativt på konkurrenssituationen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(68)

Konkurrensen på gemenskapsmarknaden utgörs inte bara av de två gemenskapstillverkarna utan även av import med ursprung i Dominikanska republiken, Slovenien (innan landet var medlem i Europeiska gemenskapen), Sydafrika och Thailand. Ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle sannolikt inte leda till en förbättrad konkurrenssituation på gemenskapsmarknaden. Det finns tvärtom risk för att gemenskapstillverkarna, åtminstone en del av dem, skulle försvinna från marknaden, eftersom det skulle bli mycket svårt för dem att klara den nuvarande prisnivån för furfuraldehyd från Kina. Andra leverantörer skulle sannolikt finna det lika svårt att konkurrera med den kinesiska produkten. Det finns därför inget som tyder på att ett bibehållande av åtgärderna skulle inverka negativt på konkurrenssituationen på gemenskapsmarknaden.

6.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (69) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl som talar mot att antidumpningsåtgärderna förlängs. |
| --- | --- |

(69)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl som talar mot att antidumpningsåtgärderna förlängs.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (70) | Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en fortsatt tillämpning av den gällande antidumpningstullen på import av furfuraldehyd med ursprung i Kina. Inga synpunkter som kunde ändra denna slutsats inkom inom den tidsfrist som fastställts för att inkomma med synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(70)

Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera en fortsatt tillämpning av den gällande antidumpningstullen på import av furfuraldehyd med ursprung i Kina. Inga synpunkter som kunde ändra denna slutsats inkom inom den tidsfrist som fastställts för att inkomma med synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.

| (71) | Det följer av ovanstående att de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av furfuraldehyd med ursprung i Kina, dvs. en specifik tull på 352 EUR per ton, bör bibehållas. |
| --- | --- |

(71)

Det följer av ovanstående att de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av furfuraldehyd med ursprung i Kina, dvs. en specifik tull på 352 EUR per ton, bör bibehållas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av 2-furaldehyd (även känd som furfuraldehyd eller furfural) med ursprung i Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2932 12 00.

2.   En tull på 352 EUR per ton skall tillämpas.

3.   I de fall där varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (6), skall antidumpningstullen, beräknad på grundval av punkt 2, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

4.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 25 april 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 15, 21.1.1995, s. 11.

2

(3)  EGT L 328, 22.12.1999, s. 1.

3

(4)  EUT C 72, 26.3.2003, s. 2.

4

(5)  EUT C 308, 18.12.2003, s. 2.

5

(6)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2286/2003 (EUT L 343, 31.12.2003, s. 1).

6

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 640/2005

av den 27 april 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 27 april 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 141,5 |
| 204 | 98,7 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 134,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 146,6 |
| 204 | 58,8 |
| 999 | 102,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 69,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,7 |
| 204 | 51,3 |
| 212 | 56,1 |
| 220 | 48,3 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 51,2 |
| 624 | 71,9 |
| 999 | 55,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 59,9 |
| 528 | 61,5 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 60,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,0 |
| 400 | 91,6 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 69,6 |
| 512 | 69,9 |
| 524 | 70,0 |
| 528 | 68,3 |
| 720 | 69,8 |
| 804 | 106,8 |
| 999 | 80,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 91,0 |
| 512 | 73,9 |
| 528 | 62,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 74,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

141,5

204

98,7

212

129,8

624

168,0

999

134,5

0707 00 05

052

146,6

204

58,8

999

102,7

0709 90 70

052

94,6

204

44,2

999

69,4

0805 10 20

052

49,7

204

51,3

212

56,1

220

48,3

388

62,0

400

51,2

624

71,9

999

55,8

0805 50 10

052

43,5

220

65,0

388

67,8

400

59,9

528

61,5

624

65,4

999

60,5

0808 10 80

388

88,0

400

91,6

404

94,3

508

69,6

512

69,9

524

70,0

528

68,3

720

69,8

804

106,8

999

80,9

0808 20 50

388

91,0

512

73,9

528

62,2

720

72,2

999

74,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 641/2005

av den 27 april 2005

om öppnandet av anbudsförfarande för sänkning av importtullar på majs till Spanien från tredjeland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med de gemensamma internationella åtagandena inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (2) är det nödvändigt att skapa förutsättningar för Spanien att importera en viss kvantitet majs. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med de gemensamma internationella åtagandena inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (2) är det nödvändigt att skapa förutsättningar för Spanien att importera en viss kvantitet majs.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 med tillämpningsföreskrifter för tullkvoter vad gäller de särskilda ordningarna för import av respektive majs och sockerhirs till Spanien och majs till Portugal (3) fastställs de specifika kompletterande regler som är nödvändiga för att verkställa anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 med tillämpningsföreskrifter för tullkvoter vad gäller de särskilda ordningarna för import av respektive majs och sockerhirs till Spanien och majs till Portugal (3) fastställs de specifika kompletterande regler som är nödvändiga för att verkställa anbudsförfarandet.

| (3) | Med hänsyn till marknadens behov i Spanien för närvarande bör ett anbudsförfarande inledas för nedsättning av importtullarna för majs. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till marknadens behov i Spanien för närvarande bör ett anbudsförfarande inledas för nedsättning av importtullarna för majs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Anbudsförfarande för sänkning av tull vidtas enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 för import av majs till Spanien.

2.   Reglerna i förordning (EG) nr 1839/95 skall tillämpas så länge inga bestämmelser i denna förordning föreskriver något annat.

Artikel 2

Anbudsförfarandet är öppet till den 23 juni 2005. Under denna period vidtas anbudsförfarande veckovis för vilken kvantiteterna och datumen för inlämnandet av anbud avgörs i avin om anbudsförfarande.

Artikel 3

De importlicenser som utfärdas inom ramen för dessa anbudsförfaranden är giltiga i femtio dagar från och med dagen för utfärdandet, enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1839/95.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 642/2005

av den 27 april 2005

om införande av undersöknings- och uppgiftskrav för importörer eller tillverkare av vissa prioriterade ämnen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (1), särskilt artikel 10.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | De rapportörer som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 793/93 har granskat de uppgifter som tillverkare och importörer tillhandahållit om vissa prioriterade ämnen. Efter samråd med dessa tillverkare eller importörer har rapportörerna beslutat att det för riskbedömningen krävs att tillverkarna och importörerna lämnar kompletterande uppgifter och utför kompletterande undersökningar. |
| --- | --- |

(1)

De rapportörer som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 793/93 har granskat de uppgifter som tillverkare och importörer tillhandahållit om vissa prioriterade ämnen. Efter samråd med dessa tillverkare eller importörer har rapportörerna beslutat att det för riskbedömningen krävs att tillverkarna och importörerna lämnar kompletterande uppgifter och utför kompletterande undersökningar.

| (2) | De uppgifter som är nödvändiga för bedömning av ämnena finns inte att tillgå hos tidigare tillverkare eller importörer. Tillverkarna och importörerna har undersökt om djurförsöken kan ersättas eller begränsas med hjälp av andra metoder. |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som är nödvändiga för bedömning av ämnena finns inte att tillgå hos tidigare tillverkare eller importörer. Tillverkarna och importörerna har undersökt om djurförsöken kan ersättas eller begränsas med hjälp av andra metoder.

| (3) | Det är därför lämpligt att kräva att tillverkarna och importörerna av prioriterade ämnen lämnar ytterligare uppgifter om och utför ytterligare undersökningar av dessa ämnen. De protokoll som rapportörerna överlämnat till kommissionen bör därför användas för dessa undersökningar. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför lämpligt att kräva att tillverkarna och importörerna av prioriterade ämnen lämnar ytterligare uppgifter om och utför ytterligare undersökningar av dessa ämnen. De protokoll som rapportörerna överlämnat till kommissionen bör därför användas för dessa undersökningar.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15 i förordning (EEG) nr 793/93. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15 i förordning (EEG) nr 793/93.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tillverkare och importörer som har lämnat uppgifter i enlighet med kraven i artiklarna 3, 4, 7 och 9 i förordning (EEG) nr 793/93 för de ämnen som upptas i bilagan skall lämna sådana uppgifter och utföra de undersökningar som anges i bilagan och underrätta de berörda rapportörerna om resultaten.

Undersökningarna skall utföras i enlighet med de protokoll som rapportörerna anger.

Resultaten skall tillhandahållas inom de tidsfrister som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

---

BILAGA

| Nr | EINECS-nr | CAS-nr | Ämnets namn | Rapportör | Undersöknings-/uppgiftskrav | Tidsfrist räknad från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 201-245-8 | 80-05-7 | 4,4′-isopropylidendifenol (1) | UK | Undersökning av fiskars hormonrubbningar på lång sikt med hänsyn till inverkan på spermieutvecklingen | 18 månader |
| Undersökning av långtidstoxicitet på en lämplig art av sötvattenssnäcka | 18 månader |
| Tvågenerationersstudie av 4,4′-isopropylidendifenol på möss i enlighet med OECD 416 (med vissa specifika ändringar) | 39 månader |
| 2 | 203-545-4 | 108-05-4 | Vinylacetat (2) | D | Ytterligare uppgifter om utformningen av polymeriseringsanläggningarna och information om den teknik som används för att rena utgående luft för representativa anläggningar | 6 månader |
| 3 | 202-627-7 | 98-01-1 | 2-furaldehyd (3) | NL | Undersökning av långtidstoxicitet på fisk | 6 månader |
| Undersökning av långtidstoxicitet på Daphnia | 6 månader |
| 4 | 201-622-7 | 85-68-7 | Bensylbutylftalat (1) | N | Uppgifter om utsläpp i floden Wupper från alla källor | 12 månader |
| Undersökning av gasning av växter | 12 månader |
| Undersökning av effekterna på fiskars fortplantning och hormonrubbningar på lång sikt | 12 månader |
| Övervakningsstudie av lokala luftkoncentrationer i närheten av anläggningar för golvtillverkning och anläggningar för framställning av tätningsmedel | 12 månader |
| 5 | 201-329-4 | 81-15-2 | 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen (1) | NL | Simuleringstest av biologisk nedbrytbarhet för bestämning av halveringstid i marin miljö | 18 månader |
| 6 | 200-663-8 | 67-66-3 | Kloroform (3) | F | Information om miljöns exponering vid produktion och användning | 6 månader |
| Två undersökningar av långtidstoxicitet på sedimentlevande organismer | 6 månader |
| Undersökning av toxicitet på mikroorganismer






  — | test av aktivt slam för produktionsanläggningar |

Nr

EINECS-nr

CAS-nr

Ämnets namn

Rapportör

Undersöknings-/uppgiftskrav

Tidsfrist räknad från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande

1

201-245-8

80-05-7

4,4′-isopropylidendifenol (1)

UK

Undersökning av fiskars hormonrubbningar på lång sikt med hänsyn till inverkan på spermieutvecklingen

18 månader

Undersökning av långtidstoxicitet på en lämplig art av sötvattenssnäcka

18 månader

Tvågenerationersstudie av 4,4′-isopropylidendifenol på möss i enlighet med OECD 416 (med vissa specifika ändringar)

39 månader

2

203-545-4

108-05-4

Vinylacetat (2)

D

Ytterligare uppgifter om utformningen av polymeriseringsanläggningarna och information om den teknik som används för att rena utgående luft för representativa anläggningar

6 månader

3

202-627-7

98-01-1

2-furaldehyd (3)

NL

Undersökning av långtidstoxicitet på fisk

6 månader

Undersökning av långtidstoxicitet på Daphnia

6 månader

4

201-622-7

85-68-7

Bensylbutylftalat (1)

N

Uppgifter om utsläpp i floden Wupper från alla källor

12 månader

Undersökning av gasning av växter

12 månader

Undersökning av effekterna på fiskars fortplantning och hormonrubbningar på lång sikt

12 månader

Övervakningsstudie av lokala luftkoncentrationer i närheten av anläggningar för golvtillverkning och anläggningar för framställning av tätningsmedel

12 månader

5

201-329-4

81-15-2

5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen (1)

NL

Simuleringstest av biologisk nedbrytbarhet för bestämning av halveringstid i marin miljö

18 månader

6

200-663-8

67-66-3

Kloroform (3)

F

Information om miljöns exponering vid produktion och användning

6 månader

Två undersökningar av långtidstoxicitet på sedimentlevande organismer

6 månader

Undersökning av toxicitet på mikroorganismer

—

test av aktivt slam för produktionsanläggningar

| — | test av nitrifikationshämning |
| --- | --- |

—

test av nitrifikationshämning

| — | test av inhibering av metanbakterier |
| --- | --- |

—

test av inhibering av metanbakterier

6 månader

7

202-974-4

101-77-9

4,4′-metylendianilin (2)

D

Undersökning av långtidstoxicitet på sedimentlevande organismer (Chironomus sp.)

6 månader

Undersökning av långtidstoxicitet på sedimentlevande organismer (Hyalella azteca)

6 månader

8

231-152-8

215-146-2

7440-43-9

1306-19-0

Kadmium (1)

Kadmiumoxid (1)

B

Test av ekotoxicitet i vatten med mycket låg hårdhetsgrad

12 månader

Utvärdering av SEM/AVS-metodens tillämplighet (biotillgänglighet i sediment)

12 månader

9

231-668-3

7681-52-9

Natriumhypoklorit (3)

IT

Totalbedömning av avloppsvatten

9 månader

10

247-148-4

25637-99-4

Hexabromcyklododekan (3)

S

Simuleringstest av biologisk nedbrytbarhet för att fastställa relevanta halveringstider och identifiera metaboliter

8 månader

11

201-236-9

79-94-7

Tetrabrombisfenol A (4)

UK

Klargörande av användningsmönster

9 månader

Undersökning av långtidstoxicitet på Chironomus riparius i sediment

9 månader

Undersökning av långtidstoxicitet på Chironomus riparius i vatten

9 månader

Toxicitetsstudie på mollusker

9 månader

Undersökning av nedbrytning till bisfenol A i sediment

9 månader

12

287-476-5

85535-84-8

Klorerade alkaner (C10-13) (SCCP) (2)

UK

Information om miljöexponering vid utsläpp

3 månader

Simuleringstest av biologisk nedbrytbarhet för bestämning av halveringstid i marin miljö

18 månader

---

(1)  Ämnet är upptaget i bilagan till kommissionens förordning nr 143/97 (EGT L 25, 28.1.1997, s. 13; tredje förteckningen över prioriterade ämnen).

(2)  Ämnet är upptaget i bilagan till kommissionens förordning nr 1179/94 (EGT L 131, 26.5.1994, s. 3; första förteckningen över prioriterade ämnen).

(3)  Ämnet är upptaget i bilagan till kommissionens förordning nr 2268/95 (EGT L 231, 28.9.1995, s. 18; andra förteckningen över prioriterade ämnen).

(4)  Ämnet är upptaget i bilagan till kommissionens förordning nr 2364/2000 (EGT L 273, 26.10.2000, s. 5; fjärde förteckningen över prioriterade ämnen).

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 643/2005

av den 27 april 2005

om upphävande av förordning (EG) nr 2909/2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 133.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Redovisningsmetoderna för icke-finansiella anläggningstillgångar enligt budgetförordningen av den 21 december 1977 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2909/2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar (2). |
| --- | --- |

(1)

Redovisningsmetoderna för icke-finansiella anläggningstillgångar enligt budgetförordningen av den 21 december 1977 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2909/2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar (2).

| (2) | Budgetförordningen av den 21 december 1977 har ersatts med förordning (EG) nr 1605/2002. |
| --- | --- |

(2)

Budgetförordningen av den 21 december 1977 har ersatts med förordning (EG) nr 1605/2002.

| (3) | I den nya budgetförordningen föreskrivs i avdelning VII artikel 133 att redovisningsmetoderna skall fastställas av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

(3)

I den nya budgetförordningen föreskrivs i avdelning VII artikel 133 att redovisningsmetoderna skall fastställas av kommissionens räkenskapsförare.

| (4) | Enligt artikel 181.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1605/2002 skall bestämmelserna i avdelning VII i denna vara helt genomförda för budgetåret 2005. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 181.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1605/2002 skall bestämmelserna i avdelning VII i denna vara helt genomförda för budgetåret 2005.

| (5) | Följaktligen bör förordning (EG) nr 2909/2000 upphävas från och med den 1 januari 2005, samtidigt som den bör fortsätta att tillämpas på bokföring som avser budgetåren före 2005. |
| --- | --- |

(5)

Följaktligen bör förordning (EG) nr 2909/2000 upphävas från och med den 1 januari 2005, samtidigt som den bör fortsätta att tillämpas på bokföring som avser budgetåren före 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2909/2000 skall upphöra att gälla.

Den skall dock fortsätta att tillämpas på bokföring som avser budgetåren före 2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  EGT L 336, 30.12.2000, s. 75.

2

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 644/2005

av den 27 april 2005

om att tillåta ett särskilt identifieringssystem för nötkreatur som hålls för kulturella och historiska ändamål på godkända anläggningar som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 när det gäller märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (1), särskilt artikel 4.1.3 och artikel 10 inledningsfrasen och punkt a i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1760/2000 föreskrivs att varje medlemsstat skall inrätta ett identifieringssystem för nötkreatur som omfattar flera sätt att identifiera och registrera nötkreatur. I den föreskrivs särskilt att alla djur på en anläggning som är födda efter den 31 december 1997 eller som är avsedda för handel inom gemenskapen efter den 1 januari 1998 och djur på en anläggning i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien eller Slovakien, som är födda senast vid anslutningen eller avsedda för handel inom gemenskapen efter det datumet skall identifieras med hjälp av ett öronmärke som godkänts av behörig myndighet. Öronmärkena skall vara fastsatta i varje öra (”godkända öronmärken”). I förordningen föreskrivs även att båda öronmärkena skall ha samma unika identitetskod (”unik identitetskod”), som gör det möjligt att identifiera varje djur individuellt tillsammans med den anläggning där det är fött. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1760/2000 föreskrivs att varje medlemsstat skall inrätta ett identifieringssystem för nötkreatur som omfattar flera sätt att identifiera och registrera nötkreatur. I den föreskrivs särskilt att alla djur på en anläggning som är födda efter den 31 december 1997 eller som är avsedda för handel inom gemenskapen efter den 1 januari 1998 och djur på en anläggning i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien eller Slovakien, som är födda senast vid anslutningen eller avsedda för handel inom gemenskapen efter det datumet skall identifieras med hjälp av ett öronmärke som godkänts av behörig myndighet. Öronmärkena skall vara fastsatta i varje öra (”godkända öronmärken”). I förordningen föreskrivs även att båda öronmärkena skall ha samma unika identitetskod (”unik identitetskod”), som gör det möjligt att identifiera varje djur individuellt tillsammans med den anläggning där det är fött.

| (2) | I förordning (EG) nr 1760/2000 föreskrivs även att nötkreatur som är avsedda för kulturella och historiska ändamål (med undantag av mässor och utställningar) istället för med hjälp av ett öronmärke kan identifieras med hjälp av ett identifieringssystem som ger liknande garantier och som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1760/2000 föreskrivs även att nötkreatur som är avsedda för kulturella och historiska ändamål (med undantag av mässor och utställningar) istället för med hjälp av ett öronmärke kan identifieras med hjälp av ett identifieringssystem som ger liknande garantier och som godkänts av kommissionen.

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 2680/1999 av den 17 december 1999 om godkännande av ett system för identifiering av tjurar för kultur- och tävlingsändamål (2) fastställs bestämmelser för sådana tjurar som är registrerade i särskilda organisationers stamböcker. Den förordningen gäller endast vissa raser av tjurar och organisationer i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 2680/1999 av den 17 december 1999 om godkännande av ett system för identifiering av tjurar för kultur- och tävlingsändamål (2) fastställs bestämmelser för sådana tjurar som är registrerade i särskilda organisationers stamböcker. Den förordningen gäller endast vissa raser av tjurar och organisationer i vissa medlemsstater.

| (4) | Det är därför lämpligt att anta en separat förordning för att inrätta ett särskilt identifieringssystem för djur som hålls för kulturella och historiska ändamål (”djuren”) efter godkännande av behörig myndighet på anläggningar som den godkänt för detta ändamål (”anläggningarna”). |
| --- | --- |

(4)

Det är därför lämpligt att anta en separat förordning för att inrätta ett särskilt identifieringssystem för djur som hålls för kulturella och historiska ändamål (”djuren”) efter godkännande av behörig myndighet på anläggningar som den godkänt för detta ändamål (”anläggningarna”).

| (5) | I det särskilda identifieringssystemet bör, i enlighet med förordning (EG) nr 1760/2000, föreskrivas undantag endast från fastsättandet och borttagandet av godkända öronmärken. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av andra bestämmelser i förordning (EG) nr 1760/2000. |
| --- | --- |

(5)

I det särskilda identifieringssystemet bör, i enlighet med förordning (EG) nr 1760/2000, föreskrivas undantag endast från fastsättandet och borttagandet av godkända öronmärken. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av andra bestämmelser i förordning (EG) nr 1760/2000.

| (6) | Genom avvikelse från förordning (EG) nr 1760/2000 är det lämpligt att föreskriva att godkända öronmärken kan tas bort utan tillstånd från behörig myndighet, men under dess överinseende, efter det att djuren har förflyttats från anläggningarna och att sådana öronmärken inte behöver sättas fast på de djur som fötts på sådana anläggningar. I båda fallen måste djuren märkas med hjälp av särskilda identifieringssätt. De godkända öronmärkena bör sättas fast på djuren när de förflyttas från anläggningarna eller bör åtfölja dem om de förflyttas direkt till andra anläggningar. |
| --- | --- |

(6)

Genom avvikelse från förordning (EG) nr 1760/2000 är det lämpligt att föreskriva att godkända öronmärken kan tas bort utan tillstånd från behörig myndighet, men under dess överinseende, efter det att djuren har förflyttats från anläggningarna och att sådana öronmärken inte behöver sättas fast på de djur som fötts på sådana anläggningar. I båda fallen måste djuren märkas med hjälp av särskilda identifieringssätt. De godkända öronmärkena bör sättas fast på djuren när de förflyttas från anläggningarna eller bör åtfölja dem om de förflyttas direkt till andra anläggningar.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs bestämmelser för ett särskilt identifieringssystem för nötkreatur som hålls för kulturella och historiska ändamål (”djuren”) efter godkännande av behörig myndighet på anläggningar som den godkänt för detta ändamål (”anläggningarna”).

Artikel 2

Borttagande och fastsättande av de öronmärken som föreskrivs i första stycket i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1760/2000

1.   Djurhållaren skall hela tiden inneha de två öronmärken som godkänts av behörig myndighet enligt första stycket i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1760/2000 (”godkända öronmärken”).

2.   Genom avvikelse från artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1760/2000 kan, om djuren förflyttas till anläggningarna, de godkända öronmärkena tas bort från djuren utan tillstånd av behörig myndighet men under dess överinseende, under förutsättning att djuren senast när de godkända öronmärkena tas bort, märks med hjälp av den identitetsmärkning som behörig myndighet väljer enligt vad som föreskrivs i artikel 3.1 i denna förordning.

3.   Genom avvikelse från första stycket i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1760/2000, skall det inte, om djuren är födda på anläggningarna, vara obligatoriskt att sätta fast godkända öronmärken, under förutsättning att djuren märks senast när de är 20 dagar gamla med hjälp av den identitetsmärkning som behörig myndighet väljer enligt vad som föreskrivs i artikel 3.1 i denna förordning.

4.   Innan djuren lämnar anläggningarna skall godkända öronmärken sättas fast på djuren.

Om djuren dock förflyttas direkt till andra anläggningar i samma medlemsstat än de som avses i artikel 1, räcker det om de godkända öronmärkena åtföljer djuren under förflyttningen.

Artikel 3

Identifieringssätt

1.   Djuren skall identifieras genom en unik identitetskod som föreskrivs i artikel 4.1 1 i förordning (EG) nr 1760/2000. Den koden skall finnas i ett av följande som beslutas av behörig myndighet:

| a) | Två öronmärken i plast eller metall. |
| --- | --- |

a)

Två öronmärken i plast eller metall.

| b) | Ett öronmärke i plast eller metall tillsammans med brännmärkning. |
| --- | --- |

b)

Ett öronmärke i plast eller metall tillsammans med brännmärkning.

| c) | En tatuering. |
| --- | --- |

c)

En tatuering.

| d) | En elektronisk identifieringsmärkning i en bolus ruminal-givare. |
| --- | --- |

d)

En elektronisk identifieringsmärkning i en bolus ruminal-givare.

2.   Genom avvikelse från punkt 1 kan den behöriga myndigheten besluta att djuren kan identifieras genom ett elektroniskt identitetsmärke i form av en injicerbar transponder under förutsättning att djur som identifieras på detta sätt inte kommer in i livsmedelskedjan.

Artikel 4

Specifik registreringskod

Behörig myndighet skall tilldela varje anläggning en specifik registreringskod.

Den koden skall registreras i den nationella databas för nötkreatur som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EG) nr 1760/2000.

Artikel 5

Denna förordning skall träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 326, 18.12.1999, s. 16.

2

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 645/2005

av den 27 april 2005

om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt GATT artikel XXIV.6 avslutats (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1159/2003 av den 30 juni 2003 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2003/04, 2004/05 och 2005/06 vid import av rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal och om ändring av förordningarna (EG) nr 1464/95 och (EG) nr 779/96 (3), särskilt artikel 5.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (2) | I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (3) | Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer.

| (4) | Under veckan den 18 till den 22 april 2005 har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger de kvoter som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 för särskilt förmånssocker. |
| --- | --- |

(4)

Under veckan den 18 till den 22 april 2005 har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger de kvoter som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 för särskilt förmånssocker.

| (5) | Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(5)

Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnats in mellan den 18 och den 22 april 2005 i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003 skall licenser utfärdas inom de kvantiteter som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1409/2004 (EUT L 256, 3.8.2004, s. 11).

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–INDIEN

Avdelning II i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 18.–22.4.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Uppnådd |
| Kongo | 100 | |
| Fiji | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indien | 100 | |
| Elfenbenskusten | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Moçambique | 0 | Uppnådd |
| Saint Christopher och Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad och Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 18.–22.4.2005

Gräns

Barbados

100

Belize

0

Uppnådd

Kongo

100

Fiji

100

Guyana

100

Indien

100

Elfenbenskusten

100

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Moçambique

0

Uppnådd

Saint Christopher och Nevis

100

Swaziland

100

Tanzania

100

Trinidad och Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

Uppnådd

Särskilt förmånssocker

Avdelning III i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 18.–22.4.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Indien | 100 | |
| AVS | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 18.–22.4.2005

Gräns

Indien

100

AVS

100

Socker enligt CXL-medgivande

Avdelning IV i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2004/05

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 18.–22.4.2005 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Brasilien | 0 | Uppnådd |
| Kuba | 0 | Uppnådd |
| Övriga tredjeländer | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 18.–22.4.2005

Gräns

Brasilien

0

Uppnådd

Kuba

0

Uppnådd

Övriga tredjeländer

0

Uppnådd

---

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 646/2005

av den 27 april 2005

om ändring av förordning (EG) nr 94/2005 om utfärdande av importlicenser för ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) för ansökningar som inlämnats under de första fem arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 638/2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 638/2003 av den 9 april 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2286/2002 och rådets beslut 2001/822/EG vad beträffar ordningen för import av ris med ursprung i stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) (1), särskilt artikel 17.2 i denna, och

av följande skäl:

Det har efter en granskning av de kvantiteter som bokförts per produktkategori för omgången för januari 2005 visat sig att det i en medlemsstat skett felaktig bokföring. Detta fel har lett till nedsättning av de kvantiteter som finns tillgängliga för omgången för maj 2005 i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 94/2005 (2). Nämnda förordning bör därför ändras för att ta hänsyn till de ansökningar som verkligen lämnats in för omgången för januari och göra dessa tillgängliga för majomgången.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 94/2005 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 3.

1

(2)  EUT L 19, 21.1.2005, s. 40.

2

---

BILAGA

Nedsättningskoefficienter som skall tillämpas för begärda kvantiteter för uppdelningen i januari 2005 och överförda kvantiteter för den följande delkvoten

| Ursprung/produkt | Nedsättning i procent | Överförda kvantitet för kompletterande delen i maj 2005 (ton) |
| --- | --- | --- |
| Nederländska Antillerna och Aruba | Minst utvecklade ULT | Nederländska Antillerna och Aruba | Minst utvecklade ULT |
| ULT (artikel 10.1 a och b i förordning (EG) nr 638/2003)






  — | KN-nr 1006 |

Ursprung/produkt

Nedsättning i procent

Överförda kvantitet för kompletterande delen i maj 2005 (ton)

Nederländska Antillerna och Aruba

Minst utvecklade ULT

Nederländska Antillerna och Aruba

Minst utvecklade ULT

ULT (artikel 10.1 a och b i förordning (EG) nr 638/2003)

—

KN-nr 1006

0

0

3 327,727

3 334

| Ursprung/produkt | Nedsättning i procent | Överförda kvantitet för kompletterande delen i maj 2005 (ton) |
| --- | --- | --- |
| AVS (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 638/2003)






  — | KN-nr 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 samt 1006 30 |

Ursprung/produkt

Nedsättning i procent

Överförda kvantitet för kompletterande delen i maj 2005 (ton)

AVS (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 638/2003)

—

KN-nr 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 samt 1006 30

71,4487

—

AVS (artikel 5.1 i förordning (EG) nr 638/2003)

| — | KN-nr 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN-nr 1006 40 00

0

9 810

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/24

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 januari 2005

om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits av Republiken Grekland till följd av rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 i det fördraget

(2005/334/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.8 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet att ha sunda offentliga finanser som ett sätt att förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och kraftig varaktig tillväxt som leder till att nya arbetstillfällen skapas. Stabilitets- och tillväxtpakten inbegriper rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1), fastställt i artikel 104 i fördraget, och förordningen syftar till att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet att ha sunda offentliga finanser som ett sätt att förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och kraftig varaktig tillväxt som leder till att nya arbetstillfällen skapas. Stabilitets- och tillväxtpakten inbegriper rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1), fastställt i artikel 104 i fördraget, och förordningen syftar till att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.

| (3) | I Europeiska rådets resolution från Amsterdam om stabilitets- och tillväxtpakten av den 17 juni 1997 (2) uppmanas högtidligen alla parter, nämligen medlemsstaterna, rådet och kommissionen, att strikt och punktligt tillämpa fördraget samt stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(3)

I Europeiska rådets resolution från Amsterdam om stabilitets- och tillväxtpakten av den 17 juni 1997 (2) uppmanas högtidligen alla parter, nämligen medlemsstaterna, rådet och kommissionen, att strikt och punktligt tillämpa fördraget samt stabilitets- och tillväxtpakten.

| (4) | Genom beslut 2004/917/EG (3) beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget att ett alltför stort underskott förelåg i Grekland. |
| --- | --- |

(4)

Genom beslut 2004/917/EG (3) beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget att ett alltför stort underskott förelåg i Grekland.

| (5) | Rådet antog i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97 en rekommendation i vilken en tidsfrist fastställs till den 5 november 2004 för den grekiska regeringen, inom vilken åtgärder skall vidtas för att få det alltför stora underskottet att upphöra senast under år 2005. I den rekommendationen rekommenderade rådet Republiken Grekland att få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt, dock senast 2005, och att vidta korrigerande åtgärder av främst strukturell natur, omfattande minst 1 % av BNP kumulerat under åren 2004–2005, helst jämnt fördelat mellan de båda åren. Dessutom rekommenderade rådet Republiken Grekland att se till att bruttoskuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt, men att landet därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt de andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändring av skuldnivån. Slutligen rekommenderade rådet också Republiken Grekland att skyndsamt se till att de allvarliga brister som konstaterats när det gäller budgetstatistiken rättas till genom bättre insamling och bearbetning av uppgifter om de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(5)

Rådet antog i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97 en rekommendation i vilken en tidsfrist fastställs till den 5 november 2004 för den grekiska regeringen, inom vilken åtgärder skall vidtas för att få det alltför stora underskottet att upphöra senast under år 2005. I den rekommendationen rekommenderade rådet Republiken Grekland att få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt, dock senast 2005, och att vidta korrigerande åtgärder av främst strukturell natur, omfattande minst 1 % av BNP kumulerat under åren 2004–2005, helst jämnt fördelat mellan de båda åren. Dessutom rekommenderade rådet Republiken Grekland att se till att bruttoskuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt, men att landet därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt de andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändring av skuldnivån. Slutligen rekommenderade rådet också Republiken Grekland att skyndsamt se till att de allvarliga brister som konstaterats när det gäller budgetstatistiken rättas till genom bättre insamling och bearbetning av uppgifter om de offentliga finanserna.

| (6) | Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1467/97 skall rådet, vid bedömningen av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits till följd av rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 i fördraget, grunda sitt beslut på offentliggjorda beslut av den berörda medlemsstatens regering. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1467/97 skall rådet, vid bedömningen av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits till följd av rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 i fördraget, grunda sitt beslut på offentliggjorda beslut av den berörda medlemsstatens regering.

| (7) | En bedömning av de offentliggjorda beslut som fattats av Republiken Grekland efter utfärdandet av rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och inom den tid som fastställs i rekommendationen leder till följande slutsatser:






  — | Trots de åtstramningsåtgärder som aviserats för år 2004 har finanspolitiken varit klart expansiv, i strid med rådets begäran. Detta beror delvis på de statistiska revideringar som gjorts i samarbete med Eurostat för en korrekt tillämpning av det statistiska systemet ENS 95 och på överskridanden av utgiftsramarna i samband med anordnandet av Olympiska spelen samt på överskridanden i några andra utgiftsposter och nedgångar i vissa inkomstposter, som inte hade uppskattats korrekt i 2004 års budget. |
| --- | --- | --- |

(7)

En bedömning av de offentliggjorda beslut som fattats av Republiken Grekland efter utfärdandet av rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och inom den tid som fastställs i rekommendationen leder till följande slutsatser:

—

Trots de åtstramningsåtgärder som aviserats för år 2004 har finanspolitiken varit klart expansiv, i strid med rådets begäran. Detta beror delvis på de statistiska revideringar som gjorts i samarbete med Eurostat för en korrekt tillämpning av det statistiska systemet ENS 95 och på överskridanden av utgiftsramarna i samband med anordnandet av Olympiska spelen samt på överskridanden i några andra utgiftsposter och nedgångar i vissa inkomstposter, som inte hade uppskattats korrekt i 2004 års budget.

| — | De finanspolitiska åtgärder som aviserats för år 2005 kompenserar visserligen mer än väl överskridandena under 2004, men torde inte säkerställa att underskottet i de offentliga finanserna minskas till under 3 % av BNP år 2005. |
| --- | --- |

—

De finanspolitiska åtgärder som aviserats för år 2005 kompenserar visserligen mer än väl överskridandena under 2004, men torde inte säkerställa att underskottet i de offentliga finanserna minskas till under 3 % av BNP år 2005.

| — | Utöver att den offentliga bruttoskuldkvoten inte sjunker i tillfredsställande takt, tyder den stora stock-/flödesjustering som beräknats 2004 på att den grekiska regeringen inte har vidtagit några effektiva åtgärder beträffande de transaktioner utanför de offentliga räkenskaperna som bidrar till att skulden ökar ytterligare. |
| --- | --- |

—

Utöver att den offentliga bruttoskuldkvoten inte sjunker i tillfredsställande takt, tyder den stora stock-/flödesjustering som beräknats 2004 på att den grekiska regeringen inte har vidtagit några effektiva åtgärder beträffande de transaktioner utanför de offentliga räkenskaperna som bidrar till att skulden ökar ytterligare.

| — | Republiken Grekland har förbättrat insamlingen och bearbetningen av statistik över de offentliga finanserna, särskilt i fråga om militärutgifter, räntebetalningar och socialförsäkringsredovisning. Ytterligare åtgärder, vidtagna i nära samarbete med Eurostat, kommer att säkerställa att de uppgifter om de offentliga finanserna som krävs enligt de gällande rättsliga ramarna kan tillhandahållas snabbt och korrekt. |
| --- | --- |

—

Republiken Grekland har förbättrat insamlingen och bearbetningen av statistik över de offentliga finanserna, särskilt i fråga om militärutgifter, räntebetalningar och socialförsäkringsredovisning. Ytterligare åtgärder, vidtagna i nära samarbete med Eurostat, kommer att säkerställa att de uppgifter om de offentliga finanserna som krävs enligt de gällande rättsliga ramarna kan tillhandahållas snabbt och korrekt.

| (8) | Enligt artikel 104.8 i fördraget får rådet, om det finner att dess rekommendation enligt artikel 104.7 i det fördraget inte har medfört några effektiva åtgärder, besluta att offentliggöra rekommendationen. I enlighet med Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten offentliggjorde Republiken Grekland emellertid denna rekommendation redan i juli 2004. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 104.8 i fördraget får rådet, om det finner att dess rekommendation enligt artikel 104.7 i det fördraget inte har medfört några effektiva åtgärder, besluta att offentliggöra rekommendationen. I enlighet med Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten offentliggjorde Republiken Grekland emellertid denna rekommendation redan i juli 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Grekland har inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 5 juli 2004 inom den tid som fastställs i rekommendationen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 18 januari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EGT C 236, 2.8.1997, s. 1.

2

(3)  EUT L 389, 30.12.2004, s. 25.

3

---

Kommissionen

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/26

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 april 2005

om ändring av beslut 2001/657/EG om utvidgning av undantaget till att omfatta saltade torskfiléer och hel saltad torsk

[delgivet med nr K(2005) 1256]

(2005/335/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 37.9 c i bilaga III till detta, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2001/657/EG (2) beviljades undantag från definitionen av begreppet ”ursprungsprodukter” för att ta hänsyn till Saint Pierre och Miquelons speciella situation när det gäller frysta filéer av torsk, kungsfisk, rödspätta och helgeflundra enligt KN-nummer 0304 20. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2001/657/EG (2) beviljades undantag från definitionen av begreppet ”ursprungsprodukter” för att ta hänsyn till Saint Pierre och Miquelons speciella situation när det gäller frysta filéer av torsk, kungsfisk, rödspätta och helgeflundra enligt KN-nummer 0304 20.

| (2) | Den 20 januari 2005 begärde den franska regeringen en ändring av beslut 2001/657/EG i syfte att uppnå en utvidgning av det undantag som beviljats beträffande frysta filéer av torsk enligt KN-nummer ex 0304 20 till att omfatta filéer av saltad torsk enligt KN-nummer ex 0305 30 och hel saltad torsk enligt KN-nummer 0305 62. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 januari 2005 begärde den franska regeringen en ändring av beslut 2001/657/EG i syfte att uppnå en utvidgning av det undantag som beviljats beträffande frysta filéer av torsk enligt KN-nummer ex 0304 20 till att omfatta filéer av saltad torsk enligt KN-nummer ex 0305 30 och hel saltad torsk enligt KN-nummer 0305 62.

| (3) | Den franska regeringen anger som för grund för sin begäran att en lokal industri har justerat sin strategi när det gäller försäljningen till den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Den franska regeringen anger som för grund för sin begäran att en lokal industri har justerat sin strategi när det gäller försäljningen till den europeiska marknaden.

| (4) | Det begärda undantaget är motiverat enligt villkoren i de berörda bestämmelserna i artikel 37.1 i bilaga III till rådets beslut 2001/822/EEG, eftersom det är absolut nödvändigt för att en beredningsindustri för fiskprodukter och de arbetstillfällen som den erbjuder skall kunna bevaras. |
| --- | --- |

(4)

Det begärda undantaget är motiverat enligt villkoren i de berörda bestämmelserna i artikel 37.1 i bilaga III till rådets beslut 2001/822/EEG, eftersom det är absolut nödvändigt för att en beredningsindustri för fiskprodukter och de arbetstillfällen som den erbjuder skall kunna bevaras.

| (5) | Den begärda ändringen kommer inte att påverka vare sig den globala årliga volym som beviljats för torsk eller undantagets löptid och kommer följaktligen inte att vålla den etablerade gemenskapsindustrin någon allvarlig skada. |
| --- | --- |

(5)

Den begärda ändringen kommer inte att påverka vare sig den globala årliga volym som beviljats för torsk eller undantagets löptid och kommer följaktligen inte att vålla den etablerade gemenskapsindustrin någon allvarlig skada.

| (6) | Beslut 2001/657/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2001/657/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2001/657/EG skall ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 maj 2005.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 april 2005.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 231, 29.8.2001, s. 13.

2

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2001/657/EG skall ersättas med följande:

”BILAGA

SAINT-PIERRE OCH MIQUELON

| Löpnr | KN-nr | Varuslag | Period | Volym
  (ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1651 | ex 0304 20
  ex 0305 30
  0305 62 | Frysta filéer av torsk
  Filéer av torsk, saltade
  Hel torsk, saltad | 1.9.2001–31.8.2002 | 1 100 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 1 100 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 1 100 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 1 100 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 1 100 |
| 09.1652 | ex 0304 20 | Frysta filéer av kungsfisk | 1.9.2001–31.8.2002 | 60 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 60 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 60 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 60 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 60 |
| 09.1656 | ex 0304 20 | Frysta filéer av rödspätta | 1.9.2001–31.8.2002 | 11 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 11 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 11 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 11 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 11 |
| 09.1659 | ex 0304 20 | Frysta filéer av helgeflundra | 1.9.2001–31.8.2002 | 119 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 119 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 119 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 119 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 119” |

Löpnr

KN-nr

Varuslag

Period

Volym

(ton)

09.1651

ex 0304 20

ex 0305 30

0305 62

Frysta filéer av torsk

Filéer av torsk, saltade

Hel torsk, saltad

1.9.2001–31.8.2002

1 100

1.9.2002–31.8.2003

1 100

1.9.2003–31.8.2004

1 100

1.9.2004–31.8.2005

1 100

1.9.2005–31.8.2006

1 100

09.1652

ex 0304 20

Frysta filéer av kungsfisk

1.9.2001–31.8.2002

60

1.9.2002–31.8.2003

60

1.9.2003–31.8.2004

60

1.9.2004–31.8.2005

60

1.9.2005–31.8.2006

60

09.1656

ex 0304 20

Frysta filéer av rödspätta

1.9.2001–31.8.2002

11

1.9.2002–31.8.2003

11

1.9.2003–31.8.2004

11

1.9.2004–31.8.2005

11

1.9.2005–31.8.2006

11

09.1659

ex 0304 20

Frysta filéer av helgeflundra

1.9.2001–31.8.2002

119

1.9.2002–31.8.2003

119

1.9.2003–31.8.2004

119

1.9.2004–31.8.2005

119

1.9.2005–31.8.2006

119”

---

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

EFTAs övervakningsmyndighet

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/28

---

BESLUT AV EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 305/04/KOL

av den 1 december 2004

om ändring för fyrtioåttonde gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom ändring av kapitel 16 ”stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter och förslag till lämpliga åtgärder”

EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt artiklarna 61–63 i detta och protokoll 26 till detta,

med beaktande av avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (2), särskilt artiklarna 24, 5.2 b och 1 i del 1 av protokoll 3 samt artiklarna 18 och 19 i del 2 av protokoll 3 till detta (3), och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet skall Eftas övervakningsmyndighet förverkliga bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet skall Eftas övervakningsmyndighet utfärda tillkännagivanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om det avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om Eftas övervakningsmyndighet anser det nödvändigt.

Eftas övervakningsmyndighet erinrar om de procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd (4) som antogs av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994.

Europeiska kommissionen offentliggjorde den 1 oktober 2004 ett nytt meddelande om gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter och ett förslag till lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 88.1 i EG-fördraget (5).

Detta meddelande är av betydelse också för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II, under rubriken ”Allmänt”, i slutet av bilaga XV till EES-avtalet skall Eftas övervakningsmyndighet efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av kommissionen.

Eftas övervakningsmyndighets har samrått med Europeiska kommissionen.

Eftas övervakningsmyndighet erinrar om att den samrått med Efta-staterna vid ett multilateralt möte i frågan den 3 februari 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

| 1. | Kapitel 16 i riktlinjerna för statligt stöd skall ändras genom att nuvarande kapitel 16 ersätts med den text som återfinns i bilagan till detta beslut. Förslagen till lämpliga åtgärder återfinns i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

1.

Kapitel 16 i riktlinjerna för statligt stöd skall ändras genom att nuvarande kapitel 16 ersätts med den text som återfinns i bilagan till detta beslut. Förslagen till lämpliga åtgärder återfinns i bilagan till detta beslut.

| 2. | Efta-staterna skall underrättas om detta beslut genom en skrivelse med kopia av beslutet inklusive bilagan. Efta-staterna skall anmodas att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse meddela att de godtar förslaget till lämpliga åtgärderna. Efta-staterna skall rätta sig efter de nya riktlinjerna senast från och med den 1 juni 2005. |
| --- | --- |

2.

Efta-staterna skall underrättas om detta beslut genom en skrivelse med kopia av beslutet inklusive bilagan. Efta-staterna skall anmodas att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse meddela att de godtar förslaget till lämpliga åtgärderna. Efta-staterna skall rätta sig efter de nya riktlinjerna senast från och med den 1 juni 2005.

| 3. | Europeiska kommissionen skall underrättas om detta beslut genom en skrivelse med en kopia av beslutet inklusive bilagan i enlighet med led d i protokoll 27 till EES-avtalet. |
| --- | --- |

3.

Europeiska kommissionen skall underrättas om detta beslut genom en skrivelse med en kopia av beslutet inklusive bilagan i enlighet med led d i protokoll 27 till EES-avtalet.

| 4. | Beslutet och bilagan skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Beslutet och bilagan skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Om Efta-staterna godkänner förslaget till lämpliga åtgärder skall ett sammanfattande tillkännagivande offentliggöras i EES-delen av och i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Om Efta-staterna godkänner förslaget till lämpliga åtgärder skall ett sammanfattande tillkännagivande offentliggöras i EES-delen av och i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Detta beslut är giltigt på engelska. |
| --- | --- |

6.

Detta beslut är giltigt på engelska.

| 7. | Detta beslut riktar sig till Norge, Island och Liechtenstein. |
| --- | --- |

7.

Detta beslut riktar sig till Norge, Island och Liechtenstein.

Utfärdat i Bryssel den 1 december 2004.

På Eftas övervakningsmyndighets vägnar

Hannes HAFSTEIN

Ordförande

Einar M. BULL

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallat EES-avtalet.

1

(2)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

2

(3)  Protokoll 3 till övervakningsavtalet i dess lydelse efter Efta-staternas ändringar av den 10 december 2001. Genom ändringarna införlivades rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget med protokoll 3 och trädde i kraft den 28 augusti 2003.

3

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994, EGT L 231, 3.9.1994, s. 1, och EES-supplement nr 32 av den 3 september 1994, senast ändrade genom övervakningsmyndighetens beslut nr 195/03/KOL av den 14 juli 2004, som inte offentliggjorts ännu. Nedan kallade ”riktlinjerna för statligt stöd”.

4

(5)  Meddelande från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

5

---

BILAGA

”16.   STÖD TILL UNDSÄTTNING OCH OMSTRUKTURERING AV FÖRETAG I SVÅRIGHETER (1)

16.1   Inledning

| (1) | Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad ’övervakningsmyndigheten’) antog sina ursprungliga riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) år 1994. En ny version av riktlinjerna antogs 1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad ’övervakningsmyndigheten’) antog sina ursprungliga riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) år 1994. En ny version av riktlinjerna antogs 1999 (3).

| (2) | Övervakningsmyndigheten vill genom dessa riktlinjer, som grundar sig på tidigare versioner, av olika skäl införa vissa ändringar och förtydliganden (4). |
| --- | --- |

(2)

Övervakningsmyndigheten vill genom dessa riktlinjer, som grundar sig på tidigare versioner, av olika skäl införa vissa ändringar och förtydliganden (4).

| (3) | Att ineffektiva företag går i konkurs är ett normalt inslag i marknadsekonomin. Normen kan inte vara att ett företag som hamnar i svårigheter skall räddas av staten. Stöd till undsättnings- och omstruktureringsåtgärder har givit upphov till några av de mest kontroversiella ärendena i fråga om statligt stöd och är en av de mest snedvridande stödtyperna. Därför bör den allmänna principen om förbud mot statligt stöd såsom den fastslås i EES-avtalet förbli regeln och undantag från den regeln bör få göras endast i begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(3)

Att ineffektiva företag går i konkurs är ett normalt inslag i marknadsekonomin. Normen kan inte vara att ett företag som hamnar i svårigheter skall räddas av staten. Stöd till undsättnings- och omstruktureringsåtgärder har givit upphov till några av de mest kontroversiella ärendena i fråga om statligt stöd och är en av de mest snedvridande stödtyperna. Därför bör den allmänna principen om förbud mot statligt stöd såsom den fastslås i EES-avtalet förbli regeln och undantag från den regeln bör få göras endast i begränsad omfattning.

| (4) | Engångsvillkoret (dvs. principen om att stöd endast får ges en gång) har ytterligare förstärkts för att undvika att undsättnings- och omstruktureringsstöd används vid upprepade tillfällen för att på konstgjord väg hålla liv i företag. |
| --- | --- |

(4)

Engångsvillkoret (dvs. principen om att stöd endast får ges en gång) har ytterligare förstärkts för att undvika att undsättnings- och omstruktureringsstöd används vid upprepade tillfällen för att på konstgjord väg hålla liv i företag.

| (5) | I 1999 års riktlinjer gjordes åtskillnad mellan undsättningsstöd och omstruktureringsstöd, varvid undsättningsstöd definierades som tillfälligt stöd för att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. I princip kunde omstruktureringsåtgärder som finansieras med hjälp av statligt stöd inte vidtas under denna period. Denna strikta åtskillnad mellan undsättning och omstrukturering har emellertid givit upphov till svårigheter. Företag som befinner sig i svårigheter kan redan tvingas vidta vissa akuta strukturella åtgärder under undsättningsfasen för att det ekonomiska läget inte skall förvärras. Genom dessa riktlinjer vidgas begreppet ’undsättningsstöd’ för att göra det möjligt för stödmottagaren att vidta nödåtgärder, också av strukturell karaktär, såsom att omedelbart stänga en filial eller på annat sätt överge förlustbringande verksamhet. Mot bakgrund av nödkaraktären i sådant stöd bör Efta-staterna få möjlighet att välja ett förenklat förfarande för få stödet godkända. |
| --- | --- |

(5)

I 1999 års riktlinjer gjordes åtskillnad mellan undsättningsstöd och omstruktureringsstöd, varvid undsättningsstöd definierades som tillfälligt stöd för att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. I princip kunde omstruktureringsåtgärder som finansieras med hjälp av statligt stöd inte vidtas under denna period. Denna strikta åtskillnad mellan undsättning och omstrukturering har emellertid givit upphov till svårigheter. Företag som befinner sig i svårigheter kan redan tvingas vidta vissa akuta strukturella åtgärder under undsättningsfasen för att det ekonomiska läget inte skall förvärras. Genom dessa riktlinjer vidgas begreppet ’undsättningsstöd’ för att göra det möjligt för stödmottagaren att vidta nödåtgärder, också av strukturell karaktär, såsom att omedelbart stänga en filial eller på annat sätt överge förlustbringande verksamhet. Mot bakgrund av nödkaraktären i sådant stöd bör Efta-staterna få möjlighet att välja ett förenklat förfarande för få stödet godkända.

| (6) | Vad gäller omstruktureringsstöd krävs det i riktlinjerna från 1999, som bygger på dem från 1994, att bidragstagaren lämnar ett avsevärt bidrag till omstruktureringen. Inom ramen för denna översyn är det lämpligt att med större tydlighet betona principen att detta bidrag måste vara reellt och fritt från stöd. Bidragstagarens insats tjänar ett dubbelt syfte: dels att visa att marknaderna (ägare, långivare) tror på att företaget åter skall kunna bli lönsamt inom rimlig tid, dels att garantera att omstruktureringsstödet begränsas till det minimum som krävs för att återställa lönsamheten och samtidigt begränsa snedvridningen av konkurrensen. Således kommer övervakningsmyndigheten också att kräva kompensationsåtgärder för att minimera inverkan på konkurrenterna. |
| --- | --- |

(6)

Vad gäller omstruktureringsstöd krävs det i riktlinjerna från 1999, som bygger på dem från 1994, att bidragstagaren lämnar ett avsevärt bidrag till omstruktureringen. Inom ramen för denna översyn är det lämpligt att med större tydlighet betona principen att detta bidrag måste vara reellt och fritt från stöd. Bidragstagarens insats tjänar ett dubbelt syfte: dels att visa att marknaderna (ägare, långivare) tror på att företaget åter skall kunna bli lönsamt inom rimlig tid, dels att garantera att omstruktureringsstödet begränsas till det minimum som krävs för att återställa lönsamheten och samtidigt begränsa snedvridningen av konkurrensen. Således kommer övervakningsmyndigheten också att kräva kompensationsåtgärder för att minimera inverkan på konkurrenterna.

| (7) | Statligt undsättnings- eller omstruktureringsstöd till företag i svårigheter kan betraktas som motiverat endast på vissa villkor. Det kan exempelvis vara fallet om det finns social- eller regionalpolitiska skäl eller därför att hänsyn bör tas till de små och medelstora företagens betydelse för ekonomin eller undantagsvis därför att det är önskvärt att undsätta företag för att bevara konkurrensen på marknaden, när nedläggningen av företag skulle kunna leda till ett monopol eller oligopol med mycket få företag. Det vore däremot inte motiverat att på konstgjord väg hålla liv i ett företag som verkar inom en sektor med långsiktig strukturell överkapacitet eller som kan överleva endast som ett resultat av upprepade utbetalningar av statligt stöd. |
| --- | --- |

(7)

Statligt undsättnings- eller omstruktureringsstöd till företag i svårigheter kan betraktas som motiverat endast på vissa villkor. Det kan exempelvis vara fallet om det finns social- eller regionalpolitiska skäl eller därför att hänsyn bör tas till de små och medelstora företagens betydelse för ekonomin eller undantagsvis därför att det är önskvärt att undsätta företag för att bevara konkurrensen på marknaden, när nedläggningen av företag skulle kunna leda till ett monopol eller oligopol med mycket få företag. Det vore däremot inte motiverat att på konstgjord väg hålla liv i ett företag som verkar inom en sektor med långsiktig strukturell överkapacitet eller som kan överleva endast som ett resultat av upprepade utbetalningar av statligt stöd.

16.2   Definitioner och riktlinjernas tillämpningsområde, kopplingar till andra texter på området statligt stöd

16.2.1   Begreppet ’företag i svårigheter’

| (8) | Det finns ingen EES-definition av begreppet ’företag i svårigheter’. I dessa riktlinjer anser övervakningsmyndigheten emellertid att ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Det finns ingen EES-definition av begreppet ’företag i svårigheter’. I dessa riktlinjer anser övervakningsmyndigheten emellertid att ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt.

| (9) | Oavsett storlek anses ett företag enligt dessa riktlinjer principiellt befinna sig i svårigheter under följande omständigheter:






  a) | Om det är fråga om ett bolag med begränsat personligt ansvar för bolagsmännen (5), över hälften av det tecknade kapitalet har förlorats (6) och mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna, eller |
| --- | --- | --- |

(9)

Oavsett storlek anses ett företag enligt dessa riktlinjer principiellt befinna sig i svårigheter under följande omständigheter:

a)

Om det är fråga om ett bolag med begränsat personligt ansvar för bolagsmännen (5), över hälften av det tecknade kapitalet har förlorats (6) och mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna, eller

| b) | Om det är fråga om ett bolag med obegränsat personligt ansvar för bolagets skuld för åtminstone några av bolagsmännen (7), när över hälften av det bokföringsmässiga egna kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna. |
| --- | --- |

b)

Om det är fråga om ett bolag med obegränsat personligt ansvar för bolagets skuld för åtminstone några av bolagsmännen (7), när över hälften av det bokföringsmässiga egna kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de senaste tolv månaderna.

| c) | För alla bolagsformer, när det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. |
| --- | --- |

c)

För alla bolagsformer, när det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.

| (10) | Även om inga av de omständigheter som anges i punkt 9 föreligger, kan ett företag fortfarande anses befinna sig i svårigheter, i synnerhet om de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter föreligger, såsom ökande förluster, sjunkande omsättning, växande lager, överkapacitet, minskande kassaflöde, stigande skuldsättningsgrad och finansiella kostnader samt ett sjunkande värde, som kan gå ner till noll, på nettotillgångarna. I de allvarligaste fallen kan företaget till och med vara insolvent eller befinna sig i ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lagstiftning. I det sistnämnda fallet tillämpas dessa riktlinjer på stöd som ges inom ramen för ett sådant förfarande som leder till att företagets verksamhet fortsätter. Under alla omständigheter är företaget inte stödberättigat förrän det har visat sig att det inte är i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från ägare/aktieägare eller marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Även om inga av de omständigheter som anges i punkt 9 föreligger, kan ett företag fortfarande anses befinna sig i svårigheter, i synnerhet om de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter föreligger, såsom ökande förluster, sjunkande omsättning, växande lager, överkapacitet, minskande kassaflöde, stigande skuldsättningsgrad och finansiella kostnader samt ett sjunkande värde, som kan gå ner till noll, på nettotillgångarna. I de allvarligaste fallen kan företaget till och med vara insolvent eller befinna sig i ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lagstiftning. I det sistnämnda fallet tillämpas dessa riktlinjer på stöd som ges inom ramen för ett sådant förfarande som leder till att företagets verksamhet fortsätter. Under alla omständigheter är företaget inte stödberättigat förrän det har visat sig att det inte är i stånd att genomföra en sanering med egna medel eller med medel från ägare/aktieägare eller marknaden.

| (11) | Enligt dessa riktlinjer har ett nybildat företag inte rätt till undsättnings- eller omstruktureringsstöd ens om dess finansiella ställning inledningsvis är svag. Detta gäller exempelvis när ett nytt företag bildas vid nedläggningen av ett gammalt företag eller helt tar över ett sådant företags tillgångar. Ett företag kommer principiellt att betraktas som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts på det berörda verksamhetsområdet. Först efter denna period kommer företaget att bli berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd, dock på följande villkor:






  a) | Det skall kunna beskrivas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i dessa riktlinjer, och |
| --- | --- | --- |

(11)

Enligt dessa riktlinjer har ett nybildat företag inte rätt till undsättnings- eller omstruktureringsstöd ens om dess finansiella ställning inledningsvis är svag. Detta gäller exempelvis när ett nytt företag bildas vid nedläggningen av ett gammalt företag eller helt tar över ett sådant företags tillgångar. Ett företag kommer principiellt att betraktas som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts på det berörda verksamhetsområdet. Först efter denna period kommer företaget att bli berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd, dock på följande villkor:

a)

Det skall kunna beskrivas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i dessa riktlinjer, och

| b) | det får inte vara en del av någon större koncern (8), förutom på de villkor som anges i punkt 12. |
| --- | --- |

b)

det får inte vara en del av någon större koncern (8), förutom på de villkor som anges i punkt 12.

| (12) | Ett företag som ingår i eller håller på att tas över av en koncern är i princip inte berättigat till stöd till undsättning och omstrukturering, förutom om det kan visas att det endast är det berörda företaget som är i svårigheter och att svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att företagets svårigheter är så allvarliga att de inte kan åtgärdas inom koncernen. Om ett företag i svårigheter bildar ett dotterbolag, kommer dotterbolaget och det företag i svårigheter som kontrollerar det att betraktas som en grupp och kan därför få stöd på de villkor som anförs i denna punkt. |
| --- | --- |

(12)

Ett företag som ingår i eller håller på att tas över av en koncern är i princip inte berättigat till stöd till undsättning och omstrukturering, förutom om det kan visas att det endast är det berörda företaget som är i svårigheter och att svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att företagets svårigheter är så allvarliga att de inte kan åtgärdas inom koncernen. Om ett företag i svårigheter bildar ett dotterbolag, kommer dotterbolaget och det företag i svårigheter som kontrollerar det att betraktas som en grupp och kan därför få stöd på de villkor som anförs i denna punkt.

16.2.2   Definition av ’undsättnings- och omstruktureringsstöd’

| (13) | Undsättningsstöd och omstruktureringsstöd behandlas i samma riktlinjer, eftersom myndigheterna i båda fallen har att göra med företag i svårigheter och eftersom undsättningen och omstruktureringen ofta är två faser inom ett och samma förfarande, även om det rör sig om två olika mekanismer. |
| --- | --- |

(13)

Undsättningsstöd och omstruktureringsstöd behandlas i samma riktlinjer, eftersom myndigheterna i båda fallen har att göra med företag i svårigheter och eftersom undsättningen och omstruktureringen ofta är två faser inom ett och samma förfarande, även om det rör sig om två olika mekanismer.

| (14) | Undsättningsstöd utgör per definition ett tillfälligt stöd som kan krävas tillbaka. Det främsta syftet med detta stöd är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Den allmänna principen är att undsättningsstöd skall möjliggöra tillfällig hjälp till ett företag som ställts inför en allvarlig försämring av sin ekonomiska situation, återspeglad genom en akut likviditetskris eller teknisk insolvens. Sådant tillfälligt stöd bör ge tid till att analysera de omständigheter som lett till svårigheterna och att utveckla en lämplig plan för att avhjälpa dessa svårigheter. Dessutom måste undsättningsstöd begränsas till ett minimum. Genom undsättningsstödet får med andra ord ett företag i svårigheter en kort respit som inte får överstiga sex månader. Stödet skall bestå av reversibelt likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån, med en låneränta som åtminstone motsvarar de räntor som gäller lån till sunda företag, och i synnerhet den referensränta som övervakningsmyndigheten tillämpar. Strukturåtgärder som inte kräver några omedelbara insatser, såsom att staten oundvikligen och automatiskt går in och förser företaget med egna medel, kan inte finansieras med hjälp av undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(14)

Undsättningsstöd utgör per definition ett tillfälligt stöd som kan krävas tillbaka. Det främsta syftet med detta stöd är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Den allmänna principen är att undsättningsstöd skall möjliggöra tillfällig hjälp till ett företag som ställts inför en allvarlig försämring av sin ekonomiska situation, återspeglad genom en akut likviditetskris eller teknisk insolvens. Sådant tillfälligt stöd bör ge tid till att analysera de omständigheter som lett till svårigheterna och att utveckla en lämplig plan för att avhjälpa dessa svårigheter. Dessutom måste undsättningsstöd begränsas till ett minimum. Genom undsättningsstödet får med andra ord ett företag i svårigheter en kort respit som inte får överstiga sex månader. Stödet skall bestå av reversibelt likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån, med en låneränta som åtminstone motsvarar de räntor som gäller lån till sunda företag, och i synnerhet den referensränta som övervakningsmyndigheten tillämpar. Strukturåtgärder som inte kräver några omedelbara insatser, såsom att staten oundvikligen och automatiskt går in och förser företaget med egna medel, kan inte finansieras med hjälp av undsättningsstöd.

| (15) | Så snart en omstrukturerings- eller likvidationsplan, för vilken stöd har äskats, har upprättats och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd. Åtgärder som måste vidtas omedelbart för att motverka förluster, även strukturåtgärder (t.ex. omedelbar nedläggning av förlustbringande verksamhetsområden) kan genomföras med hjälp av undsättningsstödet, under förutsättning att villkoren för individuella stöd i avsnitt 16.3.1 och för stödordningar i avsnitt 16.4.3 efterlevs. Förutom i de fall där den förenklade metod som anges i avsnitt 16.3.1.2 tillämpas, måste Efta-staten påvisa att sådana strukturåtgärder behöver vidtas omgående. Undsättningsstöd kan normalt inte beviljas för ekonomisk omstrukturering. |
| --- | --- |

(15)

Så snart en omstrukturerings- eller likvidationsplan, för vilken stöd har äskats, har upprättats och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd. Åtgärder som måste vidtas omedelbart för att motverka förluster, även strukturåtgärder (t.ex. omedelbar nedläggning av förlustbringande verksamhetsområden) kan genomföras med hjälp av undsättningsstödet, under förutsättning att villkoren för individuella stöd i avsnitt 16.3.1 och för stödordningar i avsnitt 16.4.3 efterlevs. Förutom i de fall där den förenklade metod som anges i avsnitt 16.3.1.2 tillämpas, måste Efta-staten påvisa att sådana strukturåtgärder behöver vidtas omgående. Undsättningsstöd kan normalt inte beviljas för ekonomisk omstrukturering.

| (16) | En omstrukturering däremot grundar sig på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet. Vanligtvis omfattar den ett eller flera av följande inslag: omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet i syfte att göra den effektivare, vilket i allmänhet innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, omstrukturerar de verksamheter vars konkurrenskraft kan återställas samt, ibland, diversifierar och satsar på nya lönsamma verksamheter. Finansiell omstrukturering (kapitaltillskott, skuldminskning) måste oftast åtfölja den fysiska omstruktureringen. Däremot kan en omstrukturering enligt dessa riktlinjer inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds. |
| --- | --- |

(16)

En omstrukturering däremot grundar sig på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet. Vanligtvis omfattar den ett eller flera av följande inslag: omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet i syfte att göra den effektivare, vilket i allmänhet innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, omstrukturerar de verksamheter vars konkurrenskraft kan återställas samt, ibland, diversifierar och satsar på nya lönsamma verksamheter. Finansiell omstrukturering (kapitaltillskott, skuldminskning) måste oftast åtfölja den fysiska omstruktureringen. Däremot kan en omstrukturering enligt dessa riktlinjer inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds.

16.2.3   Tillämpningsområde

| (17) | Riktlinjerna är tillämpliga på företag i alla branscher som omfattas av EES-avtalet och som granskas av övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 62 i EES-avtalet, utan att det påverkar särskilda branschspecifika regler för företag i svårigheter (9). |
| --- | --- |

(17)

Riktlinjerna är tillämpliga på företag i alla branscher som omfattas av EES-avtalet och som granskas av övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 62 i EES-avtalet, utan att det påverkar särskilda branschspecifika regler för företag i svårigheter (9).

16.2.4   Förenlighet med den gemensamma marknaden

| (18) | Enligt artikel 61.2 och 61.3 i EES-avtalet finns det möjlighet att stöd som omfattas av artikel 87.1 kan vara förenliga med den gemensamma marknaden. Bortsett från de stöd som avses i artikel 61.2, särskilt stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, vilka inte behandlas här, är artikel 61.3 c den enda grunden för förenlighet med den gemensamma marknaden för stöd till företag i svårigheter. Enligt denna artikel har övervakningsmyndigheten befogenhet att tillåta ’stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter [...] när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset’. Detta kan särskilt vara fallet om stödet är nödvändigt för att rätta till skillnader som beror på brister i marknaden eller för att säkerställa ekonomisk och social samhållning. |
| --- | --- |

(18)

Enligt artikel 61.2 och 61.3 i EES-avtalet finns det möjlighet att stöd som omfattas av artikel 87.1 kan vara förenliga med den gemensamma marknaden. Bortsett från de stöd som avses i artikel 61.2, särskilt stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, vilka inte behandlas här, är artikel 61.3 c den enda grunden för förenlighet med den gemensamma marknaden för stöd till företag i svårigheter. Enligt denna artikel har övervakningsmyndigheten befogenhet att tillåta ’stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter [...] när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset’. Detta kan särskilt vara fallet om stödet är nödvändigt för att rätta till skillnader som beror på brister i marknaden eller för att säkerställa ekonomisk och social samhållning.

| (19) | Eftersom dess fortlevnad är i fara kan ett företag i svårigheter inte anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänna mål förrän dess lönsamhet har säkerställts. Därför anser övervakningsmyndigheten att stöd till företag i svårigheter kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot EES intresse endast om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls. Om de företag som kommer i fråga för undsättnings- eller omstruktureringsstöd ligger i områden som erhåller stöd, kommer övervakningsmyndigheten att ta de regionalpolitiska hänsyn som anges i artikel 61.3 a och c i EES-avtalet, vilket också beskrivs i punkterna 54–55. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom dess fortlevnad är i fara kan ett företag i svårigheter inte anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänna mål förrän dess lönsamhet har säkerställts. Därför anser övervakningsmyndigheten att stöd till företag i svårigheter kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot EES intresse endast om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls. Om de företag som kommer i fråga för undsättnings- eller omstruktureringsstöd ligger i områden som erhåller stöd, kommer övervakningsmyndigheten att ta de regionalpolitiska hänsyn som anges i artikel 61.3 a och c i EES-avtalet, vilket också beskrivs i punkterna 54–55.

| (20) | Övervakningsmyndigheten kommer att rikta särskild uppmärksamhet mot behovet att förhindra att dessa riktlinjer används för att kringgå principerna i befintliga rambestämmelser och riktlinjer. |
| --- | --- |

(20)

Övervakningsmyndigheten kommer att rikta särskild uppmärksamhet mot behovet att förhindra att dessa riktlinjer används för att kringgå principerna i befintliga rambestämmelser och riktlinjer.

| (21) | Bedömningen av undsättnings- eller omstruktureringsstödet bör inte få påverkas av förändringar i ägarstrukturen i det stödmottagande företaget. |
| --- | --- |

(21)

Bedömningen av undsättnings- eller omstruktureringsstödet bör inte få påverkas av förändringar i ägarstrukturen i det stödmottagande företaget.

16.2.5   Mottagare av tidigare olagligt stöd

| (22) | I de fall där olagligt stöd tidigare har beviljats ett företag i svårigheter och då övervakningsmyndigheten har fattat ett negativt beslut med föreläggande om återkrav, men där återkrav inte skett i enlighet med artikel 14 i del II av protokoll 3 till Avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat ’övervakningsavtalet’) (10), skall bedömningen av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som planeras att beviljas av samma företag för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte betalats tillbaka (11). |
| --- | --- |

(22)

I de fall där olagligt stöd tidigare har beviljats ett företag i svårigheter och då övervakningsmyndigheten har fattat ett negativt beslut med föreläggande om återkrav, men där återkrav inte skett i enlighet med artikel 14 i del II av protokoll 3 till Avtalet mellan EFTA-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat ’övervakningsavtalet’) (10), skall bedömningen av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som planeras att beviljas av samma företag för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte betalats tillbaka (11).

16.3   Allmänna villkor för beviljande av sådana undsättnings- och omstruktureringsstöd som anmäls enskilt till övervakningsmyndigheten

| (23) | Detta kapitel gäller endast stöd som anmäls enskilt till övervakningsmyndigheten. På vissa villkor kan kommissionen godkänna stödordningar som avser undsättning och omstrukturering. Villkoren för godkännande av sådana ordningar återfinns i avsnitt 16.4. |
| --- | --- |

(23)

Detta kapitel gäller endast stöd som anmäls enskilt till övervakningsmyndigheten. På vissa villkor kan kommissionen godkänna stödordningar som avser undsättning och omstrukturering. Villkoren för godkännande av sådana ordningar återfinns i avsnitt 16.4.

16.3.1   Undsättningsstöd

16.3.1.1   Villkor

| (24) | För att godkännas av kommissionen skall undsättningsstöd enligt definitionen i punkt 14 uppfylla följande villkor:






  a) | De skall bestå av likvida medel i form av lånegarantier eller lån (12). I båda fallen skall låneräntan minst motsvara de räntor som gäller för lån till sunda företag, och i synnerhet den referensränta som övervakningsmyndigheten tillämpar; lån skall återbetalas och lånegarantier skall upphöra inom sex månader efter den första utbetalningen till företaget. |
| --- | --- | --- |

(24)

För att godkännas av kommissionen skall undsättningsstöd enligt definitionen i punkt 14 uppfylla följande villkor:

a)

De skall bestå av likvida medel i form av lånegarantier eller lån (12). I båda fallen skall låneräntan minst motsvara de räntor som gäller för lån till sunda företag, och i synnerhet den referensränta som övervakningsmyndigheten tillämpar; lån skall återbetalas och lånegarantier skall upphöra inom sex månader efter den första utbetalningen till företaget.

| b) | De får ges endast på grundval av allvarliga sociala problem och får inte skapa allvarliga negativa så kallade sidoeffekter andra länder som är avtalsparter i EEA-avtalet. |
| --- | --- |

b)

De får ges endast på grundval av allvarliga sociala problem och får inte skapa allvarliga negativa så kallade sidoeffekter andra länder som är avtalsparter i EEA-avtalet.

| c) | Efta-staten skall i samband med anmälan förbinda sig att inom sex månader från och med beviljandet av undsättningsstödet till övervakningsmyndigheten överlämna en omstruktureringsplan, en likvidationsplan eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats och/eller att garantin inte längre gäller; om det är fråga om icke-anmält stöd skall Efta-staten, inom sex månader från och med det första genomförandet av en undsättningsåtgärd, överlämna en omstruktureringsplan, en likvidationsplan eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats och/eller att garantin inte längre gäller. |
| --- | --- |

c)

Efta-staten skall i samband med anmälan förbinda sig att inom sex månader från och med beviljandet av undsättningsstödet till övervakningsmyndigheten överlämna en omstruktureringsplan, en likvidationsplan eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats och/eller att garantin inte längre gäller; om det är fråga om icke-anmält stöd skall Efta-staten, inom sex månader från och med det första genomförandet av en undsättningsåtgärd, överlämna en omstruktureringsplan, en likvidationsplan eller ett bevis på att lånet helt och hållet återbetalats och/eller att garantin inte längre gäller.

| d) | Det skall begränsa sig till vad som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget; ett sådant belopp får innehålla stöd till brådskande strukturåtgärder enligt punkt 15. Det nödvändiga beloppet skall grunda sig på det behov av likvida medel som uppkommit till följd av företagets förluster; vid fastställandet av detta belopp kommer resultatet av tillämpningen av formeln i bilagan att beaktas. Undsättningsstöd som överstiger resultatet av denna beräkning måste vederbörligen förklaras. |
| --- | --- |

d)

Det skall begränsa sig till vad som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget; ett sådant belopp får innehålla stöd till brådskande strukturåtgärder enligt punkt 15. Det nödvändiga beloppet skall grunda sig på det behov av likvida medel som uppkommit till följd av företagets förluster; vid fastställandet av detta belopp kommer resultatet av tillämpningen av formeln i bilagan att beaktas. Undsättningsstöd som överstiger resultatet av denna beräkning måste vederbörligen förklaras.

| e) | Det skall uppfylla villkoren i avsnitt 16.3.3 (’engångsvillkoret’). |
| --- | --- |

e)

Det skall uppfylla villkoren i avsnitt 16.3.3 (’engångsvillkoret’).

| (25) | I de fall då Efta-staten har tillhandahållit en omstruktureringsplan inom sex månader från dagen för godkännandet eller, i fråga om icke anmält stöd, från genomförandet av åtgärden, förlängs tidsfristen för återbetalningen av lånet eller avslutandet av garantin till dess att övervakningsmyndigheten har fattat sitt beslut om planen, om inte övervakningsmyndigheten beslutar att en sådan förlängning inte är motiverad. |
| --- | --- |

(25)

I de fall då Efta-staten har tillhandahållit en omstruktureringsplan inom sex månader från dagen för godkännandet eller, i fråga om icke anmält stöd, från genomförandet av åtgärden, förlängs tidsfristen för återbetalningen av lånet eller avslutandet av garantin till dess att övervakningsmyndigheten har fattat sitt beslut om planen, om inte övervakningsmyndigheten beslutar att en sådan förlängning inte är motiverad.

| (26) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet eller möjligheten att i enlighet med artikel 1.2 andra stycket i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet hänskjuta ett ärende till Efta-domstolen, kommer övervakningsmyndigheten att inleda ett förfarande enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet om Efta-staterna underlåter att meddela övervakningsmyndigheten






  a) | en trovärdig och välgrundad omstrukturerings- eller likvidationsplan, eller |
| --- | --- | --- |

(26)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet eller möjligheten att i enlighet med artikel 1.2 andra stycket i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet hänskjuta ett ärende till Efta-domstolen, kommer övervakningsmyndigheten att inleda ett förfarande enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet om Efta-staterna underlåter att meddela övervakningsmyndigheten

a)

en trovärdig och välgrundad omstrukturerings- eller likvidationsplan, eller

| b) | bevis på att lånet är helt återbetalt eller att garantin har upphört innan tidsfristen på sex månader löpt ut. |
| --- | --- |

b)

bevis på att lånet är helt återbetalt eller att garantin har upphört innan tidsfristen på sex månader löpt ut.

| (27) | Övervakningsmyndigheten kan under alla förhållanden besluta att inleda ett sådant förfarande, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet eller möjligheten att hänskjuta ärendet till Efta-domstolen enligt artikel 1.2 andra stycket i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet, om den anser att lånet eller garantin har missbrukats, eller att underlåtenheten att återbetala stödet efter det att sexmånadersperioden löpt ut inte längre är motiverad. |
| --- | --- |

(27)

Övervakningsmyndigheten kan under alla förhållanden besluta att inleda ett sådant förfarande, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet eller möjligheten att hänskjuta ärendet till Efta-domstolen enligt artikel 1.2 andra stycket i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet, om den anser att lånet eller garantin har missbrukats, eller att underlåtenheten att återbetala stödet efter det att sexmånadersperioden löpt ut inte längre är motiverad.

| (28) | Det faktum att ett undsättningsstöd godkänts innebär inte nödvändigtvis att stöd som beviljas senare inom ramen för en omstruktureringsplan kommer att godkännas. Sådana omstruktureringsstöd skall bedömas för sig. |
| --- | --- |

(28)

Det faktum att ett undsättningsstöd godkänts innebär inte nödvändigtvis att stöd som beviljas senare inom ramen för en omstruktureringsplan kommer att godkännas. Sådana omstruktureringsstöd skall bedömas för sig.

16.3.1.2   Förenklat förfarande

| (29) | Övervakningsmyndigheten kommer så långt möjligt att eftersträva att fatta beslut inom en månad för undsättningsstöd som inte strider mot några av de villkor som nämns i avsnitt 16.3.1.1 och som uppfyller följande kumulativa krav:






  a) | Det berörda företaget skall uppfylla åtminstone ett av de tre villkoren i punkt 9. |
| --- | --- | --- |

(29)

Övervakningsmyndigheten kommer så långt möjligt att eftersträva att fatta beslut inom en månad för undsättningsstöd som inte strider mot några av de villkor som nämns i avsnitt 16.3.1.1 och som uppfyller följande kumulativa krav:

a)

Det berörda företaget skall uppfylla åtminstone ett av de tre villkoren i punkt 9.

| b) | Undsättningsstödet begränsar sig till det belopp som följer av tillämpningen av formeln i bilagan och överstiger inte 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

Undsättningsstödet begränsar sig till det belopp som följer av tillämpningen av formeln i bilagan och överstiger inte 10 miljoner euro.

16.3.2   Omstruktureringsstöd

16.3.2.1   Grundprincip

| (30) | Omstruktureringsstöd medför särskilda problem ur konkurrenshänseende, eftersom de kan leda till att en orättvis andel av kostnaderna för en strukturell anpassning och de åtföljande sociala och ekonomiska problemen överförs på andra tillverkare som inte får stöd, samt på övriga parter i EES-avtalet. Grundprincipen är därför att bevilja omstruktureringsstöd endast i de fall då det kan visas att beviljandet inte strider mot EES-intressen. Detta är möjligt endast om strikta villkor uppfylls och om det är säkert att eventuella snedvridningar av konkurrensen kommer att uppvägas av nyttan av att bibehålla företaget i drift (särskilt om det kan fastställas att nettoeffekten av uppsägningar till följd av företagets konkurs, tillsammans med effekterna för leverantörerna, skulle förvärra de lokala, regionala eller nationella sysselsättningsproblemen eller när försvinnandet av företaget skulle kunna leda till en monopol- eller snäv oligopolsituation) och, i förekommande fall, genom tillräckliga åtgärder till förmån för konkurrenterna. |
| --- | --- |

(30)

Omstruktureringsstöd medför särskilda problem ur konkurrenshänseende, eftersom de kan leda till att en orättvis andel av kostnaderna för en strukturell anpassning och de åtföljande sociala och ekonomiska problemen överförs på andra tillverkare som inte får stöd, samt på övriga parter i EES-avtalet. Grundprincipen är därför att bevilja omstruktureringsstöd endast i de fall då det kan visas att beviljandet inte strider mot EES-intressen. Detta är möjligt endast om strikta villkor uppfylls och om det är säkert att eventuella snedvridningar av konkurrensen kommer att uppvägas av nyttan av att bibehålla företaget i drift (särskilt om det kan fastställas att nettoeffekten av uppsägningar till följd av företagets konkurs, tillsammans med effekterna för leverantörerna, skulle förvärra de lokala, regionala eller nationella sysselsättningsproblemen eller när försvinnandet av företaget skulle kunna leda till en monopol- eller snäv oligopolsituation) och, i förekommande fall, genom tillräckliga åtgärder till förmån för konkurrenterna.

16.3.2.2   Villkor för beviljande av stöd

| (31) | Med förbehåll för särskilda bestämmelser om stödområden samt små och medelstora företag (se punkterna 54, 55, 56 och 58), godkänner övervakningsmyndigheten stöd endast på följande villkor: |
| --- | --- |

(31)

Med förbehåll för särskilda bestämmelser om stödområden samt små och medelstora företag (se punkterna 54, 55, 56 och 58), godkänner övervakningsmyndigheten stöd endast på följande villkor:

Företaget skall vara stödberättigat

| (32) | Företaget måste anses befinna sig i svårigheter på det sätt som avses i dessa riktlinjer (se punkterna 8–12). |
| --- | --- |

(32)

Företaget måste anses befinna sig i svårigheter på det sätt som avses i dessa riktlinjer (se punkterna 8–12).

Den långsiktiga lönsamheten skall återställas

| (33) | Stödet beviljas under förutsättning att den omstruktureringsplan som övervakningsmyndigheten skall ha godkänt för varje enskilt stöd genomförs, förutom när det gäller små och medelstora företag, vilket fastställs i avsnitt 16.3.2.5 |
| --- | --- |

(33)

Stödet beviljas under förutsättning att den omstruktureringsplan som övervakningsmyndigheten skall ha godkänt för varje enskilt stöd genomförs, förutom när det gäller små och medelstora företag, vilket fastställs i avsnitt 16.3.2.5

| (34) | Omstruktureringsplanen, som skall ha en så kort varaktighet som möjligt, skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. Omstruktureringsstödet måste således knytas till en genomförbar omstruktureringsplan som Efta-staten förbinder sig att följa. Denna plan skall läggas fram för övervakningsmyndigheten tillsammans med alla närmare upplysningar och i synnerhet en marknadsanalys. Förbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom de interna åtgärder som anges i omstruktureringsplanen; den får vara baserad på externa faktorer, såsom pris- och efterfrågeförändringar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, men bara om de antaganden som gjorts beträffande marknadens utveckling allmänt erkänns. En omstrukturering skall innebära att företaget överger de verksamheter som förblir olönsamma även efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(34)

Omstruktureringsplanen, som skall ha en så kort varaktighet som möjligt, skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. Omstruktureringsstödet måste således knytas till en genomförbar omstruktureringsplan som Efta-staten förbinder sig att följa. Denna plan skall läggas fram för övervakningsmyndigheten tillsammans med alla närmare upplysningar och i synnerhet en marknadsanalys. Förbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom de interna åtgärder som anges i omstruktureringsplanen; den får vara baserad på externa faktorer, såsom pris- och efterfrågeförändringar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, men bara om de antaganden som gjorts beträffande marknadens utveckling allmänt erkänns. En omstrukturering skall innebära att företaget överger de verksamheter som förblir olönsamma även efter omstruktureringen.

| (35) | I omstruktureringsplanen måste de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter beskrivas, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. Planen måste bland annat beakta den nuvarande situationen och den väntade utvecklingen vad gäller utbud av och efterfrågan på de berörda produkterna på marknaden baserat på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden, samt företagets särskilda starka och svaga sidor. Den måste göra det möjligt för företaget att övergå till en ny struktur som ger det utsikter till långsiktig lönsamhet och möjligheter att fungera med egna resurser. |
| --- | --- |

(35)

I omstruktureringsplanen måste de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter beskrivas, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. Planen måste bland annat beakta den nuvarande situationen och den väntade utvecklingen vad gäller utbud av och efterfrågan på de berörda produkterna på marknaden baserat på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden, samt företagets särskilda starka och svaga sidor. Den måste göra det möjligt för företaget att övergå till en ny struktur som ger det utsikter till långsiktig lönsamhet och möjligheter att fungera med egna resurser.

| (36) | Omstruktureringsplanen skall medföra en omvandling av företaget så att det, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen på eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget skall vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft. Om företagets svårigheter beror på brister i företagsstyrningen skall lämpliga ändringar genomföras. |
| --- | --- |

(36)

Omstruktureringsplanen skall medföra en omvandling av företaget så att det, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen på eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget skall vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft. Om företagets svårigheter beror på brister i företagsstyrningen skall lämpliga ändringar genomföras.

Stödet skall förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (37) | Kompenserande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt, så att de positiva effekter som uppnås överväger de negativa. I annat fall måste stödet anses ’strida mot det gemensamma intresset’ och därmed som oförenligt med EES-avtalet. Övervakningsmyndigheten kommer att beakta målet att återställa den långsiktiga lönsamheten när den avgör huruvida de kompenserande åtgärderna är tillräckliga. |
| --- | --- |

(37)

Kompenserande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt, så att de positiva effekter som uppnås överväger de negativa. I annat fall måste stödet anses ’strida mot det gemensamma intresset’ och därmed som oförenligt med EES-avtalet. Övervakningsmyndigheten kommer att beakta målet att återställa den långsiktiga lönsamheten när den avgör huruvida de kompenserande åtgärderna är tillräckliga.

| (38) | Dessa åtgärder kan omfatta avyttring av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro, sänkning av inträdeshindren på de berörda marknaderna. Vid bedömningen av kompensationsåtgärdernas lämplighet kommer övervakningsmyndigheten att ta hänsyn till marknadsstrukturen och konkurrensvillkoren för att säkerställa att sådana åtgärder inte leder till en försämring av marknadsstrukturen, exempelvis genom att indirekt leda till ett monopol eller en strikt oligopolsituation. Om en Efta-stat kan visa att en sådan situation kommer att uppstå, bör kompensationsåtgärderna utformas på ett sådant sätt att denna situation undviks. |
| --- | --- |

(38)

Dessa åtgärder kan omfatta avyttring av tillgångar, kapacitetsminskningar eller neddragen marknadsnärvaro, sänkning av inträdeshindren på de berörda marknaderna. Vid bedömningen av kompensationsåtgärdernas lämplighet kommer övervakningsmyndigheten att ta hänsyn till marknadsstrukturen och konkurrensvillkoren för att säkerställa att sådana åtgärder inte leder till en försämring av marknadsstrukturen, exempelvis genom att indirekt leda till ett monopol eller en strikt oligopolsituation. Om en Efta-stat kan visa att en sådan situation kommer att uppstå, bör kompensationsåtgärderna utformas på ett sådant sätt att denna situation undviks.

| (39) | Åtgärderna skall stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och i synnerhet till företagets storlek (13) och dess relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar. De bör särskilt vidtas på marknader där företaget kommer att ha en betydande position på marknaden efter omstruktureringen. Minskningstakten måste avgöras från fall till fall. Övervakningsmyndigheten kommer att fastställa åtgärdernas omfattning på grundval av den marknadsanalys som bifogas omstruktureringsplanen och, om det är lämpligt, på grundval av eventuella andra upplysningar som övervakningsmyndigheten har eller får in från berörda parter. Nedskärningen av företagets verksamhet skall utgöra en integrerad del av den omstrukturering som anges i planen. Denna princip gäller oberoende av om dessa avyttringar äger rum före eller efter beviljandet av statligt stöd, så länge dessa utgör en del av samma omstrukturering. Avskrivningar och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter är nödvändiga för att återställa lönsamheten kommer inte att bedömas som en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron vid bedömningen av kompensationsåtgärderna. Vid en sådan bedömning kommer tidigare beviljat undsättningsstöd att vägas in. |
| --- | --- |

(39)

Åtgärderna skall stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och i synnerhet till företagets storlek (13) och dess relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar. De bör särskilt vidtas på marknader där företaget kommer att ha en betydande position på marknaden efter omstruktureringen. Minskningstakten måste avgöras från fall till fall. Övervakningsmyndigheten kommer att fastställa åtgärdernas omfattning på grundval av den marknadsanalys som bifogas omstruktureringsplanen och, om det är lämpligt, på grundval av eventuella andra upplysningar som övervakningsmyndigheten har eller får in från berörda parter. Nedskärningen av företagets verksamhet skall utgöra en integrerad del av den omstrukturering som anges i planen. Denna princip gäller oberoende av om dessa avyttringar äger rum före eller efter beviljandet av statligt stöd, så länge dessa utgör en del av samma omstrukturering. Avskrivningar och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter är nödvändiga för att återställa lönsamheten kommer inte att bedömas som en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron vid bedömningen av kompensationsåtgärderna. Vid en sådan bedömning kommer tidigare beviljat undsättningsstöd att vägas in.

| (40) | I normalfallet kommer emellertid detta villkor inte att tillämpas på små företag eftersom det kan antas att tillfälligt stöd till små företag vanligen inte snedvrider konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, förutom när något annat föreskrivs enligt reglerna för statligt stöd inom någon bestämd sektor eller när stödmottagaren verkar på en marknad där det råder ihållande överkapacitet. |
| --- | --- |

(40)

I normalfallet kommer emellertid detta villkor inte att tillämpas på små företag eftersom det kan antas att tillfälligt stöd till små företag vanligen inte snedvrider konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, förutom när något annat föreskrivs enligt reglerna för statligt stöd inom någon bestämd sektor eller när stödmottagaren verkar på en marknad där det råder ihållande överkapacitet.

| (41) | När stödmottagaren verkar på en marknad där det råder långsiktig strukturell överkapacitet, enligt definitionen inom ramen för de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (14), kan minskningen av företagets kapacitet eller marknadsnärvaro behöva bli så stor som 100 % (15). |
| --- | --- |

(41)

När stödmottagaren verkar på en marknad där det råder långsiktig strukturell överkapacitet, enligt definitionen inom ramen för de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (14), kan minskningen av företagets kapacitet eller marknadsnärvaro behöva bli så stor som 100 % (15).

Stöd begränsat till ett minimum: faktiskt bidrag, fritt från stöd

| (42) | Stödbeloppet och stödnivån skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Vid sådana bedömningar kommer allt undsättningsstöd som tidigare beviljats att beaktas. Därför skall de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas. Sådana bidrag skall vara reella, dvs. faktiska, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden och de skall vara så stora som möjligt. |
| --- | --- |

(42)

Stödbeloppet och stödnivån skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Vid sådana bedömningar kommer allt undsättningsstöd som tidigare beviljats att beaktas. Därför skall de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas. Sådana bidrag skall vara reella, dvs. faktiska, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden och de skall vara så stora som möjligt.

| (43) | Övervakningsmyndigheten kommer normalt att bedöma om följande bidrag (16) till omstruktureringen som lämpliga: minst 25 % när det gäller små företag, minst 40 % för medelstora företag och minst 50 % för stora företag. I undantagsfall och i samband med särskilt svåra omständigheter som skall påvisas av Efta-staten kan övervakningsmyndigheten godkänna ett mindre bidrag. |
| --- | --- |

(43)

Övervakningsmyndigheten kommer normalt att bedöma om följande bidrag (16) till omstruktureringen som lämpliga: minst 25 % när det gäller små företag, minst 40 % för medelstora företag och minst 50 % för stora företag. I undantagsfall och i samband med särskilt svåra omständigheter som skall påvisas av Efta-staten kan övervakningsmyndigheten godkänna ett mindre bidrag.

| (44) | För att begränsa den snedvridande effekten skall stödet ges i sådan form eller med ett sådant belopp att det inte förser företaget med ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter som snedvrider marknaden och som inte har anknytning till omstruktureringen. I detta syfte undersöker övervakningsmyndigheten storleken på företagets skulder efter omstruktureringen, bland annat efter alla uppskov eller minskningar av fordringar, särskilt inom ramen för ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lag (17). Stödet får inte användas för att finansiera nyinvesteringar som inte är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(44)

För att begränsa den snedvridande effekten skall stödet ges i sådan form eller med ett sådant belopp att det inte förser företaget med ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter som snedvrider marknaden och som inte har anknytning till omstruktureringen. I detta syfte undersöker övervakningsmyndigheten storleken på företagets skulder efter omstruktureringen, bland annat efter alla uppskov eller minskningar av fordringar, särskilt inom ramen för ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lag (17). Stödet får inte användas för att finansiera nyinvesteringar som inte är nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet.

Särskilda villkor för godkännande av stöd

| (45) | Utöver de kompensationsåtgärder som beskrivs i punkterna 37–42 kan övervakningsmyndigheten fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda Efta-staten inte har åtagit sig att vidta sådana åtgärder. Efta-staten kan bland annat åläggas följande:






  a) | Att själv vidta åtgärder (t.ex. göra vissa marknader direkt eller indirekt kopplade till företagets verksamhet tillgängliga för andra aktörer inom EES med iakttagande av EES-lagstiftningen). |
| --- | --- | --- |

(45)

Utöver de kompensationsåtgärder som beskrivs i punkterna 37–42 kan övervakningsmyndigheten fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda Efta-staten inte har åtagit sig att vidta sådana åtgärder. Efta-staten kan bland annat åläggas följande:

a)

Att själv vidta åtgärder (t.ex. göra vissa marknader direkt eller indirekt kopplade till företagets verksamhet tillgängliga för andra aktörer inom EES med iakttagande av EES-lagstiftningen).

| b) | Att underkasta det stödmottagande företaget vissa villkor. |
| --- | --- |

b)

Att underkasta det stödmottagande företaget vissa villkor.

| c) | Att inte bevilja stödmottagaren stöd för andra ändamål under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

c)

Att inte bevilja stödmottagaren stöd för andra ändamål under omstruktureringsperioden.

Fullt genomförande av omstruktureringsplanen och iakttagande av villkoren

| (46) | Företaget skall genomföra omstruktureringsplanen i dess helhet och fullgöra varje annan skyldighet som anges i övervakningsmyndighetens beslut om godkännandet av stödet. Övervakningsmyndigheten betraktar det som ett missbruk av stöd om planen inte följs eller skyldigheterna inte fullgörs, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet eller möjligheten att hänskjuta ärendet till domstolen enligt artikel 1.2 andra stycket i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

(46)

Företaget skall genomföra omstruktureringsplanen i dess helhet och fullgöra varje annan skyldighet som anges i övervakningsmyndighetens beslut om godkännandet av stödet. Övervakningsmyndigheten betraktar det som ett missbruk av stöd om planen inte följs eller skyldigheterna inte fullgörs, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet eller möjligheten att hänskjuta ärendet till domstolen enligt artikel 1.2 andra stycket i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

| (47) | I fråga om omstruktureringar som avser flera år och kräver omfattande stöd, kan övervakningsmyndigheten kräva att utbetalningen av omstruktureringsstödet fördelas på flera tillfällen och förena varje delutbetalning med villkor, såsom






  a) | att det före varje utbetalning bekräftas att en etapp i omstruktureringsplanen genomförts på ett riktigt sätt och enligt tidsplanen, eller |
| --- | --- | --- |

(47)

I fråga om omstruktureringar som avser flera år och kräver omfattande stöd, kan övervakningsmyndigheten kräva att utbetalningen av omstruktureringsstödet fördelas på flera tillfällen och förena varje delutbetalning med villkor, såsom

a)

att det före varje utbetalning bekräftas att en etapp i omstruktureringsplanen genomförts på ett riktigt sätt och enligt tidsplanen, eller

| b) | övervakningsmyndighetens godkännande före varje utbetalning efter kontroll av att omstruktureringsplanen verkligen genomförs på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

b)

övervakningsmyndighetens godkännande före varje utbetalning efter kontroll av att omstruktureringsplanen verkligen genomförs på ett riktigt sätt.

Övervakning och årlig rapport

| (48) | Övervakningsmyndigheten måste genom de regelbundna och detaljerade rapporter som Efta-staten skall lämna in kunna försäkra sig om att omstruktureringsplanen genomförs på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

(48)

Övervakningsmyndigheten måste genom de regelbundna och detaljerade rapporter som Efta-staten skall lämna in kunna försäkra sig om att omstruktureringsplanen genomförs på ett riktigt sätt.

| (49) | När det gäller stöd till stora företag, skall den första av dessa rapporter vanligtvis läggas fram för övervakningsmyndigheten senast sex månader från den dag då stödet beviljades. Därefter skall rapporterna lämnas till övervakningsmyndigheten minst en gång om året före ett fastställt senaste datum, så länge målen i omstruktureringsplanen inte anses ha uppnåtts. Rapporterna måste innehålla all information övervakningsmyndigheten behöver för att kunna övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen, tidsplanen för överföringarna till företaget och dess finansiella ställning samt att alla villkor och skyldigheter som fastställs i beslutet om godkännande av stödet iakttas. Rapporterna skall i synnerhet innehålla samtliga relevanta upplysningar om de stöd, oavsett vilket ändamål de avser och om de är tillfälliga eller omfattas av en ordning, som företaget har mottagit under omstruktureringsperioden (se punkterna 67–70 om ’lämpliga åtgärder’). Om övervakningsmyndigheten vid andra tillfällen behöver få bekräftelser av vissa nödvändiga uppgifter, t.ex. om nedläggningar eller kapacitetsnedskärningar, kan den kräva att rapporter lämnas oftare. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller stöd till stora företag, skall den första av dessa rapporter vanligtvis läggas fram för övervakningsmyndigheten senast sex månader från den dag då stödet beviljades. Därefter skall rapporterna lämnas till övervakningsmyndigheten minst en gång om året före ett fastställt senaste datum, så länge målen i omstruktureringsplanen inte anses ha uppnåtts. Rapporterna måste innehålla all information övervakningsmyndigheten behöver för att kunna övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen, tidsplanen för överföringarna till företaget och dess finansiella ställning samt att alla villkor och skyldigheter som fastställs i beslutet om godkännande av stödet iakttas. Rapporterna skall i synnerhet innehålla samtliga relevanta upplysningar om de stöd, oavsett vilket ändamål de avser och om de är tillfälliga eller omfattas av en ordning, som företaget har mottagit under omstruktureringsperioden (se punkterna 67–70 om ’lämpliga åtgärder’). Om övervakningsmyndigheten vid andra tillfällen behöver få bekräftelser av vissa nödvändiga uppgifter, t.ex. om nedläggningar eller kapacitetsnedskärningar, kan den kräva att rapporter lämnas oftare.

| (50) | Vad gäller stöd till små och medelstora företag räcker det normalt att det stödmottagande företagets balansräkning och resultaträkning ges in, med förbehåll för eventuella striktare bestämmelser i det beslut genom vilket stödet godkänns. |
| --- | --- |

(50)

Vad gäller stöd till små och medelstora företag räcker det normalt att det stödmottagande företagets balansräkning och resultaträkning ges in, med förbehåll för eventuella striktare bestämmelser i det beslut genom vilket stödet godkänns.

16.3.2.3   Ändring av omstruktureringsplanen

| (51) | Om ett omstruktureringsstöd godkänts får den berörda Efta-staten under loppet av omstruktureringsperioden begära att övervakningsmyndigheten godtar ändringar av omstruktureringsplanen och stödbeloppet. Övervakningsmyndigheten kan tillåta sådana ändringar om följande regler iakttas:






  a) | Den ändrade planen skall fortfarande leda till att lönsamheten återställs inom rimlig tid. |
| --- | --- | --- |

(51)

Om ett omstruktureringsstöd godkänts får den berörda Efta-staten under loppet av omstruktureringsperioden begära att övervakningsmyndigheten godtar ändringar av omstruktureringsplanen och stödbeloppet. Övervakningsmyndigheten kan tillåta sådana ändringar om följande regler iakttas:

a)

Den ändrade planen skall fortfarande leda till att lönsamheten återställs inom rimlig tid.

| b) | Om stödbeloppet höjs, skall de kompensationsåtgärder som krävs vara mer omfattande än vad som ursprungligen beslutades. |
| --- | --- |

b)

Om stödbeloppet höjs, skall de kompensationsåtgärder som krävs vara mer omfattande än vad som ursprungligen beslutades.

| c) | Om omfattningen av de kompensationsåtgärder som föreslås är mindre än vad som ursprungligen planerades måste även stödbeloppet minskas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

c)

Om omfattningen av de kompensationsåtgärder som föreslås är mindre än vad som ursprungligen planerades måste även stödbeloppet minskas i motsvarande mån.

| d) | Den nya tidsplanen för genomförandet av kompensationsåtgärderna får innebära en försening i förhållande till den ursprungliga tidsplanen endast om detta beror på omständigheter som varken företaget eller Efta-staten kan råda över; om detta inte är fallet skall stödbeloppet minskas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

d)

Den nya tidsplanen för genomförandet av kompensationsåtgärderna får innebära en försening i förhållande till den ursprungliga tidsplanen endast om detta beror på omständigheter som varken företaget eller Efta-staten kan råda över; om detta inte är fallet skall stödbeloppet minskas i motsvarande mån.

| (52) | Om de villkor som åläggs av övervakningsmyndigheten eller de åtaganden som gjorts av Efta-staten mildras, skall stödbeloppet minskas på motsvarande sätt eller skall andra villkor införas. |
| --- | --- |

(52)

Om de villkor som åläggs av övervakningsmyndigheten eller de åtaganden som gjorts av Efta-staten mildras, skall stödbeloppet minskas på motsvarande sätt eller skall andra villkor införas.

| (53) | Om Efta-staterna genomför ändringar i en godkänd omstruktureringsplan utan att meddela övervakningsmyndigheten på vederbörligt sätt, kommer övervakningsmyndigheten att inleda ett förfarande enligt artikel 16 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet (missbruk av stöd), utan att tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet och möjligheten föra saken till Efta-domstolen i enlighet med artikel 1.2 andra stycket del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

(53)

Om Efta-staterna genomför ändringar i en godkänd omstruktureringsplan utan att meddela övervakningsmyndigheten på vederbörligt sätt, kommer övervakningsmyndigheten att inleda ett förfarande enligt artikel 16 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet (missbruk av stöd), utan att tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet och möjligheten föra saken till Efta-domstolen i enlighet med artikel 1.2 andra stycket del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

16.3.2.4   Omstruktureringsstöd till stödområden

| (54) | Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till behovet av regional utveckling när den bedömer omstruktureringsstöd i stödområden. Det faktum att ett företag i svårigheter är beläget i ett av dessa områden motiverar emellertid inte en mer tolerant inställning till dessa stöd. På medellång och lång sikt är en region inte hjälpt av att företag hålls vid liv med hjälp av sådana medel. Med tanke på att de resurser som kan avsättas för att främja regional utveckling är begränsade, är det för övrigt i regionernas intresse att använda dessa begränsade resurser till att så snabbt som möjligt utveckla andra lönsamma och varaktiga verksamheter. Snedvridningar av konkurrensen måste slutligen minimeras också när det gäller stöd till företag i stödområden. I detta sammanhang måste man också beakta eventuella negativa sidoeffekter som kan uppstå på det berörda området och andra stödområden. |
| --- | --- |

(54)

Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till behovet av regional utveckling när den bedömer omstruktureringsstöd i stödområden. Det faktum att ett företag i svårigheter är beläget i ett av dessa områden motiverar emellertid inte en mer tolerant inställning till dessa stöd. På medellång och lång sikt är en region inte hjälpt av att företag hålls vid liv med hjälp av sådana medel. Med tanke på att de resurser som kan avsättas för att främja regional utveckling är begränsade, är det för övrigt i regionernas intresse att använda dessa begränsade resurser till att så snabbt som möjligt utveckla andra lönsamma och varaktiga verksamheter. Snedvridningar av konkurrensen måste slutligen minimeras också när det gäller stöd till företag i stödområden. I detta sammanhang måste man också beakta eventuella negativa sidoeffekter som kan uppstå på det berörda området och andra stödområden.

| (55) | De kriterier som räknas upp i punkterna 31–53 är sålunda tillämpliga även på stödområden, och även när de regionala utvecklingsbehoven beaktas. Om inget annat anges i de branschspecifika reglerna för statligt stöd, kan villkoren för att bevilja stöd i stödområden emellertid vara mindre strikta vad beträffar genomförandet av kompensationsåtgärder och storleken på bidragstagarens insats. Om den regionala utvecklingen motiverar det, i de fall där en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron förefaller vara den lämpligaste åtgärden för att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, kommer den minskning som krävs att vara mindre inom stödområden än i områden som inte får stöd. I dessa fall, som skall påvisas av de berörda Efta-staterna, kommer åtskillnad att göras mellan områden som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet och de som är det enligt artikel 61.3 c för att på så sätt beakta de allvarligare regionala problemen i de förstnämnda områdena. |
| --- | --- |

(55)

De kriterier som räknas upp i punkterna 31–53 är sålunda tillämpliga även på stödområden, och även när de regionala utvecklingsbehoven beaktas. Om inget annat anges i de branschspecifika reglerna för statligt stöd, kan villkoren för att bevilja stöd i stödområden emellertid vara mindre strikta vad beträffar genomförandet av kompensationsåtgärder och storleken på bidragstagarens insats. Om den regionala utvecklingen motiverar det, i de fall där en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron förefaller vara den lämpligaste åtgärden för att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, kommer den minskning som krävs att vara mindre inom stödområden än i områden som inte får stöd. I dessa fall, som skall påvisas av de berörda Efta-staterna, kommer åtskillnad att göras mellan områden som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 a i EES-avtalet och de som är det enligt artikel 61.3 c för att på så sätt beakta de allvarligare regionala problemen i de förstnämnda områdena.

16.3.2.5   Stöd till omstrukturering av små och medelstora företag

| (56) | Stöd till små företag (18) påverkar i allmänhet inte handelsvillkoren i lika stor utsträckning som stöd till medelstora och stora företag. Detta gäller även i fråga om omstruktureringsstöd, varför de villkor som anges i punkterna 31–53 tillämpas mindre strikt i följande avseenden:






  a) | I normalfallet kommer beviljandet av omstruktureringsstöd till små företag inte att vara kopplat till kompensationsåtgärder (se punkt 40), om inget annat föreskrivs i branschspecifika bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(56)

Stöd till små företag (18) påverkar i allmänhet inte handelsvillkoren i lika stor utsträckning som stöd till medelstora och stora företag. Detta gäller även i fråga om omstruktureringsstöd, varför de villkor som anges i punkterna 31–53 tillämpas mindre strikt i följande avseenden:

a)

I normalfallet kommer beviljandet av omstruktureringsstöd till små företag inte att vara kopplat till kompensationsåtgärder (se punkt 40), om inget annat föreskrivs i branschspecifika bestämmelser om statligt stöd.

| b) | Det ställs lägre krav på innehållet i rapporterna för små och medelstora företag (se punkterna 48, 49 och 50). |
| --- | --- |

b)

Det ställs lägre krav på innehållet i rapporterna för små och medelstora företag (se punkterna 48, 49 och 50).

| (57) | Däremot är ’engångsprincipen’ (avsnitt 3.3) i full utsträckning tillämplig på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(57)

Däremot är ’engångsprincipen’ (avsnitt 3.3) i full utsträckning tillämplig på små och medelstora företag.

| (58) | Omstruktureringsplanen för små och medelstora företag behöver inte godkännas av övervakningsmyndigheten. Planen måste emellertid uppfylla villkoren i punkterna 34–36 och godkännas av den berörda Efta-staten samt meddelas till övervakningsmyndigheten. Beviljandet av stöd måste förenas med villkoret att omstruktureringsplanen genomförs helt och hållet. Det är Efta-statens skyldighet att kontrollera att dessa villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(58)

Omstruktureringsplanen för små och medelstora företag behöver inte godkännas av övervakningsmyndigheten. Planen måste emellertid uppfylla villkoren i punkterna 34–36 och godkännas av den berörda Efta-staten samt meddelas till övervakningsmyndigheten. Beviljandet av stöd måste förenas med villkoret att omstruktureringsplanen genomförs helt och hållet. Det är Efta-statens skyldighet att kontrollera att dessa villkor uppfylls.

16.3.2.6   Stöd avsedda att täcka de sociala kostnader som omstruktureringen medför

| (59) | Omstruktureringsplaner medför normalt nedskärning eller nedläggning av de drabbade verksamheterna. Sådana nedskärningar är ofta nödvändiga av rationaliserings- och effektivitetsskäl, vid sidan av sådana kapacitetsminskningar som kan krävas som ett villkor för att stöd skall kunna beviljas. Oavsett orsaken till dem leder sådana åtgärder vanligtvis till nedskärningar av företagets personalstyrka. |
| --- | --- |

(59)

Omstruktureringsplaner medför normalt nedskärning eller nedläggning av de drabbade verksamheterna. Sådana nedskärningar är ofta nödvändiga av rationaliserings- och effektivitetsskäl, vid sidan av sådana kapacitetsminskningar som kan krävas som ett villkor för att stöd skall kunna beviljas. Oavsett orsaken till dem leder sådana åtgärder vanligtvis till nedskärningar av företagets personalstyrka.

| (60) | Efta-staternas arbetslagstiftning innehåller ibland allmänna socialförsäkringssystem enligt vilka avgångsvederlag och förtidspensionering betalas direkt till den friställda personalen. Sådana program betraktas inte som statligt stöd som faller inom ramen för artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(60)

Efta-staternas arbetslagstiftning innehåller ibland allmänna socialförsäkringssystem enligt vilka avgångsvederlag och förtidspensionering betalas direkt till den friställda personalen. Sådana program betraktas inte som statligt stöd som faller inom ramen för artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (61) | Förutom avgångsvederlagen och förtidspensionerna till anställda, medger de allmänna ordningarna för social trygghet ofta att staten täcker de ersättningar som företaget åtagit sig att betala den friställda personalen och som går utöver dess rättsliga eller avtalsmässiga skyldigheter. När sådana ordningar tillämpas generellt och utan branschvisa begränsningar på samtliga de arbetstagare i företag under omstrukturering som uppfyller på förhand fastställda villkor och ersättningen beviljas automatiskt, anses detta inte utgöra statligt stöd enligt artikel 61.1. Däremot kan sådana ordningar mycket väl inbegripa stöd om de används för att stödja omstrukturering inom vissa branscher, beroende på det selektiva sätt som de används på (19). |
| --- | --- |

(61)

Förutom avgångsvederlagen och förtidspensionerna till anställda, medger de allmänna ordningarna för social trygghet ofta att staten täcker de ersättningar som företaget åtagit sig att betala den friställda personalen och som går utöver dess rättsliga eller avtalsmässiga skyldigheter. När sådana ordningar tillämpas generellt och utan branschvisa begränsningar på samtliga de arbetstagare i företag under omstrukturering som uppfyller på förhand fastställda villkor och ersättningen beviljas automatiskt, anses detta inte utgöra statligt stöd enligt artikel 61.1. Däremot kan sådana ordningar mycket väl inbegripa stöd om de används för att stödja omstrukturering inom vissa branscher, beroende på det selektiva sätt som de används på (19).

| (62) | De skyldigheter som ett företag har enligt arbetslagstiftning eller kollektivavtal med fackföreningar i fråga om avgångsvederlag eller förtidspensioner är en del av de normala kostnader som ett företag skall finansiera med egna medel. Därför skall varje statligt bidrag till täckning av sådana kostnader anses utgöra stöd, oavsett om utbetalningarna görs direkt till företaget eller indirekt genom ett offentligt organ till personalen. |
| --- | --- |

(62)

De skyldigheter som ett företag har enligt arbetslagstiftning eller kollektivavtal med fackföreningar i fråga om avgångsvederlag eller förtidspensioner är en del av de normala kostnader som ett företag skall finansiera med egna medel. Därför skall varje statligt bidrag till täckning av sådana kostnader anses utgöra stöd, oavsett om utbetalningarna görs direkt till företaget eller indirekt genom ett offentligt organ till personalen.

| (63) | Övervakningsmyndigheten har i princip inga invändningar mot sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter, eftersom det ger ekonomiska fördelar bortom företagets egna intressen, vilket förenklar strukturförändringar och minskar de sociala problemen. |
| --- | --- |

(63)

Övervakningsmyndigheten har i princip inga invändningar mot sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter, eftersom det ger ekonomiska fördelar bortom företagets egna intressen, vilket förenklar strukturförändringar och minskar de sociala problemen.

| (64) | Det är vanligt att omstruktureringsstöden, förutom att täcka kostnader för avgångsvederlag och förtidspensioner, dessutom i konkreta omstruktureringsfall används för att finansiera utbildning, rådgivning och praktisk hjälp att finna alternativ anställning, omlokalisering, yrkesutbildning och hjälp till anställda som vill starta egna företag. Övervakningsmyndigheten ser alltid positivt på sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(64)

Det är vanligt att omstruktureringsstöden, förutom att täcka kostnader för avgångsvederlag och förtidspensioner, dessutom i konkreta omstruktureringsfall används för att finansiera utbildning, rådgivning och praktisk hjälp att finna alternativ anställning, omlokalisering, yrkesutbildning och hjälp till anställda som vill starta egna företag. Övervakningsmyndigheten ser alltid positivt på sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter.

| (65) | Det är viktigt att sådant stöd som avses i punkterna 61–64 anges tydligt i omstruktureringsplanen. Stöd som avser sådana sociala åtgärder som endast kommer de anställda som sagts upp till godo beaktas inte vid fastställandet av omfattningen av de kompensationsåtgärder som nämns i punkterna 37–41. |
| --- | --- |

(65)

Det är viktigt att sådant stöd som avses i punkterna 61–64 anges tydligt i omstruktureringsplanen. Stöd som avser sådana sociala åtgärder som endast kommer de anställda som sagts upp till godo beaktas inte vid fastställandet av omfattningen av de kompensationsåtgärder som nämns i punkterna 37–41.

| (66) | Övervakningsmyndigheten bevakar det gemensamma intresset genom att inom ramen för omstruktureringsplanen i möjligaste mån begränsa omstruktureringarnas sociala verkningar i de stater som är parter i EES-avtalet och som inte mottar stöd. |
| --- | --- |

(66)

Övervakningsmyndigheten bevakar det gemensamma intresset genom att inom ramen för omstruktureringsplanen i möjligaste mån begränsa omstruktureringarnas sociala verkningar i de stater som är parter i EES-avtalet och som inte mottar stöd.

16.3.2.7   Övervakningsmyndigheten skall underrättas om varje stöd som beviljas det stödmottagande företaget under omstruktureringsperioden

| (67) | När ett stort eller medelstort företag mottar ett omstruktureringsstöd som granskas i enlighet med dessa riktlinjer, kan beviljandet av allt annat stöd under omstruktureringsperioden, även om det beviljas i enlighet med en redan godkänd ordning, påverka övervakningsmyndigheten bedömning i fråga om omfattningen av de kompensationsåtgärder som krävs. |
| --- | --- |

(67)

När ett stort eller medelstort företag mottar ett omstruktureringsstöd som granskas i enlighet med dessa riktlinjer, kan beviljandet av allt annat stöd under omstruktureringsperioden, även om det beviljas i enlighet med en redan godkänd ordning, påverka övervakningsmyndigheten bedömning i fråga om omfattningen av de kompensationsåtgärder som krävs.

| (68) | Anmälningar av omstruktureringsstöd till stora eller medelstora företag skall innehålla upplysningar om alla andra former av stöd som man planerar att bevilja det stödmottagande företaget under omstruktureringsperioden, utom om de omfattas av regeln om stöd av mindre betydelse eller en undantagsförordning. |
| --- | --- |

(68)

Anmälningar av omstruktureringsstöd till stora eller medelstora företag skall innehålla upplysningar om alla andra former av stöd som man planerar att bevilja det stödmottagande företaget under omstruktureringsperioden, utom om de omfattas av regeln om stöd av mindre betydelse eller en undantagsförordning.

| (69) | Övervakningsmyndigheten skall beakta sådant stöd när den bedömer omstruktureringsstödet. Allt stöd som faktiskt beviljas stora eller medelstora företag under omstruktureringsperioden, inklusive stöd som beviljas i enlighet med en godkänd stödordning, skall anmälas individuellt till övervakningsmyndigheten, såvida denna inte redan informerats om detta i samband med att beslutet om omstruktureringsstödet fattades. |
| --- | --- |

(69)

Övervakningsmyndigheten skall beakta sådant stöd när den bedömer omstruktureringsstödet. Allt stöd som faktiskt beviljas stora eller medelstora företag under omstruktureringsperioden, inklusive stöd som beviljas i enlighet med en godkänd stödordning, skall anmälas individuellt till övervakningsmyndigheten, såvida denna inte redan informerats om detta i samband med att beslutet om omstruktureringsstödet fattades.

| (70) | Övervakningsmyndigheten skall se till att dessa riktlinjer inte kan kringgås genom att ett stöd beviljas inom ramen för godkända stödordningar. |
| --- | --- |

(70)

Övervakningsmyndigheten skall se till att dessa riktlinjer inte kan kringgås genom att ett stöd beviljas inom ramen för godkända stödordningar.

16.3.3   Engångsvillkoret

| (71) | Undsättningsstöd är en engångsåtgärd som främst syftar till att upprätthålla driften under en begränsad tid, medan företagets framtidsutsikter bedöms. Det bör inte få vara möjligt att bevilja upprepade undsättningsstöd, som endast upprätthåller en oförändrad situation, skjuter det oundvikliga på framtiden och under tiden överför de ekonomiska och sociala problemen på andra effektivare tillverkare eller andra parter i EES-avtalet. Därför får undsättningsstöd endast beviljas en enda gång (engångsvillkoret). I syfte att undvika stödmissbruk bland företag som kan överleva endast tack vare upprepat statligt stöd, bör omstruktureringsstöd enligt samma princip endast beviljas en enda gång. Om undsättningsstöd slutligen beviljas ett företag som redan har mottagit omstruktureringsstöd, kan det anses att mottagarens svårigheter är av återkommande art och att upprepade statliga interventioner skulle ge upphov till en snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. Sådana upprepade statliga interventioner bör inte tillåtas. |
| --- | --- |

(71)

Undsättningsstöd är en engångsåtgärd som främst syftar till att upprätthålla driften under en begränsad tid, medan företagets framtidsutsikter bedöms. Det bör inte få vara möjligt att bevilja upprepade undsättningsstöd, som endast upprätthåller en oförändrad situation, skjuter det oundvikliga på framtiden och under tiden överför de ekonomiska och sociala problemen på andra effektivare tillverkare eller andra parter i EES-avtalet. Därför får undsättningsstöd endast beviljas en enda gång (engångsvillkoret). I syfte att undvika stödmissbruk bland företag som kan överleva endast tack vare upprepat statligt stöd, bör omstruktureringsstöd enligt samma princip endast beviljas en enda gång. Om undsättningsstöd slutligen beviljas ett företag som redan har mottagit omstruktureringsstöd, kan det anses att mottagarens svårigheter är av återkommande art och att upprepade statliga interventioner skulle ge upphov till en snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. Sådana upprepade statliga interventioner bör inte tillåtas.

| (72) | När ett planerat undsättnings- eller omstruktureringsstöd anmäls till övervakningsmyndigheten, skall Efta-staten ange om företaget redan tidigare har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd, inklusive stöd som beviljats innan dessa riktlinjer började tillämpas och stöd som inte anmälts (20). Om så är fallet och det är mindre än tio år sedan undsättningsstödet beviljades eller omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av planen upphörde (den senaste av dessa tidpunkter gäller), kommer övervakningsmyndigheten inte att tillåta ytterligare undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Undantag från denna regel kan göras i följande fall:






  a) | När ett omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd som en del av en enda omstruktureringsåtgärd. |
| --- | --- | --- |

(72)

När ett planerat undsättnings- eller omstruktureringsstöd anmäls till övervakningsmyndigheten, skall Efta-staten ange om företaget redan tidigare har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd, inklusive stöd som beviljats innan dessa riktlinjer började tillämpas och stöd som inte anmälts (20). Om så är fallet och det är mindre än tio år sedan undsättningsstödet beviljades eller omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av planen upphörde (den senaste av dessa tidpunkter gäller), kommer övervakningsmyndigheten inte att tillåta ytterligare undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Undantag från denna regel kan göras i följande fall:

a)

När ett omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd som en del av en enda omstruktureringsåtgärd.

| b) | När undsättningsstöd har beviljats i enlighet med villkoren i avsnitt 16.3.1.1 och detta stöd inte har följts upp av en omstrukturering med statligt stöd om






  i) | det fanns anledning tro att företaget kunde bli långsiktigt lönsamt efter det att undsättningsstödet beviljats, och |
| --- | --- | --- |

b)

När undsättningsstöd har beviljats i enlighet med villkoren i avsnitt 16.3.1.1 och detta stöd inte har följts upp av en omstrukturering med statligt stöd om

i)

det fanns anledning tro att företaget kunde bli långsiktigt lönsamt efter det att undsättningsstödet beviljats, och

| ii) | nytt undsättnings- eller omstruktureringsstöd blir nödvändigt efter minst fem år på grund av oförutsebara omständigheter (21) som företaget inte ansvarar för. |
| --- | --- |

ii)

nytt undsättnings- eller omstruktureringsstöd blir nödvändigt efter minst fem år på grund av oförutsebara omständigheter (21) som företaget inte ansvarar för.

| c) | I undantagsfall och under oförutsebara omständigheter som företaget inte ansvarar för. |
| --- | --- |

c)

I undantagsfall och under oförutsebara omständigheter som företaget inte ansvarar för.

I de fall som anges i punkterna b och c kan det förenklade förfarande som nämns i avsnitt 16.3.1.2 inte tillämpas.

| (73) | Tillämpningen av denna regel kommer på inget sätt att påverkas av ändringar i ägarförhållandena i det stödmottagande företaget sedan ett stöd beviljats och inte heller av rättsliga eller administrativa förfaranden som har till resultat att sanera balansräkningen, minska fordringarna på företaget eller avlägsna tidigare skulder, om det är fråga om ett och samma företag som fortsätter sin verksamhet. |
| --- | --- |

(73)

Tillämpningen av denna regel kommer på inget sätt att påverkas av ändringar i ägarförhållandena i det stödmottagande företaget sedan ett stöd beviljats och inte heller av rättsliga eller administrativa förfaranden som har till resultat att sanera balansräkningen, minska fordringarna på företaget eller avlägsna tidigare skulder, om det är fråga om ett och samma företag som fortsätter sin verksamhet.

| (74) | Om en koncern har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd, tillåter övervakningsmyndigheten normalt inte något mer undsättnings- eller omstruktureringsstöd till själva koncernen eller någon av de enheter som tillhör den om inte tio år har förflutit sedan undsättningsstödet beviljades, omstruktureringsperioden upphörde eller genomförandet av omstruktureringsplanen avbröts (den senaste av dessa tidpunkter gäller). Om en enhet inom en koncern har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd, förblir dock koncernen som helhet och övriga enheter, förutom den tidigare stödmottagaren, berättigade till undsättnings- eller omstruktureringsstöd (under förutsättning att övriga bestämmelser i dessa riktlinjer efterlevs). Efta-staterna måste säkerställa att inget stöd överförs från koncernen eller andra delar därav till den tidigare stödmottagaren. |
| --- | --- |

(74)

Om en koncern har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd, tillåter övervakningsmyndigheten normalt inte något mer undsättnings- eller omstruktureringsstöd till själva koncernen eller någon av de enheter som tillhör den om inte tio år har förflutit sedan undsättningsstödet beviljades, omstruktureringsperioden upphörde eller genomförandet av omstruktureringsplanen avbröts (den senaste av dessa tidpunkter gäller). Om en enhet inom en koncern har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd, förblir dock koncernen som helhet och övriga enheter, förutom den tidigare stödmottagaren, berättigade till undsättnings- eller omstruktureringsstöd (under förutsättning att övriga bestämmelser i dessa riktlinjer efterlevs). Efta-staterna måste säkerställa att inget stöd överförs från koncernen eller andra delar därav till den tidigare stödmottagaren.

| (75) | Om det är fråga om ett företag som tar över tillgångarna i ett annat företag, särskilt ett företag som varit föremål för något av de förfaranden som avses i punkt 73 eller för ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lagstiftning, och som redan har mottagit ett undsättnings- eller omstruktureringsstöd, gäller engångsvillkoret inte förvärvaren om följande tre villkor är uppfyllda:






  a) | Förvärvaren är tydligt avgränsad från det tidigare företaget. |
| --- | --- | --- |

(75)

Om det är fråga om ett företag som tar över tillgångarna i ett annat företag, särskilt ett företag som varit föremål för något av de förfaranden som avses i punkt 73 eller för ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lagstiftning, och som redan har mottagit ett undsättnings- eller omstruktureringsstöd, gäller engångsvillkoret inte förvärvaren om följande tre villkor är uppfyllda:

a)

Förvärvaren är tydligt avgränsad från det tidigare företaget.

| b) | Köparen har förvärvat det tidigare företagets tillgångar till marknadspris. |
| --- | --- |

b)

Köparen har förvärvat det tidigare företagets tillgångar till marknadspris.

| c) | Likvidationen eller saneringen och förvärvet är inte enbart manövrer för att undgå tillämpningen av ’engångsvillkoret’; övervakningsmyndigheten kan komma fram till att så var fallet exempelvis om köparens svårigheter var tydligt förutsebara då tillgångarna i det gamla företaget övertogs. |
| --- | --- |

c)

Likvidationen eller saneringen och förvärvet är inte enbart manövrer för att undgå tillämpningen av ’engångsvillkoret’; övervakningsmyndigheten kan komma fram till att så var fallet exempelvis om köparens svårigheter var tydligt förutsebara då tillgångarna i det gamla företaget övertogs.

| (76) | Det bör emellertid påpekas att stöd till förvärv av tillgångar utgör stöd till nyinvesteringar och därför inte kan godkännas på grundval av dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(76)

Det bör emellertid påpekas att stöd till förvärv av tillgångar utgör stöd till nyinvesteringar och därför inte kan godkännas på grundval av dessa riktlinjer.

16.4   Ardningar för stöd till små och medelstora företag

16.4.1   Allmänna principer

| (77) | Övervakningsmyndigheten kommer att godkänna ordningar för undsättnings- eller omstruktureringsstöd till företag i svårigheter som är små eller medelstora endast när de berörda företagen uppfyller definitionen av sådana företag. Med förbehåll för följande specifika bestämmelser tillämpas villkoren i kapitel 16.2 och 16.3, med undantag för avsnitt 16.3.1.2 som inte gäller stödordningar, vid bedömningen av sådana ordningars förenlighet med den gemensamma marknaden. Allt stöd som beviljas inom ramen för en ordning och som inte uppfyller ett av dessa villkor skall anmälas enskilt till och godkännas på förhand av övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

(77)

Övervakningsmyndigheten kommer att godkänna ordningar för undsättnings- eller omstruktureringsstöd till företag i svårigheter som är små eller medelstora endast när de berörda företagen uppfyller definitionen av sådana företag. Med förbehåll för följande specifika bestämmelser tillämpas villkoren i kapitel 16.2 och 16.3, med undantag för avsnitt 16.3.1.2 som inte gäller stödordningar, vid bedömningen av sådana ordningars förenlighet med den gemensamma marknaden. Allt stöd som beviljas inom ramen för en ordning och som inte uppfyller ett av dessa villkor skall anmälas enskilt till och godkännas på förhand av övervakningsmyndigheten.

16.4.2   Stödberättigande

| (78) | Inom ramen för de ordningar som kommer att godkännas från den dag som dessa riktlinjer börjar tillämpas kan endast stöd till förmån för små och medelstora företag som uppfyller något av de tre kriterierna i punkt 9 undantas från kravet på enskild anmälan, om annat inte anges i branschspecifika bestämmelser. Stöd till företag som inte uppfyller något av dessa tre kriterier skall anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten så att denna kan bedöma om stödmottagaren kan anses vara ett företag i svårigheter. Stöd till företag, oberoende av stödmottagarens storlek, som verkar på en marknad där det råder långsiktig överkapacitet skall också anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten så att den kan göra en bedömning enligt punkt 41. |
| --- | --- |

(78)

Inom ramen för de ordningar som kommer att godkännas från den dag som dessa riktlinjer börjar tillämpas kan endast stöd till förmån för små och medelstora företag som uppfyller något av de tre kriterierna i punkt 9 undantas från kravet på enskild anmälan, om annat inte anges i branschspecifika bestämmelser. Stöd till företag som inte uppfyller något av dessa tre kriterier skall anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten så att denna kan bedöma om stödmottagaren kan anses vara ett företag i svårigheter. Stöd till företag, oberoende av stödmottagarens storlek, som verkar på en marknad där det råder långsiktig överkapacitet skall också anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten så att den kan göra en bedömning enligt punkt 41.

16.4.3   Villkor för godkännande av ordningar för undsättningsstöd

| (79) | För att övervakningsmyndigheten skall kunna godkänna stödordningar för undsättningsstöd skall de uppfylla villkoren i a, b, d och e i punkt 24. Undsättningsstöd får dessutom endast beviljas för en period av högst sex månader, under vilken företagets situation skall analyseras. Före utgången av denna period måste Efta-staten antingen godkänna en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller begära att stödmottagaren återbetalar lånet och det stöd som motsvarar riskpremien. |
| --- | --- |

(79)

För att övervakningsmyndigheten skall kunna godkänna stödordningar för undsättningsstöd skall de uppfylla villkoren i a, b, d och e i punkt 24. Undsättningsstöd får dessutom endast beviljas för en period av högst sex månader, under vilken företagets situation skall analyseras. Före utgången av denna period måste Efta-staten antingen godkänna en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller begära att stödmottagaren återbetalar lånet och det stöd som motsvarar riskpremien.

| (80) | Varje undsättningsstöd som beviljas för en längre period än sex månader eller som inte återbetalas inom sex månader skall anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

(80)

Varje undsättningsstöd som beviljas för en längre period än sex månader eller som inte återbetalas inom sex månader skall anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten.

16.4.4   Villkor för godkännande av ordningar för omstruktureringsstöd

| (81) | Övervakningsmyndigheten kan godkänna ordningar för omstruktureringsstöd endast om beviljandet av stödet förenas med villkoret att stödmottagaren till fullo genomför en omstruktureringsplan, som i förväg godkänts av Efta-staten och som uppfyller följande villkor:






  a) | Återställa lönsamheten: Kriterierna i punkterna 33–36 är tillämpliga. |
| --- | --- | --- |

(81)

Övervakningsmyndigheten kan godkänna ordningar för omstruktureringsstöd endast om beviljandet av stödet förenas med villkoret att stödmottagaren till fullo genomför en omstruktureringsplan, som i förväg godkänts av Efta-staten och som uppfyller följande villkor:

a)

Återställa lönsamheten: Kriterierna i punkterna 33–36 är tillämpliga.

| b) | Förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen: Eftersom stöd till små företag vanligen medför mindre snedvridning av konkurrensen, är principen i punkterna 37–41 inte tillämplig, såvida inget annat sägs i reglerna för statligt stöd inom en viss bransch; i ordningarna skall ändå föreskrivas att de stödmottagande företagen inte får öka sin kapacitet under omstruktureringen. För medelstora företag är punkterna 37–41 tillämpliga. |
| --- | --- |

b)

Förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen: Eftersom stöd till små företag vanligen medför mindre snedvridning av konkurrensen, är principen i punkterna 37–41 inte tillämplig, såvida inget annat sägs i reglerna för statligt stöd inom en viss bransch; i ordningarna skall ändå föreskrivas att de stödmottagande företagen inte får öka sin kapacitet under omstruktureringen. För medelstora företag är punkterna 37–41 tillämpliga.

| c) | Stödet skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt: Principerna i punkterna 42, 43 och 44 är tillämpliga. |
| --- | --- |

c)

Stödet skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt: Principerna i punkterna 42, 43 och 44 är tillämpliga.

| d) | Ändring av omstruktureringsplanen: Vid alla ändringar av omstruktureringsplanen måste reglerna i punkterna 51, 52 och 53 iakttas. |
| --- | --- |

d)

Ändring av omstruktureringsplanen: Vid alla ändringar av omstruktureringsplanen måste reglerna i punkterna 51, 52 och 53 iakttas.

16.4.5   Gemensamma villkor för godkännande av ordningar för stöd till undsättning eller omstrukturering

| (82) | I ordningarna skall det maximala stödbelopp som kan beviljas ett och samma företag som en del av en åtgärd för att bevilja undsättnings- eller omstruktureringsstöd anges, även i fall av ändringar av planen. Varje stöd som överskrider detta belopp skall anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten. Det maximala stödbelopp som kan beviljas ett företag i form av kombinerat undsättnings- och omstruktureringsstöd får inte överstiga 10 miljoner euro, inklusive stöd från andra källor eller ordningar. |
| --- | --- |

(82)

I ordningarna skall det maximala stödbelopp som kan beviljas ett och samma företag som en del av en åtgärd för att bevilja undsättnings- eller omstruktureringsstöd anges, även i fall av ändringar av planen. Varje stöd som överskrider detta belopp skall anmälas enskilt till övervakningsmyndigheten. Det maximala stödbelopp som kan beviljas ett företag i form av kombinerat undsättnings- och omstruktureringsstöd får inte överstiga 10 miljoner euro, inklusive stöd från andra källor eller ordningar.

| (83) | Dessutom måste engångsvillkoret vara uppfyllt. Reglerna i avsnitt 16.3.3 är tillämpliga. |
| --- | --- |

(83)

Dessutom måste engångsvillkoret vara uppfyllt. Reglerna i avsnitt 16.3.3 är tillämpliga.

| (84) | Efta-staterna skall också anmäla åtgärder enskilt till övervakningsmyndigheten när ett företag övertar tillgångar från ett annat företag som redan har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(84)

Efta-staterna skall också anmäla åtgärder enskilt till övervakningsmyndigheten när ett företag övertar tillgångar från ett annat företag som redan har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd.

16.4.6   Övervakning och årliga rapporter

| (85) | Punkterna 48, 49 och 50 är inte tillämpliga på stödordningar. Godkännandet av en ordning kommer emellertid att knytas till en skyldighet att, vanligtvis årligen, lägga fram en rapport om genomförandet av ordningen i fråga som innehåller de upplysningar som föreskrivs i övervakningsmyndighetens instruktioner om standardiserade rapporter (22). Rapporterna skall även innehålla en förteckning över samtliga stödmottagande företag och för vart och ett skall följande upplysningar lämnas:






  a) | Företagets namn. |
| --- | --- | --- |

(85)

Punkterna 48, 49 och 50 är inte tillämpliga på stödordningar. Godkännandet av en ordning kommer emellertid att knytas till en skyldighet att, vanligtvis årligen, lägga fram en rapport om genomförandet av ordningen i fråga som innehåller de upplysningar som föreskrivs i övervakningsmyndighetens instruktioner om standardiserade rapporter (22). Rapporterna skall även innehålla en förteckning över samtliga stödmottagande företag och för vart och ett skall följande upplysningar lämnas:

a)

Företagets namn.

| b) | Företagets verksamhetskod – tresiffrig kod enligt näringsgrensindelningen NACE (23). |
| --- | --- |

b)

Företagets verksamhetskod – tresiffrig kod enligt näringsgrensindelningen NACE (23).

| c) | Antal anställda. |
| --- | --- |

c)

Antal anställda.

| d) | Årsomsättning och balansomslutning. |
| --- | --- |

d)

Årsomsättning och balansomslutning.

| e) | Beviljat stödbelopp. |
| --- | --- |

e)

Beviljat stödbelopp.

| f) | Vilket belopp stödmottagaren bidrar med och i vilken form. |
| --- | --- |

f)

Vilket belopp stödmottagaren bidrar med och i vilken form.

| g) | I tillämpliga fall: kompensationsåtgärdernas form och omfattning. |
| --- | --- |

g)

I tillämpliga fall: kompensationsåtgärdernas form och omfattning.

| h) | I förekommande fall upplysningar om eventuellt tidigare beviljade omstruktureringsstöd eller motsvarande. |
| --- | --- |

h)

I förekommande fall upplysningar om eventuellt tidigare beviljade omstruktureringsstöd eller motsvarande.

| i) | Uppgift om huruvida det stödmottagande företaget har trätt i likvidation eller varit föremål för ett kollektivt insolvensförfarande under loppet av omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

i)

Uppgift om huruvida det stödmottagande företaget har trätt i likvidation eller varit föremål för ett kollektivt insolvensförfarande under loppet av omstruktureringsperioden.

16.5   Lämpliga åtgärder enligt artikel 1.1 i del i av protokoll 3 till övervakningsavtalet

| (86) | Övervakningsmyndigheten kommer i en separat skrivelse med stöd av artikel 1.1 i del 1 av protokoll 3 till övervakningsavtalet att föreslå att Efta-staterna vidtar lämpliga åtgärder enligt punkterna 87–88 beträffande deras befintliga stödordningar. Övervakningsmyndigheten avser att förena godkännandet av alla framtida stödordningar med villkor om att dessa bestämmelser iakttas. |
| --- | --- |

(86)

Övervakningsmyndigheten kommer i en separat skrivelse med stöd av artikel 1.1 i del 1 av protokoll 3 till övervakningsavtalet att föreslå att Efta-staterna vidtar lämpliga åtgärder enligt punkterna 87–88 beträffande deras befintliga stödordningar. Övervakningsmyndigheten avser att förena godkännandet av alla framtida stödordningar med villkor om att dessa bestämmelser iakttas.

| (87) | Efta-stater som godtagit övervakningsmyndighetens förslag skall inom sex månader anpassa de av sina befintliga stödordningar som skall fortsätta att vara i kraft så att de överensstämmer med dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(87)

Efta-stater som godtagit övervakningsmyndighetens förslag skall inom sex månader anpassa de av sina befintliga stödordningar som skall fortsätta att vara i kraft så att de överensstämmer med dessa riktlinjer.

| (88) | Efta-staterna skall signalera att de godtar dessa lämpliga åtgärder senast en månad efter mottagandet av skrivelsen med förslag till lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(88)

Efta-staterna skall signalera att de godtar dessa lämpliga åtgärder senast en månad efter mottagandet av skrivelsen med förslag till lämpliga åtgärder.

16.6   Tillämpningsdatum och varaktighet

| (89) | Föreliggande riktlinjer skall träda i kraft den dag de antas. De förblir i kraft under fem år, om annat inte anges i ett nytt beslut. |
| --- | --- |

(89)

Föreliggande riktlinjer skall träda i kraft den dag de antas. De förblir i kraft under fem år, om annat inte anges i ett nytt beslut.

| (90) | De anmälningar som registrerats hos övervakningsmyndigheten före dagen för antagandet skall granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes. |
| --- | --- |

(90)

De anmälningar som registrerats hos övervakningsmyndigheten före dagen för antagandet skall granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes.

| (91) | Övervakningsmyndigheten kommer att granska förenligheten med EES-avtalet för alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och EES-supplementet till denna. I alla andra fall kommer granskningen att företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(91)

Övervakningsmyndigheten kommer att granska förenligheten med EES-avtalet för alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 1.3 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och EES-supplementet till denna. I alla andra fall kommer granskningen att företas på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades.

---

(1)  Detta kapitel motsvarar Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  Antagna den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1 och samma datum i EES-supplement nr 32 till denna.

2

(3)  Antagen den 16 december 1999, offentliggjord i EGT L 274, 26.10.2000, s. 1 och samma datum i EES-supplement nr 48 till denna.

3

(4)  I kommissionens motsvarande meddelande anger kommissionen att en granskning av den snedvridning som uppkommit förefaller motiverad mot bakgrund av slutsatserna från Europeiska rådets möten i Stockholm den 23 och 24 mars 2001 och i Barcelona den 15 och 16 mars 2002, där medlemsstaterna uppmanades att minska andelen statligt stöd av BNP och i stället styra stöden mot allmänna mål av allmänt intresse såsom sammanhållningsmål. Detta är också förenligt med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 som syftade till att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

4

(5)  Särskilt de bolagsformer som anges i artikel 1.1 första stycket i rådets direktiv 78/660/EEG (EGT L 222, 14.8.1978, s. 11), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EGT L 178, 17.7.2003, s. 16), som införlivats i punkt 4 i bilaga XXII till EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 176/2003 (EGT L 88, 25.3.2004, s. 53, och EES-supplementet nr 15, 25.3.2004, s. 14).

5

(6)  I analogi med bestämmelserna i rådets andra direktiv 77/91/EEG (EGT L 26, 30.1.1977, s. 1), senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt. Införlivat i punkt 2 I bilaga XXII till EES-avtalet genom EES-utvidgningsavtalet.

6

(7)  Särskilt de bolagsformer som anges i artikel 1.1 andra stycket i rådets direktiv 78/660/EEG (EGT L 222, 14.8.1978, s. 11), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16), som införlivats i punkt 4 i bilaga XXII till EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 176/2003 (EUT L 88, 25.3.2004, s. 53, och EES-supplementet nr 15, 25.3.2004, s. 14).

7

(8)  För att avgöra om ett företag är fristående eller utgör en del en koncern beaktas villkoren i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 (EGT L 10, 13.1.2001, s. 20), ändrad genom förordning (EG) nr 363/2004 (EUT L 63, 28.2.2004, s. 20) och införlivad i punkt 1 d i bilaga XV till EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67).

8

(9)  Särskilda regler av denna typ finns för luftfartssektorn. Se kapitel 30 i riktlinjerna.

9

(10)  Avtalet mellan Efta-staterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (’övervakningsavtalet’) (EGT L 344, 31.12.1994, s. 1).

10

(11)  Mål C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf mot kommissionen m.fl., REG 1997, s. I-2549.

11

(12)  Ett undantag kan göras i fråga om undsättningsstöd inom banksektorn i syfte att göra det möjligt för kreditinstitutet i fråga att tillfälligt fortsätta bedriva sin bankverksamhet i enlighet med gällande tillsynslagstiftning (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG [EGT L 126, 26.5.2000, s. 1], införlivat i punkt 14 i bilaga IX till EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 15/2001 [EGT L 117, 26.4.2001, s. 13, och EES-supplementet nr 22, 26.4.2001, s. 8]). Stöd som beviljas i någon annan form än lån eller lånegarantier som uppfyller villkoren i a skall under alla omständigheter uppfylla de allmänna principerna för undsättningsstöd och får inte omfatta strukturella finansiella åtgärder som gäller bankens egna medel. Stöd som beviljas i någon annan form än lån eller lånegarantier som uppfyller villkoren i a kommer att beaktas när kompensationsåtgärder inom ramen för en omstruktureringsplan undersöks i enlighet med punkterna 37–41.

12

(13)  I detta sammanhang kan övervakningsmyndigheten också beakta huruvida det aktuella företaget är ett medelstort eller ett stort företag.

13

(14)  Kapitel 26A i Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt, antagna den 18 december 2002 (ännu ej offentliggjorda), senast ändrade den 17.3.2004 (ännu ej offentliggjorda).

14

(15)  I sådana fall kommer övervakningsmyndigheten endast att tillåta stöd som täcker de sociala kostnaderna för omstruktureringen i enlighet med avsnitt 16.3.2.6 och miljöstöd för att sanera förorenade områden som annars skulle överges.

15

(16)  Se punkt 6. Detta minimitillskott får inte innehålla stöd. Det är inte fallet om det exempelvis rör sig om ett lån med statlig räntegaranti eller offentliga garantier med inslag av stöd.

16

(17)  Se punkt 9 c.

17

(18)  Enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36), införlivad i EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 (ännu ej offentliggjort). Till och med den 31 december 2004 finns den gällande definitionen i kommissionens rekommendation 96/280/EG (EGT L 107, 30.4.1996, s. 4). Definitionen återfinns också i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (EGT L 10, 13.1.2001, s. 33), införlivad i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 88/2002 av den 25 juni 2002 om ändring av bilaga XV (statligt stöd) till EES-avtalet (EGT L 266, 3.10.2002, s. 56 och EES-supplementet nr 49, 3.10.2002, s. 42).

18

(19)  I sin dom i mål C-241/94, Frankrike mot kommissionen, (Kimberly Clark Sopalin), REG 1996, s. I-4551, bekräftade EG-domstolen att de franska myndigheternas finansiering på skönsmässiga grunder, med medel ur den nationella sysselsättningsfonden, kunde gynna vissa företag mer än andra och därmed uppfylla villkoren för att utgöra ett stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. (I domen ifrågasattes inte kommissionens slutsats att detta stöd var förenligt med den gemensamma marknaden.)

19

(20)  När det gäller stöd som inte anmälts tar övervakningsmyndigheten i sin bedömning hänsyn till möjligheten att stödet skall kunna förklaras förenligt med EES-avtalet på annat sätt än som ett undsättnings- eller omstruktureringsstöd.

20

(21)  En oförutsebar omständighet är någonting som på intet sätt kunnat förutses av företagets ledning när omstruktureringsplanen utarbetades och som inte beror på försumlighet eller fel från ledningens sida eller beslut av den grupp som företaget tillhör.

21

(22)  Se bilaga III A och B (standardiserat rapportformat för befintligt statligt stöd) till Eftas övervakningsmyndighetsbeslut 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om genomförandet av bestämmelser som anges i artikel 27 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet (ännu ej offentliggjort).

22

(23)  Generella näringsgrensindelningen inom Europeiska gemenskaperna, offentliggjord av Europeiska gemenskapernas statistikkontor.

23

BILAGA

Följande formel (1) används för att räkna ut det maximala undsättningsstöd som kan motivera ett förenklat förfarande:

Formula

Formeln bygger på det driftsresultat (IFRS, inkomster före ränta och skatt) som företaget redovisat året innan stödet beviljades/anmäldes (betecknat som t). Till detta belopp har avskrivningen lagts. Därefter skall ändringar i rörelsekapitalet läggas till totalsumman. Ändringarna i rörelsekapitalet beräknas som differensen mellan omsättningstillgångar och kortfristiga skulder (2) för de senast avslutade resultatperioderna. Om avsättningar skulle förekomma på driftsresultatsnivån gäller på liknande sätt att detta tydligt skall anges och sådana avsättningar skall inte räknas in i resultatet.

Formeln syftar till att göra en uppskattning av företagets negativa operativa kassaflöde under det år som föregår ansökan om stödet (eller före beviljandet av det i fall av icke anmälda stöd). Halva detta belopp bör kunna upprätthålla driften av företaget under sex månader. Därför måste resultatet av formelberäkningen delas med två.

Formeln kan användas endast i fråga om negativa resultat.

Skulle formeln leda till ett positivt resultat, krävs det att en detaljerad förklaring bifogas som visar att företaget befinner sig i svårigheter enligt definitionen i punkterna 9–10.

Exempel:

| Resultat före ränta och skatt (miljoner euro) | (12) |
| --- | --- |
| Avskrivning (miljoner euro) | 2 |

Resultat före ränta och skatt (miljoner euro)

(12)

Avskrivning (miljoner euro)

2

| Balansräkning
  (miljoner euro) | 31 december, t–1 | 31 december, t |
| --- | --- | --- |
| Omsättningstillgångar |
| Kontanter eller motsvarande | 10 | 5 |
| Kortfristiga fordringar | 30 | 20 |
| Lager | 50 | 45 |
| Förutbetalda kostnader | 20 | 10 |
| Övriga omsättningstillgångar | 20 | 20 |
| Totala omsättningstillgångar | 130 | 100 |
| Kortfristiga skulder |
| Leverantörsskulder | 20 | 25 |
| Upplupna kostnader | 15 | 10 |
| Förutbetalda intäkter | 5 | 5 |
| Totala kortfristiga skulder | 40 | 40 |
| Rörelsekapital | 90 | 60 |
| Förändring i rörelsekapitalet | (30) | |

Balansräkning

(miljoner euro)

31 december, t–1

31 december, t

Omsättningstillgångar

Kontanter eller motsvarande

10

5

Kortfristiga fordringar

30

20

Lager

50

45

Förutbetalda kostnader

20

10

Övriga omsättningstillgångar

20

20

Totala omsättningstillgångar

130

100

Kortfristiga skulder

Leverantörsskulder

20

25

Upplupna kostnader

15

10

Förutbetalda intäkter

5

5

Totala kortfristiga skulder

40

40

Rörelsekapital

90

60

Förändring i rörelsekapitalet

(30)

Maximalt undsättningsstöd = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 miljoner euro

Om resultatet av beräkningen överstiger 10 miljoner euro kan det förenklade förfarandet i punkt 29 inte tillämpas. Om denna gräns överskrids, skall Efta-staten tillhandahålla en förklaring om hur företagets framtida behov av kassaflöde och undsättningsstödet har räknats ut.”

---

(1)  IFRS (inkomster före ränta och skatt enligt räkenskaperna för året före ansökan, betecknat som t) skall ökas i förhållande till deprecieringen under samma period plus ändringarna i rörelsekapital under en tvåårsperiod (året före tillämpningen och året före det) dividerat med två för att räkna ut beloppet under sex månader, dvs. den normala perioden för att godkänna undsättningsstöd.

(2)  Omsättningstillgångar: likvida medel, kundfordringar, övriga omsättningstillgångar och förutbetalda utgifter och lager. Kortfristiga skulder: finansiella skulder, leverantörsskulder och andra kortfristiga skulder, upplupna kostnader och förutbetalda skulder samt skatteskulder.

---

Rättelser

| 28.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 107/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 107/44

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 2143/2004 av den 13 december 2004 om ändring av förordning (EG) nr 74/2004 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Indien

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 370 av den 17 december 2004
  )

På sidan 2, artikel 1, förteckning över exporterande tillverkare, vänstra kolumnen skall det

i stället för:

”Synergy”

vara:

”Synergy Lifestyles Pvt. Ltd”.

---