# Uradni list L 107/28.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 107 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4828. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 107

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4828. april 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 639/2005 z dne 25. aprila 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz furfuraldehida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 640/2005 z dne 27. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 641/2005 z dne 27. aprila 2005 o razpisu natečaja za znižanje dajatve za koruzo uvoženo v Španijo iz tretjih držav | 13 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 642/2005 z dne 27. aprila 2005 o zahtevah glede preskusov in informacij, ki jih morajo izpolniti uvozniki ali proizvajalci nekaterih prednostnih snovi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (
  1
  ) | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 643/2005 z dne 27. aprila 2005 o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2909/2002 o računovodskem vodenju nefinančnih stalnih sredstev Evropskih skupnosti | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 644/2005 z dne 27. aprila 2005 o odobritvi posebnega sistema za identifikacijo govedi, gojenih za kulturne in zgodovinske namene v odobrenih prostorih, kot določa Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 18 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 645/2005 z dne 27. aprila 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 646/2005 z dne 27. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 94/2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003 | 22 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 639/2005 z dne 25. aprila 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz furfuraldehida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

1

Uredba Komisije (ES) št. 640/2005 z dne 27. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

11

Uredba Komisije (ES) št. 641/2005 z dne 27. aprila 2005 o razpisu natečaja za znižanje dajatve za koruzo uvoženo v Španijo iz tretjih držav

13

*

Uredba Komisije (ES) št. 642/2005 z dne 27. aprila 2005 o zahtevah glede preskusov in informacij, ki jih morajo izpolniti uvozniki ali proizvajalci nekaterih prednostnih snovi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (
  1
  )

1

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 643/2005 z dne 27. aprila 2005 o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2909/2002 o računovodskem vodenju nefinančnih stalnih sredstev Evropskih skupnosti

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 644/2005 z dne 27. aprila 2005 o odobritvi posebnega sistema za identifikacijo govedi, gojenih za kulturne in zgodovinske namene v odobrenih prostorih, kot določa Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

18

Uredba Komisije (ES) št. 645/2005 z dne 27. aprila 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

20

Uredba Komisije (ES) št. 646/2005 z dne 27. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 94/2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003

22

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Odločba Sveta z dne 18. januarja 2005 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali je Helenska republika učinkovito ukrepala na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe | 24 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. aprila 2005 o spremembi Odločbe št. 2001/657/ES o razširitvi obsega odstopanja na filete soljenih trsk in soljene trske
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1256) | 26 |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Nadzori organ EFTA |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTA št. 305/04/COL z dne 1. decembra 2004 o oseminštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s spremembo Poglavja 16: Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, in predlog za ustrezne ukrepe | 28 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Odločba Sveta z dne 18. januarja 2005 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali je Helenska republika učinkovito ukrepala na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe

24

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 25. aprila 2005 o spremembi Odločbe št. 2001/657/ES o razširitvi obsega odstopanja na filete soljenih trsk in soljene trske
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1256)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1256)

26

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzori organ EFTA

*

Odločba Nadzornega organa EFTA št. 305/04/COL z dne 1. decembra 2004 o oseminštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s spremembo Poglavja 16: Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, in predlog za ustrezne ukrepe

28

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 2143/2004 z dne 13. decembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije (UL L 370, 17.12.2004) | 44 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 2143/2004 z dne 13. decembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije (UL L 370, 17.12.2004)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 639/2005

z dne 25. aprila 2005

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz furfuraldehida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija, po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Januarja 1995 je Svet z Uredbo (ES) št. 95/95 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe v obliki posebne dajatve na uvoz furfuraldehida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Posebna dajatev znaša 352 EUR na tono. Na osnovi vmesnega pregleda, ki se je začel maja 1997 na zahtevo kitajskega izvoznika, so se ukrepi z Uredbo (ES) št. 2722/1999 (3) ohranili za nadaljnja štiri leta. |
| --- | --- |

(1)

Januarja 1995 je Svet z Uredbo (ES) št. 95/95 (2) uvedel dokončne protidampinške ukrepe v obliki posebne dajatve na uvoz furfuraldehida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Posebna dajatev znaša 352 EUR na tono. Na osnovi vmesnega pregleda, ki se je začel maja 1997 na zahtevo kitajskega izvoznika, so se ukrepi z Uredbo (ES) št. 2722/1999 (3) ohranili za nadaljnja štiri leta.

2.   Začetek preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa

| (2) | Po objavi obvestila o bližajočem se izteku protidampinških ukrepov za uvoz furfuraldehida s poreklom iz LRK (4) marca 2003 je Komisija 19. septembra 2003 prejela zahtevo po pregledu na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila o bližajočem se izteku protidampinških ukrepov za uvoz furfuraldehida s poreklom iz LRK (4) marca 2003 je Komisija 19. septembra 2003 prejela zahtevo po pregledu na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe.

| (3) | Zahtevo je vložil Furfural Español SA („vlagatelj“), ki predstavlja večji delež celotne proizvodnje furfuraldehida v Skupnosti, v tem primeru več kot 25 %. Drugi proizvajalec v Skupnosti, Lenzing AG, je zahtevo podprl. Oba proizvajalca predstavljata 100 % proizvodnje furfuraldehida v Skupnosti. Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevo je vložil Furfural Español SA („vlagatelj“), ki predstavlja večji delež celotne proizvodnje furfuraldehida v Skupnosti, v tem primeru več kot 25 %. Drugi proizvajalec v Skupnosti, Lenzing AG, je zahtevo podprl. Oba proizvajalca predstavljata 100 % proizvodnje furfuraldehida v Skupnosti. Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila.

| (4) | Ker je po posvetovanju s Svetovalnim odborom Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, je v Uradnem listu Evropske unije
   (5) objavila obvestilo o začetku tega pregleda. |
| --- | --- |

(4)

Ker je po posvetovanju s Svetovalnim odborom Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, je v Uradnem listu Evropske unije
   (5) objavila obvestilo o začetku tega pregleda.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (5) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila oblasti LRK, proizvajalce izvoznike v LRK, proizvajalce v predlagani primerljivi državi, Argentini, proizvajalce, uvoznike/trgovce in industrijske uporabnike v Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila oblasti LRK, proizvajalce izvoznike v LRK, proizvajalce v predlagani primerljivi državi, Argentini, proizvajalce, uvoznike/trgovce in industrijske uporabnike v Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (6) | Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, ki so bile uradno obveščene o začetku pregleda, in tistim, ki so to zahtevali v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(6)

Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, ki so bile uradno obveščene o začetku pregleda, in tistim, ki so to zahtevali v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (7) | Odgovore na vprašalnik sta poslala oba proizvajalca v Skupnosti, en uvoznik/trgovec, en industrijski uporabnik in en proizvajalec v primerljivi državi, Argentini. |
| --- | --- |

(7)

Odgovore na vprašalnik sta poslala oba proizvajalca v Skupnosti, en uvoznik/trgovec, en industrijski uporabnik in en proizvajalec v primerljivi državi, Argentini.

| (8) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode in za interes Skupnosti. V ta namen so bili izvedeni preveritveni obiski v naslednjih podjetjih:






  (a) | Proizvajalec v primerljivi državi







  — | Indunor SA, Buenos Aires, Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode in za interes Skupnosti. V ta namen so bili izvedeni preveritveni obiski v naslednjih podjetjih:

(a)

Proizvajalec v primerljivi državi

—

Indunor SA, Buenos Aires, Argentina

| (b) | Proizvajalec v Skupnosti







  — | Furfural Español SA, Alcantarilla, Španija |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec v Skupnosti

—

Furfural Español SA, Alcantarilla, Španija

| (c) | Neodvisni uvoznik







  — | International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Nizozemska |
| --- | --- | --- |

(c)

Neodvisni uvoznik

—

International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Nizozemska

.

| (9) | Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2002 do 30. septembra 2003 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2002 do 30. septembra 2003 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (10) | Zadevni izdelek je isti kot pri prvotni preiskavi, tj. furfuraldehid s poreklom iz LRK, ki spada pod oznako KN 2932 12 00. Furfuraldehid je poznan tudi kot 2-furaldehid ali furfural. |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek je isti kot pri prvotni preiskavi, tj. furfuraldehid s poreklom iz LRK, ki spada pod oznako KN 2932 12 00. Furfuraldehid je poznan tudi kot 2-furaldehid ali furfural.

| (11) | Furfuraldehid je svetlo rumena tekočina z značilnim ostrim vonjem, ki se pridobiva s predelavo različnih tipov kmetijskih odpadkov. Furfuraldehid ima dva glavna načina uporabe: kot izbirno topilo pri rafiniranju nafte za proizvodnjo mazalnih olj in kot surovina za predelavo v furfuril alkohol, ki se uporablja za izdelavo sintetične smole za livarske modele. |
| --- | --- |

(11)

Furfuraldehid je svetlo rumena tekočina z značilnim ostrim vonjem, ki se pridobiva s predelavo različnih tipov kmetijskih odpadkov. Furfuraldehid ima dva glavna načina uporabe: kot izbirno topilo pri rafiniranju nafte za proizvodnjo mazalnih olj in kot surovina za predelavo v furfuril alkohol, ki se uporablja za izdelavo sintetične smole za livarske modele.

2.   Podobni izdelek

| (12) | Tako kot prejšnje preiskave je tudi ta pokazala, da imajo furfuraldehid, izdelan v LRK in izvožen v Skupnost, furfuraldehid, izdelan in prodajan na domačem trgu primerljive države Argentine, in furfuraldehid, proizveden in prodajan na ozemlju Skupnosti s strani proizvajalcev iz Skupnosti, enake fizikalne in kemične lastnosti in enak osnovni način uporabe. Zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Tako kot prejšnje preiskave je tudi ta pokazala, da imajo furfuraldehid, izdelan v LRK in izvožen v Skupnost, furfuraldehid, izdelan in prodajan na domačem trgu primerljive države Argentine, in furfuraldehid, proizveden in prodajan na ozemlju Skupnosti s strani proizvajalcev iz Skupnosti, enake fizikalne in kemične lastnosti in enak osnovni način uporabe. Zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

| (13) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali je damping trenutno prisoten in, če je tako, ali se bo zaradi izteka ukrepov damping nadaljeval. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali je damping trenutno prisoten in, če je tako, ali se bo zaradi izteka ukrepov damping nadaljeval.

1.   Uvodne opombe

| (14) | Izmed štiriindvajsetih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jih navaja pritožba, ni nobeden sodeloval pri preiskavi, nobeno izmed teh podjetij pa tudi ni posredovalo informacij. Glede na to, da kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so se morale ugotovitve o dampingu, ki so navedene spodaj, naslanjati na razpoložljiva dejstva, zlasti podatke Eurostata in informacije, predložene v zahtevi po pregledu. V tej zvezi je treba omeniti, da Eurostat prikazuje samo uvoz za aktivno oplemenitenje med OP. |
| --- | --- |

(14)

Izmed štiriindvajsetih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jih navaja pritožba, ni nobeden sodeloval pri preiskavi, nobeno izmed teh podjetij pa tudi ni posredovalo informacij. Glede na to, da kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so se morale ugotovitve o dampingu, ki so navedene spodaj, naslanjati na razpoložljiva dejstva, zlasti podatke Eurostata in informacije, predložene v zahtevi po pregledu. V tej zvezi je treba omeniti, da Eurostat prikazuje samo uvoz za aktivno oplemenitenje med OP.

2.   Primerljiva država

| (15) | Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (16) | Kot pri prvotni preiskavi je bila v obvestilu o začetku kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti predlagana Argentina. Po objavi obvestila o začetku ni prispela nobena pripomba v zvezi s predlagano primerljivo državo. |
| --- | --- |

(16)

Kot pri prvotni preiskavi je bila v obvestilu o začetku kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti predlagana Argentina. Po objavi obvestila o začetku ni prispela nobena pripomba v zvezi s predlagano primerljivo državo.

| (17) | Pri preiskavi je sodeloval eden izmed proizvajalcev furfuraldehida v Argentini, tako da je odgovoril na vprašalnik in privolil v preverjanje odgovorov na kraju samem. Preiskava je pokazala, da ima Argentina konkurenčni trg za furfuraldehid, pri čemer okrog 72 % trga oskrbujejo lokalni proizvajalci, ostalo pa je uvoz iz tretjih držav. Obseg proizvodnje v Argentini predstavlja več kot 60 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost za aktivno oplemenitenje. Argentinski trg se tako šteje kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK. |
| --- | --- |

(17)

Pri preiskavi je sodeloval eden izmed proizvajalcev furfuraldehida v Argentini, tako da je odgovoril na vprašalnik in privolil v preverjanje odgovorov na kraju samem. Preiskava je pokazala, da ima Argentina konkurenčni trg za furfuraldehid, pri čemer okrog 72 % trga oskrbujejo lokalni proizvajalci, ostalo pa je uvoz iz tretjih držav. Obseg proizvodnje v Argentini predstavlja več kot 60 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost za aktivno oplemenitenje. Argentinski trg se tako šteje kot dovolj reprezentativen za določitev normalne vrednosti za LRK.

| (18) | Tako kot pri prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da Argentina predstavlja primerno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Tako kot pri prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da Argentina predstavlja primerno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.   Normalna vrednost

| (19) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na osnovi preverjenih informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki se plačujejo na domačem trgu Argentine nepovezanim strankam, saj je bilo ugotovljeno, da je do teh prodaj prišlo v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na osnovi preverjenih informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki se plačujejo na domačem trgu Argentine nepovezanim strankam, saj je bilo ugotovljeno, da je do teh prodaj prišlo v običajnem poteku trgovine.

| (20) | Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v Argentini. |
| --- | --- |

(20)

Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v Argentini.

4.   Izvozna cena

| (21) | Ker nobeden izmed kitajskih izvoznikov v Skupnost ni sodeloval pri preiskavi, so bile izvozne cene določene na osnovi razpoložljivih dejstev. Kot najprimernejša osnova so se izkazali podatki Eurostata v zvezi z uvozom zadevnega izdelka v Skupnost. Čeprav je ta uvoz potekal po postopkih aktivnega oplemenitenja (kitajski furfuraldehid se je predelal v furfuril alkohol za izvoz), ni bilo razlogov za domnevo, da niso ustrezna osnova za določitev izvoznih cen. Poleg tega so preveritveni obiski pri sodelujočem uvozniku potrdili, da so podatki Eurostata skladni s preverjenimi podatki. Izvozna cena je bila tako določena na osnovi podatkov Eurostata o kitajskem uvozu za aktivno oplemenitenje. |
| --- | --- |

(21)

Ker nobeden izmed kitajskih izvoznikov v Skupnost ni sodeloval pri preiskavi, so bile izvozne cene določene na osnovi razpoložljivih dejstev. Kot najprimernejša osnova so se izkazali podatki Eurostata v zvezi z uvozom zadevnega izdelka v Skupnost. Čeprav je ta uvoz potekal po postopkih aktivnega oplemenitenja (kitajski furfuraldehid se je predelal v furfuril alkohol za izvoz), ni bilo razlogov za domnevo, da niso ustrezna osnova za določitev izvoznih cen. Poleg tega so preveritveni obiski pri sodelujočem uvozniku potrdili, da so podatki Eurostata skladni s preverjenimi podatki. Izvozna cena je bila tako določena na osnovi podatkov Eurostata o kitajskem uvozu za aktivno oplemenitenje.

5.   Primerjava

| (22) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe se je izvedlo ustrezno nadomestilo z uskladitvijo razlik glede na določene razlike pri transportu in zavarovanju, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe se je izvedlo ustrezno nadomestilo z uskladitvijo razlik glede na določene razlike pri transportu in zavarovanju, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.

6.   Stopnja dampinga

| (23) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na osnovi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtanim povprečjem izvoznih cen pri enaki stopnji trgovine. Ta primerjava je pokazala obstoj znatnega dampinga. Ugotovljena stopnja dampinga v OP je bila višja od 62,6 % stopnje dampinga, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na osnovi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtanim povprečjem izvoznih cen pri enaki stopnji trgovine. Ta primerjava je pokazala obstoj znatnega dampinga. Ugotovljena stopnja dampinga v OP je bila višja od 62,6 % stopnje dampinga, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu.

7.   Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov

(a)   Izvoz

| (24) | Preiskava je pokazala, da se je količina furfuraldehida, izvoženega iz LRK v Skupnost za aktivno oplemenitenje, od leta 2000 do OP občutno povečala (glej uvodno izjavo (33) spodaj). Če bi bili ukrepi razveljavljeni, je glede na občutno razliko v cenah furfuraldehida pri kitajskem proizvajalcu in proizvajalcu iz ES ter neizkoriščene zmogljivosti, ki so razvidne iz uvodne izjave (26) spodaj, mogoče pričakovati, da se bo izvoz iz LRK znatno povečal tudi izven postopka aktivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

(24)

Preiskava je pokazala, da se je količina furfuraldehida, izvoženega iz LRK v Skupnost za aktivno oplemenitenje, od leta 2000 do OP občutno povečala (glej uvodno izjavo (33) spodaj). Če bi bili ukrepi razveljavljeni, je glede na občutno razliko v cenah furfuraldehida pri kitajskem proizvajalcu in proizvajalcu iz ES ter neizkoriščene zmogljivosti, ki so razvidne iz uvodne izjave (26) spodaj, mogoče pričakovati, da se bo izvoz iz LRK znatno povečal tudi izven postopka aktivnega oplemenitenja.

(b)   Neizkoriščene zmogljivosti v LRK

| (25) | Ker je o kitajski industriji furfuraldehida razpoložljivih malo javnih informacij, se naslednji zaključki opirajo pretežno na informacije iz zahteve po pregledu. |
| --- | --- |

(25)

Ker je o kitajski industriji furfuraldehida razpoložljivih malo javnih informacij, se naslednji zaključki opirajo pretežno na informacije iz zahteve po pregledu.

| (26) | Kot navaja zahteva po pregledu zaradi izteka ukrepa, kitajska proizvodnja furfuraldehida dosega okrog 180 000 ton letno, kar je več kot štirikrat več od celotne porabe furfuraldehida v Skupnosti. Kitajska naj bi imela 70 % stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, kar pomeni, da je v LRK letno neizkoriščenih zmogljivosti okrog 50–60 000 ton, tj. več, kot je celotna poraba v Skupnosti. Po mnenju proizvajalcev v Skupnosti se kitajska proizvodnja stalno spreminja v skladu s potrebami. Tako so nekatere tovarne začasno zaprte in se nato ponovno odprejo, kadar je to potrebno. Trenutno naj bi delovalo več kot 80 tovarn, ki izdelujejo furfuraldehid, večinoma v severovzhodnem delu LRK. |
| --- | --- |

(26)

Kot navaja zahteva po pregledu zaradi izteka ukrepa, kitajska proizvodnja furfuraldehida dosega okrog 180 000 ton letno, kar je več kot štirikrat več od celotne porabe furfuraldehida v Skupnosti. Kitajska naj bi imela 70 % stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, kar pomeni, da je v LRK letno neizkoriščenih zmogljivosti okrog 50–60 000 ton, tj. več, kot je celotna poraba v Skupnosti. Po mnenju proizvajalcev v Skupnosti se kitajska proizvodnja stalno spreminja v skladu s potrebami. Tako so nekatere tovarne začasno zaprte in se nato ponovno odprejo, kadar je to potrebno. Trenutno naj bi delovalo več kot 80 tovarn, ki izdelujejo furfuraldehid, večinoma v severovzhodnem delu LRK.

| (27) | Zato velike proizvodne zmogljivosti, ki so na razpolago v LRK, in prilagodljivost glede ponovnega odpiranja tovarn nakazujejo, da lahko proizvajalci v primeru razveljavitve ukrepov hitro povečajo proizvodnjo in jo usmerijo na kateri koli izvozni trg, vključno s trgom Skupnosti. |
| --- | --- |

(27)

Zato velike proizvodne zmogljivosti, ki so na razpolago v LRK, in prilagodljivost glede ponovnega odpiranja tovarn nakazujejo, da lahko proizvajalci v primeru razveljavitve ukrepov hitro povečajo proizvodnjo in jo usmerijo na kateri koli izvozni trg, vključno s trgom Skupnosti.

(c)   Izvoz za aktivno oplemenitenje

| (28) | Omeniti je treba, da je bil celoten izvoz zadevnega izdelka iz LRK v Skupnost v OP namenjen za aktivno oplemenitenje. Kitajski furfuraldehid je bil predelan v furfuril alkohol, ta pa se je izvozil. Upravičeno je torej domnevati, da bi razveljavitev ukrepov povzročila ponoven izvoz iz LRK v Skupnost izven postopka aktivnega oplemenitenja. Dodatni izvoz bi bil po vsej verjetnosti v veliki meri dampinški. Sedanje izvozne cene v okviru postopka aktivnega oplemenitenja seveda niso podvržene protidampinškim dajatvam, saj na tak izvoz ni dajatev. Proizvajalec v Skupnosti in kitajski izvozniki so si pri prodaji konkurirali, kot če ne bi bilo dajatev. Tako se lahko upravičeno domneva, da take cene nakazujejo bodoče ravni cen, če bodo ukrepi razveljavljeni. Poleg tega je treba omeniti, da so bile kitajske izvozne cene v okviru aktivnega oplemenitenja v OP za 44 % nižje od cen proizvajalcev v Skupnosti in tudi če ne bi bile nižje, bi bile še vedno dampinške. |
| --- | --- |

(28)

Omeniti je treba, da je bil celoten izvoz zadevnega izdelka iz LRK v Skupnost v OP namenjen za aktivno oplemenitenje. Kitajski furfuraldehid je bil predelan v furfuril alkohol, ta pa se je izvozil. Upravičeno je torej domnevati, da bi razveljavitev ukrepov povzročila ponoven izvoz iz LRK v Skupnost izven postopka aktivnega oplemenitenja. Dodatni izvoz bi bil po vsej verjetnosti v veliki meri dampinški. Sedanje izvozne cene v okviru postopka aktivnega oplemenitenja seveda niso podvržene protidampinškim dajatvam, saj na tak izvoz ni dajatev. Proizvajalec v Skupnosti in kitajski izvozniki so si pri prodaji konkurirali, kot če ne bi bilo dajatev. Tako se lahko upravičeno domneva, da take cene nakazujejo bodoče ravni cen, če bodo ukrepi razveljavljeni. Poleg tega je treba omeniti, da so bile kitajske izvozne cene v okviru aktivnega oplemenitenja v OP za 44 % nižje od cen proizvajalcev v Skupnosti in tudi če ne bi bile nižje, bi bile še vedno dampinške.

8.   Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

| (29) | Ker ima LRK veliko neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti in trenutno izvaža v Skupnost samo za aktivno oplemenitenje, je upravičeno pričakovati, da bodo v primeru razveljavitve ukrepov na trg Skupnosti usmerjene večje dodatne količine furfuraldehida. |
| --- | --- |

(29)

Ker ima LRK veliko neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti in trenutno izvaža v Skupnost samo za aktivno oplemenitenje, je upravičeno pričakovati, da bodo v primeru razveljavitve ukrepov na trg Skupnosti usmerjene večje dodatne količine furfuraldehida.

| (30) | Preiskava je pokazala, da LRK še vedno izvaža po dampinških cenah in da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v OP, celo višja od stopnje dampinga, ki je bila določena pri prejšnjem pregledu. Glede na okoliščine tega primera je upravičeno pričakovati, da se bo damping v bodoče nadaljeval. |
| --- | --- |

(30)

Preiskava je pokazala, da LRK še vedno izvaža po dampinških cenah in da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v OP, celo višja od stopnje dampinga, ki je bila določena pri prejšnjem pregledu. Glede na okoliščine tega primera je upravičeno pričakovati, da se bo damping v bodoče nadaljeval.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (31) | Zadevni izdelek izdelujeta v Skupnosti dva proizvajalca. Poleg vlagatelja je tudi drugi proizvajalec v Skupnosti, Lenzing AG („drugi proizvajalec v Skupnosti“), podprl zahtevo po pregledu. V OP sta oba proizvajalca skupaj predstavljala 100 % proizvodnje furfuraldehida v Skupnosti. Obe podjetji sta odgovorili na vprašalnik in v celoti sodelovali pri preiskavi. Na tej osnovi oba proizvajalca v Skupnosti predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. Zaradi zaupnosti so podatki o uspešnosti industrije Skupnosti podani samo v indeksni obliki. |
| --- | --- |

(31)

Zadevni izdelek izdelujeta v Skupnosti dva proizvajalca. Poleg vlagatelja je tudi drugi proizvajalec v Skupnosti, Lenzing AG („drugi proizvajalec v Skupnosti“), podprl zahtevo po pregledu. V OP sta oba proizvajalca skupaj predstavljala 100 % proizvodnje furfuraldehida v Skupnosti. Obe podjetji sta odgovorili na vprašalnik in v celoti sodelovali pri preiskavi. Na tej osnovi oba proizvajalca v Skupnosti predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. Zaradi zaupnosti so podatki o uspešnosti industrije Skupnosti podani samo v indeksni obliki.

E.   RAZMERE NA TRGU SKUPNOSTI

1.   Poraba v Skupnosti

Tabela 1
  Poraba v Skupnosti

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 38 699 | 45 005 | 38 007 | 41 513 |
| Indeks | 100 | 116 | 98 | 107 |
| Letni trend | | 16 | – 16 | 9 |

2000

2001

2002

OP

Tone

38 699

45 005

38 007

41 513

Indeks

100

116

98

107

Letni trend

16

– 16

9

| (32) | Poraba v Skupnosti je temeljila na skupnem obsegu prodaje v Skupnosti s strani industrije Skupnosti, uvoza iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja in uvoza iz drugih tretjih držav. Poraba furfuraldehida v Skupnosti se je občutno povečala med letoma 2000 in 2001. Leta 2002 je poraba furfuraldehida padla približno na raven iz leta 2000. Med letom 2000 in OP se je zvišala za 9 %. Gibanje porabe je povezano z dejstvom, da se furfuraldehid uporablja tudi za proizvodnjo furfuril alkohola. Proizvodnja in prodaja furfuril alkohola sta se leta 2001 povečali, leta 2002 pa sta občutno padli, zaradi česar je občutno padla tudi poraba furfuraldehida. V OP sta se prodaja in proizvodnja furfuril alkohola izboljšali, tako kot tudi poraba furfuraldehida. |
| --- | --- |

(32)

Poraba v Skupnosti je temeljila na skupnem obsegu prodaje v Skupnosti s strani industrije Skupnosti, uvoza iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja in uvoza iz drugih tretjih držav. Poraba furfuraldehida v Skupnosti se je občutno povečala med letoma 2000 in 2001. Leta 2002 je poraba furfuraldehida padla približno na raven iz leta 2000. Med letom 2000 in OP se je zvišala za 9 %. Gibanje porabe je povezano z dejstvom, da se furfuraldehid uporablja tudi za proizvodnjo furfuril alkohola. Proizvodnja in prodaja furfuril alkohola sta se leta 2001 povečali, leta 2002 pa sta občutno padli, zaradi česar je občutno padla tudi poraba furfuraldehida. V OP sta se prodaja in proizvodnja furfuril alkohola izboljšali, tako kot tudi poraba furfuraldehida.

2.   Uvoz iz LRK

(a)   Obseg, tržni delež in cene

| (33) | Po podatkih Eurostata je uvoz iz LRK od leta 2001 potekal samo po postopkih aktivnega oplemenitenja. Ta praksa se je začela že leta 2000, ko je bilo okrog 75 % uvoza iz Kitajske namenjenega aktivnemu oplemenitenju. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal s 3 198 ton na 5 167 ton, kar pomeni 61,6 % povečanje med letom 2000 in OP. Ugotovljeno je bilo, da je prodaja furfuril alkohola leta 2002 občutno padla. Vendar pa je v OP sledilo povečanje. Tržni delež uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal z 8,2 % na 12,4 %. Čeprav je mogoče nihanja pri uvozu furfuraldehida iz Kitajske do določene mere pripisati nihanjem pri proizvodnji furfuril alkohola, pa s tem ni mogoče razložiti ogromnega povečanja obsega uvoza, zlasti v OP, ter tržnega deleža. Povprečna cena uvoza izdelka iz Kitajske je padla s 648,68 EUR na tono leta 2000 na 508,65 EUR na tono v OP, kar pomeni 21,6 % znižanje v obravnavanem obdobju. Trend povečanega nelojalnega nižanja cen je jasno opazen tudi ob primerjavi cen furfuraldehida na enoto pri kitajskih proizvajalcih in proizvajalcih v Skupnosti. Na začetku obravnavanega obdobja, leta 2000, so bile kitajske cene za 4,4 % nižje od cen proizvajalcev v Skupnosti. V OP so bile nižje za 44,1 %.
  Tabela 2
  Uvoz iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg, v tonah | 3 198 | 4 143 | 2 450 | 5 167 |
| Indeksno | 100 | 130 | 77 | 162 |
| Tržni delež | 8,3 % | 9,2 % | 6,4 % | 12,4 % |
| Cena, EUR/tono | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |
| Indeksno | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |

(33)

Po podatkih Eurostata je uvoz iz LRK od leta 2001 potekal samo po postopkih aktivnega oplemenitenja. Ta praksa se je začela že leta 2000, ko je bilo okrog 75 % uvoza iz Kitajske namenjenega aktivnemu oplemenitenju. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal s 3 198 ton na 5 167 ton, kar pomeni 61,6 % povečanje med letom 2000 in OP. Ugotovljeno je bilo, da je prodaja furfuril alkohola leta 2002 občutno padla. Vendar pa je v OP sledilo povečanje. Tržni delež uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju povečal z 8,2 % na 12,4 %. Čeprav je mogoče nihanja pri uvozu furfuraldehida iz Kitajske do določene mere pripisati nihanjem pri proizvodnji furfuril alkohola, pa s tem ni mogoče razložiti ogromnega povečanja obsega uvoza, zlasti v OP, ter tržnega deleža. Povprečna cena uvoza izdelka iz Kitajske je padla s 648,68 EUR na tono leta 2000 na 508,65 EUR na tono v OP, kar pomeni 21,6 % znižanje v obravnavanem obdobju. Trend povečanega nelojalnega nižanja cen je jasno opazen tudi ob primerjavi cen furfuraldehida na enoto pri kitajskih proizvajalcih in proizvajalcih v Skupnosti. Na začetku obravnavanega obdobja, leta 2000, so bile kitajske cene za 4,4 % nižje od cen proizvajalcev v Skupnosti. V OP so bile nižje za 44,1 %.

Tabela 2

Uvoz iz LRK v okviru aktivnega oplemenitenja

2000

2001

2002

OP

Obseg, v tonah

3 198

4 143

2 450

5 167

Indeksno

100

130

77

162

Tržni delež

8,3 %

9,2 %

6,4 %

12,4 %

Cena, EUR/tono

648,68

678,48

540,06

508,65

Indeksno

100

104,6

83,3

78,4

3.   Gospodarske razmere v industriji Skupnosti

(a)   Proizvodnja

Tabela 3
  Proizvodnja v Skupnosti

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 94 | 87 | 85 |
| Letni trend | | – 5,8 | – 7,3 | – 2,2 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

94

87

85

Letni trend

– 5,8

– 7,3

– 2,2

| (34) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju vsako leto zmanjšala, tako da je bila v OP za 15 % manjša kot leta 2000. Eden izmed proizvajalcev v Skupnosti je leta 2000 prenehal s proizvodnjo furfuraldehida v enem izmed svojih proizvodnih obratov. |
| --- | --- |

(34)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju vsako leto zmanjšala, tako da je bila v OP za 15 % manjša kot leta 2000. Eden izmed proizvajalcev v Skupnosti je leta 2000 prenehal s proizvodnjo furfuraldehida v enem izmed svojih proizvodnih obratov.

(b)   Proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

Tabela 4
  Zmogljivosti v Skupnosti

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Letni trend | | 3,9 | – 3,4 | – 1,2 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

104

100

99

Letni trend

3,9

– 3,4

– 1,2

| (35) | Proizvodne zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšale, potem ko so se leta 2001 povečale za 3,9 % v primerjavi z letom 2000. Ustavitev proizvodnje furfuraldehida v enem izmed proizvodnih obratov leta 2000 se ne odraža v zgornjih številkah, saj podjetje ta obrat še vedno šteje za del svojih proizvodnih zmogljivosti; proizvodnjo je mogoče ponovno pričeti v kratkem času, če bo to potrebno.
  Tabela 5
  Izkoriščenost zmogljivosti | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 91 | 87 | 86 |

(35)

Proizvodne zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšale, potem ko so se leta 2001 povečale za 3,9 % v primerjavi z letom 2000. Ustavitev proizvodnje furfuraldehida v enem izmed proizvodnih obratov leta 2000 se ne odraža v zgornjih številkah, saj podjetje ta obrat še vedno šteje za del svojih proizvodnih zmogljivosti; proizvodnjo je mogoče ponovno pričeti v kratkem času, če bo to potrebno.

Tabela 5

Izkoriščenost zmogljivosti

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

91

87

86

| (36) | Iz zgornje tabele je razvidno, da se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala vsako leto obravnavanega obdobja, tako da je bila v OP za 14 % manjša kot leta 2000. |
| --- | --- |

(36)

Iz zgornje tabele je razvidno, da se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala vsako leto obravnavanega obdobja, tako da je bila v OP za 14 % manjša kot leta 2000.

(c)   Prodaja v Skupnosti

Tabela 6
  Obseg prodaje

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 96 | 87 | 87 |
| Letni trend | | – 4,4 | – 9,4 | 0,3 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

96

87

87

Letni trend

– 4,4

– 9,4

0,3

| (37) | Prodaja s strani industrije Skupnosti nepovezanim kupcem v Skupnosti je od leta 2000 do OP padla za 13 %. Padec je bil zlasti občuten med letoma 2000 in 2002, ko je industrija zvišala cene, da bi nadomestila močno povišane stroške surovin. V OP bi bilo ta trend mogoče ustaviti, saj je industrija Skupnosti znižala cene, da bi se izognila nadaljnjemu upadu obsega prodaje. |
| --- | --- |

(37)

Prodaja s strani industrije Skupnosti nepovezanim kupcem v Skupnosti je od leta 2000 do OP padla za 13 %. Padec je bil zlasti občuten med letoma 2000 in 2002, ko je industrija zvišala cene, da bi nadomestila močno povišane stroške surovin. V OP bi bilo ta trend mogoče ustaviti, saj je industrija Skupnosti znižala cene, da bi se izognila nadaljnjemu upadu obsega prodaje.

(d)   Cene

Tabela 7
  Prodajne cene industrije Skupnosti

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 127 | 135 | 134 |
| Letni trend | | 27,2 | 6,0 | – 0,6 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

127

135

134

Letni trend

27,2

6,0

– 0,6

| (38) | Povprečne prodajne cene furfuraldehida so se zvišale za 35 % od leta 2000 do leta 2002, ko je industrija Skupnosti poskušala nadoknaditi močno zvišane stroške surovin z višanjem svojih prodajnih cen. |
| --- | --- |

(38)

Povprečne prodajne cene furfuraldehida so se zvišale za 35 % od leta 2000 do leta 2002, ko je industrija Skupnosti poskušala nadoknaditi močno zvišane stroške surovin z višanjem svojih prodajnih cen.

(e)   Tržni delež

Tabela 8
  Tržni delež industrije Skupnosti

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 82 | 88 | 81 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

82

88

81

| (39) | Tržni delež industrije Skupnosti je od leta 2000 do OP padel za 19 %. Največji padec tržnega deleža proizvajalcev v Skupnosti je bil med letoma 2000 in 2001. Poraba furfuraldehida v Skupnosti je občutno padla leta 2002, predvsem zaradi upada proizvodnje furfuril alkohola. Prodaja furfuraldehida s strani industrije Skupnosti je padla tudi leta 2002. Vendar pa je bil padec prodaje s strani industrije Skupnosti relativno manjši od zmanjšanja porabe furfuraldehida leta 2002. Tako se je tržni delež industrije Skupnosti leta 2002 povečal. V OP se je poraba furfuraldehida spet povečala, tako kot tudi uvoz iz Kitajske, medtem ko je prodaja s strani industrije Skupnosti ostala na približno enaki ravni kot prejšnje leto. Posledično se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal. |
| --- | --- |

(39)

Tržni delež industrije Skupnosti je od leta 2000 do OP padel za 19 %. Največji padec tržnega deleža proizvajalcev v Skupnosti je bil med letoma 2000 in 2001. Poraba furfuraldehida v Skupnosti je občutno padla leta 2002, predvsem zaradi upada proizvodnje furfuril alkohola. Prodaja furfuraldehida s strani industrije Skupnosti je padla tudi leta 2002. Vendar pa je bil padec prodaje s strani industrije Skupnosti relativno manjši od zmanjšanja porabe furfuraldehida leta 2002. Tako se je tržni delež industrije Skupnosti leta 2002 povečal. V OP se je poraba furfuraldehida spet povečala, tako kot tudi uvoz iz Kitajske, medtem ko je prodaja s strani industrije Skupnosti ostala na približno enaki ravni kot prejšnje leto. Posledično se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal.

(f)   Zaloge

Tabela 9
  Zaloge

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 103 | 128 | 122 |
| Letni trend | | 3,5 | 23,3 | – 4,1 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

103

128

122

Letni trend

3,5

23,3

– 4,1

| (40) | Iz zgornje tabele je razvidno, da so se zaloge industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečale za 22 %. Povečanje je bilo zlasti občutno med letoma 2001 in 2002, ko so se zaloge povečale za 24 %. Leta 2000 so zaloge predstavljale 9,4 % obsega prodaje v EU s strani industrije Skupnosti, v OP pa so narasle na 13,3 % prodaje v EU. |
| --- | --- |

(40)

Iz zgornje tabele je razvidno, da so se zaloge industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju povečale za 22 %. Povečanje je bilo zlasti občutno med letoma 2001 in 2002, ko so se zaloge povečale za 24 %. Leta 2000 so zaloge predstavljale 9,4 % obsega prodaje v EU s strani industrije Skupnosti, v OP pa so narasle na 13,3 % prodaje v EU.

(g)   Dobičkonosnost

Tabela 10
  Dobičkonosnost

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 235 | 133 | 146 |
| Letni trend | | 135,1 | – 43,5 | 9,3 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

235

133

146

Letni trend

135,1

– 43,5

9,3

| (41) | Gledano v celoti je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju na relativno visoki ravni. Vendar pa je bil glavni razlog za to dejstvo ta, da je drugi proizvajalec v Skupnosti, ki je podprl pritožbo, vsa obravnavana leta izkazoval izjemno visoko dobičkonosnost, medtem ko je dobičkonosnost vlagatelja v istem obdobju močno padla (8,2 odstotne točke). Drugi proizvajalec v Skupnosti pridobiva furfuraldehid kot stranski produkt pri pridelavi viskoze iz celuloze, vlagatelj pa kot glavno surovino pri proizvodnji furfuraldehida uporablja mandljeve lupine. Cena mandljevih lupin se je med letoma 2000 in 2002 močno povišala (za 51 %), kar je občutno zmanjšalo stopnjo dobička vlagatelja, medtem ko so se stroški surovin drugega proizvajalca v Skupnosti le malo zvišali. Povečanje vlagateljevih prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov je bilo, izraženo absolutno, skromno, tj. 5,5 % od leta 2000 do OP. Padec dobičkonosnosti so tako povzročili predvsem povečani stroški surovin. Poskus, da bi višje stroške surovin nadomestili z zvišanjem prodajnih cen furfuraldehida, je povzročil zmanjšanje prodaje. |
| --- | --- |

(41)

Gledano v celoti je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju na relativno visoki ravni. Vendar pa je bil glavni razlog za to dejstvo ta, da je drugi proizvajalec v Skupnosti, ki je podprl pritožbo, vsa obravnavana leta izkazoval izjemno visoko dobičkonosnost, medtem ko je dobičkonosnost vlagatelja v istem obdobju močno padla (8,2 odstotne točke). Drugi proizvajalec v Skupnosti pridobiva furfuraldehid kot stranski produkt pri pridelavi viskoze iz celuloze, vlagatelj pa kot glavno surovino pri proizvodnji furfuraldehida uporablja mandljeve lupine. Cena mandljevih lupin se je med letoma 2000 in 2002 močno povišala (za 51 %), kar je občutno zmanjšalo stopnjo dobička vlagatelja, medtem ko so se stroški surovin drugega proizvajalca v Skupnosti le malo zvišali. Povečanje vlagateljevih prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov je bilo, izraženo absolutno, skromno, tj. 5,5 % od leta 2000 do OP. Padec dobičkonosnosti so tako povzročili predvsem povečani stroški surovin. Poskus, da bi višje stroške surovin nadomestili z zvišanjem prodajnih cen furfuraldehida, je povzročil zmanjšanje prodaje.

(h)   Denarni tokovi

Tabela 11
  Denarni tokovi

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 141 | 104 | 107 |
| Letni trend | | 41,1 | – 26,0 | 2,5 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

141

104

107

Letni trend

41,1

– 26,0

2,5

| (42) | Denarni tokovi so sledili podobnemu trendu kot dobičkonosnost, kar pomeni, da so med letoma 2000 in 2001 občutno narasli, v naslednjih letih pa so upadli. V skladu z dobičkonosnostjo je drugi proizvajalec v Skupnosti, ki je podprl pritožbo, v obravnavanem obdobju izkazoval izredno dobre denarne tokove, medtem ko je vlagatelj v istem obdobju izkazoval jasen upad denarnih tokov (- 42,7 %). |
| --- | --- |

(42)

Denarni tokovi so sledili podobnemu trendu kot dobičkonosnost, kar pomeni, da so med letoma 2000 in 2001 občutno narasli, v naslednjih letih pa so upadli. V skladu z dobičkonosnostjo je drugi proizvajalec v Skupnosti, ki je podprl pritožbo, v obravnavanem obdobju izkazoval izredno dobre denarne tokove, medtem ko je vlagatelj v istem obdobju izkazoval jasen upad denarnih tokov (- 42,7 %).

(i)   Investicije, donosnost investicij in sposobnost zbiranja kapitala

Tabela 12
  Investicije

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 93 | 63 | 98 |
| Letni trend | | – 6,8 | – 32,8 | 55,9 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

93

63

98

Letni trend

– 6,8

– 32,8

55,9

| (43) | Med letoma 2000 in 2002 so se investicije občutno zmanjšale, v OP pa so se spet povečale, ko je drugi proizvajalec v Skupnosti veliko vlagal v proizvodno linijo viskozne celuloze (furfuraldehid je stranski proizvod pri proizvodnji celuloze). Investicije vlagatelja so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 80 %. Preiskava je pokazala, da se je operativni donos investicij zmanjšal v skladu z gibanjem donosnosti v obravnavanem obdobju.
  Tabela 13
  Donosnost investicij in sposobnost zbiranja kapitala | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 207 | 38 | 34 |
| Letni trend | | 107,4 | – 81,7 | – 11,0 |

(43)

Med letoma 2000 in 2002 so se investicije občutno zmanjšale, v OP pa so se spet povečale, ko je drugi proizvajalec v Skupnosti veliko vlagal v proizvodno linijo viskozne celuloze (furfuraldehid je stranski proizvod pri proizvodnji celuloze). Investicije vlagatelja so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 80 %. Preiskava je pokazala, da se je operativni donos investicij zmanjšal v skladu z gibanjem donosnosti v obravnavanem obdobju.

Tabela 13

Donosnost investicij in sposobnost zbiranja kapitala

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

207

38

34

Letni trend

107,4

– 81,7

– 11,0

| (44) | Številke o donosnosti investicij iz zgornje tabele prikazujejo samo gibanje pri vlagatelju. Tabela prikazuje jasno zmanjšanje donosnosti investicij v obravnavanem obdobju. Drugi proizvajalec v Skupnosti, ki je podprl pritožbo, pripada skupini podjetij, ki se osredotočajo na druge izdelke, kot je furfuraldehid. Pravzaprav je furfuraldehid manj pomemben stranski proizvod enega izmed njegovih glavnih proizvodnih procesov. Zato podjetje za furfuraldehid ne more izračunati pomembnejše donosnosti investicij. Zaradi zmanjšanja dobičkonosnosti in denarnih tokov se je vlagateljeva sposobnost zbiranja kapitala v obravnavanem obdobju občutno zmanjšala. To poslabšanje je jasno razvidno tudi iz vlagateljevih investicij, ki so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 80 %. |
| --- | --- |

(44)

Številke o donosnosti investicij iz zgornje tabele prikazujejo samo gibanje pri vlagatelju. Tabela prikazuje jasno zmanjšanje donosnosti investicij v obravnavanem obdobju. Drugi proizvajalec v Skupnosti, ki je podprl pritožbo, pripada skupini podjetij, ki se osredotočajo na druge izdelke, kot je furfuraldehid. Pravzaprav je furfuraldehid manj pomemben stranski proizvod enega izmed njegovih glavnih proizvodnih procesov. Zato podjetje za furfuraldehid ne more izračunati pomembnejše donosnosti investicij. Zaradi zmanjšanja dobičkonosnosti in denarnih tokov se je vlagateljeva sposobnost zbiranja kapitala v obravnavanem obdobju občutno zmanjšala. To poslabšanje je jasno razvidno tudi iz vlagateljevih investicij, ki so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 80 %.

(j)   Zaposlovanje, produktivnost in plače

Tabela 14
  Zaposlovanje

| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 75 | 84 | 82 |
| Letni trend | | – 25,0 | 12,1 | – 2,7 |

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

75

84

82

Letni trend

– 25,0

12,1

– 2,7

| (45) | Iz zgornje tabele je razvidno, da se je zaposlenost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 18 %. Zmanjšanje zaposlenosti v letih 2000/2001 odraža ustavitev proizvodnje furfuraldehida v enem izmed proizvodnih obratov. |
| --- | --- |

(45)

Iz zgornje tabele je razvidno, da se je zaposlenost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 18 %. Zmanjšanje zaposlenosti v letih 2000/2001 odraža ustavitev proizvodnje furfuraldehida v enem izmed proizvodnih obratov.

| (46) | Produktivnost se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, kot je razvidno iz spodnje tabele:
  Tabela 15
  Produktivnost | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 126 | 104 | 104 |
| Letni trend | | 25,6 | – 17,4 | 0,5 |

(46)

Produktivnost se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, kot je razvidno iz spodnje tabele:

Tabela 15

Produktivnost

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

126

104

104

Letni trend

25,6

– 17,4

0,5

| (47) | V obravnavanem obdobju se je povprečna plača zaposlenih v industriji Skupnosti povečala za 6 %, kar je manj od povprečne stopnje inflacije v Skupnosti.
  Tabela 16
  Plače | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 106 |
| Letni trend | | – 0,8 | – 1,9 | 8,7 |

(47)

V obravnavanem obdobju se je povprečna plača zaposlenih v industriji Skupnosti povečala za 6 %, kar je manj od povprečne stopnje inflacije v Skupnosti.

Tabela 16

Plače

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

99

97

106

Letni trend

– 0,8

– 1,9

8,7

(k)   Obseg stopnje dampinga in učinki preteklega dampinga ali subvencioniranja

| (48) | Ker se je damping nadaljeval pri podobnih stopnjah, če ne višjih, kot so bile ugotovljene pri prejšnjih preiskavah (glej uvodno izjavo (1) zgoraj), se vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na razmere v industriji Skupnosti ne razlikuje od tistega, ki so ga ugotovile te preiskave. |
| --- | --- |

(48)

Ker se je damping nadaljeval pri podobnih stopnjah, če ne višjih, kot so bile ugotovljene pri prejšnjih preiskavah (glej uvodno izjavo (1) zgoraj), se vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na razmere v industriji Skupnosti ne razlikuje od tistega, ki so ga ugotovile te preiskave.

(l)   Rast

| (49) | Medtem ko se je poraba v Skupnosti v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, so se proizvodnja industrije Skupnosti, obseg prodaje in tržni delež v istem obdobju zmanjšali. Hkrati sta se obseg in tržni delež uvoza iz LRK občutno povečala. To pomeni, da industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju ni imela velike koristi od rasti trga. |
| --- | --- |

(49)

Medtem ko se je poraba v Skupnosti v obravnavanem obdobju zvišala za 7 %, so se proizvodnja industrije Skupnosti, obseg prodaje in tržni delež v istem obdobju zmanjšali. Hkrati sta se obseg in tržni delež uvoza iz LRK občutno povečala. To pomeni, da industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju ni imela velike koristi od rasti trga.

4.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Cene surovin

| (50) | Občutno povišanje cen surovin, ki jih je vlagatelj uporabljal v letih 2001 in 2002, je seveda negativno vplivalo na njegovo dobičkonosnost v teh letih. Vendar pa so se razmere spremenile v OP, ko so cene surovin padle. Čeprav so torej nihanja cen surovin lahko pripomogla k negotovemu položaju industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, pa niso bila tako velika, da bi lahko povzročila škodo, ki je nastala v OP. |
| --- | --- |

(50)

Občutno povišanje cen surovin, ki jih je vlagatelj uporabljal v letih 2001 in 2002, je seveda negativno vplivalo na njegovo dobičkonosnost v teh letih. Vendar pa so se razmere spremenile v OP, ko so cene surovin padle. Čeprav so torej nihanja cen surovin lahko pripomogla k negotovemu položaju industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju, pa niso bila tako velika, da bi lahko povzročila škodo, ki je nastala v OP.

(b)   Izvozna dejavnost Skupnosti

| (51) | Kot kažejo podatki Eurostata, je bil celoten izvoz iz Skupnosti v obravnavanem obdobju zanemarljiv, tj. eno ali dve toni na leto. Izvozna dejavnost industrije Skupnosti torej ni mogla pripomoči k škodi, ki je nastala v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(51)

Kot kažejo podatki Eurostata, je bil celoten izvoz iz Skupnosti v obravnavanem obdobju zanemarljiv, tj. eno ali dve toni na leto. Izvozna dejavnost industrije Skupnosti torej ni mogla pripomoči k škodi, ki je nastala v obravnavanem obdobju.

(c)   Obseg uvoza iz drugih tretjih držav in cene

| (52) | Kot kažejo podatki Eurostata, se je obseg uvoza furfuraldehida v Skupnost iz držav, razen LRK, skupaj s povprečnimi cenami, spreminjal na naslednji način:
  Tabela 17
  Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav (obseg)









  (Tone) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| Tajska | 167 | 551 | 1 481 | 888 |
| Slovenija | 1 227 | 1 290 | 1 204 | 1 410 |
| Južna Afrika | 4 183 | 7 852 | 2 601 | 3 706 |
| Dominikanska republika | 24 017 | 25 509 | 25 157 | 25 213 |
| Skupno | 29 594 | 35 202 | 30 443 | 31 217 |

(52)

Kot kažejo podatki Eurostata, se je obseg uvoza furfuraldehida v Skupnost iz držav, razen LRK, skupaj s povprečnimi cenami, spreminjal na naslednji način:

Tabela 17

Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav (obseg)

(Tone)

2000

2001

2002

OP

Tajska

167

551

1 481

888

Slovenija

1 227

1 290

1 204

1 410

Južna Afrika

4 183

7 852

2 601

3 706

Dominikanska republika

24 017

25 509

25 157

25 213

Skupno

29 594

35 202

30 443

31 217

Tabela 18

Uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav (povprečne cene)

| (Euri/tono) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| Tajska | 2 150 | 1 849 | 5 271 | 635 |
| Slovenija | 694 | 618 | 647 | 635 |
| Južna Afrika | 1 158 | 1 558 | 543 | 832 |
| Dominikanska republika | 543 | 1 235 | 541 | 452 |
| Povprečje | 645 | 1 294 | 775 | 510 |

(Euri/tono)

2000

2001

2002

OP

Tajska

2 150

1 849

5 271

635

Slovenija

694

618

647

635

Južna Afrika

1 158

1 558

543

832

Dominikanska republika

543

1 235

541

452

Povprečje

645

1 294

775

510

| (53) | Obseg uvoza furfuraldehida iz vseh tretjih držav, razen LRK, je ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen, razen leta 2001, ko se je povečal predvsem uvoz iz Južne Afrike in Dominikanske republike zaradi povečane porabe furfuraldehida pri proizvodnji furfuril alkohola. Treba je poudariti, da tako kot pri prvotni preiskavi uvoz iz Dominikanske republike predstavlja v celoti pošiljke materinske družbe svoji evropski podružnici, ki izdeluje furfuril alkohol. Tako so cene, ki se uporabljajo pri teh transakcijah, transferne cene med dvema povezanima družbama in ne morejo odražati dejanskih tržnih cen. Treba je poudariti, da furfuraldehida iz Dominikanske republike ni na prostem trgu Skupnosti. Tako ni bilo znakov, da bi ta uvoz prispeval k negotovemu položaju industrije Skupnosti. Uvoz iz Južne Afrike, druge največje izvoznice, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %. V OP so bile povprečne uvozne cene pri vseh tretjih državah, razen pri Dominikanski republiki, občutno višje od uvoznih cen v okviru aktivnega oplemenitenja iz LRK. Na osnovi tega je bilo zaključeno, da bi uvoz iz drugih držav sicer lahko prispeval k negotovemu položaju industrije Skupnosti, vendar pa so njegov obseg in cene take, da ne morejo imeti bistvenega vpliva. |
| --- | --- |

(53)

Obseg uvoza furfuraldehida iz vseh tretjih držav, razen LRK, je ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen, razen leta 2001, ko se je povečal predvsem uvoz iz Južne Afrike in Dominikanske republike zaradi povečane porabe furfuraldehida pri proizvodnji furfuril alkohola. Treba je poudariti, da tako kot pri prvotni preiskavi uvoz iz Dominikanske republike predstavlja v celoti pošiljke materinske družbe svoji evropski podružnici, ki izdeluje furfuril alkohol. Tako so cene, ki se uporabljajo pri teh transakcijah, transferne cene med dvema povezanima družbama in ne morejo odražati dejanskih tržnih cen. Treba je poudariti, da furfuraldehida iz Dominikanske republike ni na prostem trgu Skupnosti. Tako ni bilo znakov, da bi ta uvoz prispeval k negotovemu položaju industrije Skupnosti. Uvoz iz Južne Afrike, druge največje izvoznice, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 11 %. V OP so bile povprečne uvozne cene pri vseh tretjih državah, razen pri Dominikanski republiki, občutno višje od uvoznih cen v okviru aktivnega oplemenitenja iz LRK. Na osnovi tega je bilo zaključeno, da bi uvoz iz drugih držav sicer lahko prispeval k negotovemu položaju industrije Skupnosti, vendar pa so njegov obseg in cene take, da ne morejo imeti bistvenega vpliva.

5.   Sklep o stanju industrije Skupnosti

| (54) | Po uvedbi protidampinških ukrepov se je stanje industrije Skupnosti stabiliziralo, vendar je ostalo negotovo. Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in prodaja so se zmanjšale, tako kot tudi prodajne cene in tržni delež industrije Skupnosti. Tudi investicije, donosnost investicij in zaposlenost so se zmanjšale, zaloge pa so se povečale, zlasti med letoma 2001 in 2002, v skladu z zmanjšanjem prodaje in tržnega deleža. Dobičkonosnost in denarni tokovi so se v obravnavanem obdobju v povprečju izboljšali, vendar pa so se od leta 2001 zmanjševali. Kazalci škode tako ne dopuščajo sklepa, da obstaja jasna slika o škodi. Poleg tega je treba poudariti, da se razmere obeh proizvajalcev v Skupnosti močno razlikujejo, saj je vlagatelj v veliko bolj negotovem položaju kot pa drugi proizvajalec v Skupnosti, ki podpira pritožbo. Prvemu proizvajalcu so nekaj škode lahko delno povzročile cene surovin. V teh okoliščinah in zlasti tudi ob upoštevanju dejstva, da je uvoz iz LRK potekal po postopkih aktivnega oplemenitenja, ni bilo mogoče ugotoviti, ali se bo škoda zaradi dampinškega uvoza nadaljevala. Zato je bilo preučeno, ali bi se s pretekom ukrepov škoda ponovno pojavila. |
| --- | --- |

(54)

Po uvedbi protidampinških ukrepov se je stanje industrije Skupnosti stabiliziralo, vendar je ostalo negotovo. Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in prodaja so se zmanjšale, tako kot tudi prodajne cene in tržni delež industrije Skupnosti. Tudi investicije, donosnost investicij in zaposlenost so se zmanjšale, zaloge pa so se povečale, zlasti med letoma 2001 in 2002, v skladu z zmanjšanjem prodaje in tržnega deleža. Dobičkonosnost in denarni tokovi so se v obravnavanem obdobju v povprečju izboljšali, vendar pa so se od leta 2001 zmanjševali. Kazalci škode tako ne dopuščajo sklepa, da obstaja jasna slika o škodi. Poleg tega je treba poudariti, da se razmere obeh proizvajalcev v Skupnosti močno razlikujejo, saj je vlagatelj v veliko bolj negotovem položaju kot pa drugi proizvajalec v Skupnosti, ki podpira pritožbo. Prvemu proizvajalcu so nekaj škode lahko delno povzročile cene surovin. V teh okoliščinah in zlasti tudi ob upoštevanju dejstva, da je uvoz iz LRK potekal po postopkih aktivnega oplemenitenja, ni bilo mogoče ugotoviti, ali se bo škoda zaradi dampinškega uvoza nadaljevala. Zato je bilo preučeno, ali bi se s pretekom ukrepov škoda ponovno pojavila.

F.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

| (55) | Treba je opomniti na sklep iz uvodnih izjav (29) in (30), da bi prenehanje veljavnosti ukrepov verjetno povzročilo občutno povečanje dampinškega izvoza iz LRK v Skupnost. |
| --- | --- |

(55)

Treba je opomniti na sklep iz uvodnih izjav (29) in (30), da bi prenehanje veljavnosti ukrepov verjetno povzročilo občutno povečanje dampinškega izvoza iz LRK v Skupnost.

| (56) | Vsekakor se je obseg dampinškega uvoza v okviru aktivnega oplemenitenja v obravnavanem obdobju znatno povečal. Kot je bilo opozorjeno, je verjetno, da bodo brez veljavnih protidampinških ukrepov na trg Skupnosti prispele še večje količine, in sicer po cenah, ki bodo občutno nižje od cen industrije Skupnosti. Trenutno je razlika med cenami izdelka, uvoženega iz Kitajske, in izdelka industrije Skupnosti več kot 40 %. |
| --- | --- |

(56)

Vsekakor se je obseg dampinškega uvoza v okviru aktivnega oplemenitenja v obravnavanem obdobju znatno povečal. Kot je bilo opozorjeno, je verjetno, da bodo brez veljavnih protidampinških ukrepov na trg Skupnosti prispele še večje količine, in sicer po cenah, ki bodo občutno nižje od cen industrije Skupnosti. Trenutno je razlika med cenami izdelka, uvoženega iz Kitajske, in izdelka industrije Skupnosti več kot 40 %.

| (57) | Kot je bilo opisano v uvodni izjavi (26), se ocenjuje, da je v LRK dovolj neizkoriščenih zmogljivosti, da bi lahko zadostile celotnemu povpraševanju po furfuraldehidu v Skupnosti. Če bi bili sedanji ukrepi ukinjeni, obstaja nevarnost, da bi z izrabo občutnega deleža neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v LRK furfuraldehid preplavil trg Skupnosti. Zdi se, da ni na voljo nobenega drugega trga, ki bi absorbiral kitajske zmogljivosti. |
| --- | --- |

(57)

Kot je bilo opisano v uvodni izjavi (26), se ocenjuje, da je v LRK dovolj neizkoriščenih zmogljivosti, da bi lahko zadostile celotnemu povpraševanju po furfuraldehidu v Skupnosti. Če bi bili sedanji ukrepi ukinjeni, obstaja nevarnost, da bi z izrabo občutnega deleža neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v LRK furfuraldehid preplavil trg Skupnosti. Zdi se, da ni na voljo nobenega drugega trga, ki bi absorbiral kitajske zmogljivosti.

| (58) | Ob preučevanju vpliva dodatnega uvoza po nizkih cenah na razmere v industriji Skupnosti je bilo ugotovljeno, da bi nenadno povečanje dampinškega uvoza povzročilo takojšen in velik padec cen na trgu Skupnosti, saj bi industrija Skupnosti verjetno najprej poskušala obdržati svoj tržni delež in proizvodnjo. To bi postopoma zmanjšalo dobičkonosnost industrije Skupnosti in povzročilo izgube. Jasno je, da bi pri takem razvoju dogodkov proizvajalci v Skupnosti utrpeli znatno škodo zaradi dampinškega uvoza ali bili celo v nevarnosti, da tega ne bodo preživeli. |
| --- | --- |

(58)

Ob preučevanju vpliva dodatnega uvoza po nizkih cenah na razmere v industriji Skupnosti je bilo ugotovljeno, da bi nenadno povečanje dampinškega uvoza povzročilo takojšen in velik padec cen na trgu Skupnosti, saj bi industrija Skupnosti verjetno najprej poskušala obdržati svoj tržni delež in proizvodnjo. To bi postopoma zmanjšalo dobičkonosnost industrije Skupnosti in povzročilo izgube. Jasno je, da bi pri takem razvoju dogodkov proizvajalci v Skupnosti utrpeli znatno škodo zaradi dampinškega uvoza ali bili celo v nevarnosti, da tega ne bodo preživeli.

| (59) | Na osnovi zgoraj opisanega se zaključi, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti vodila k ponovnemu pojavu škode zaradi dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(59)

Na osnovi zgoraj opisanega se zaključi, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti vodila k ponovnemu pojavu škode zaradi dampinškega uvoza iz LRK.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvodna opomba

| (60) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo podaljšanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov oz. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, kot tudi uporabnike in dobavitelje zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo podaljšanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Določitev interesa skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov oz. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, kot tudi uporabnike in dobavitelje zadevnega izdelka.

| (61) | Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prejšnjih preiskavah ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Poleg tega je trenutna preiskava pregled zaradi izteka ukrepov, tako da analizira stanje, ko protidampinški ukrepi veljajo. |
| --- | --- |

(61)

Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prejšnjih preiskavah ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Poleg tega je trenutna preiskava pregled zaradi izteka ukrepov, tako da analizira stanje, ko protidampinški ukrepi veljajo.

| (62) | Na tej osnovi je bilo preučeno, ali kljub sklepu, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in ponovnega pojava škode, obstajajo tehtni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(62)

Na tej osnovi je bilo preučeno, ali kljub sklepu, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in ponovnega pojava škode, obstajajo tehtni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (63) | Industrija Skupnosti se je izkazala kot uspešna industrija, ki se je sposobna prilagoditi spremenljivim pogojem na trgu. To se je potrdilo zlasti s pozitivnim razvojem in stabilizacijo njenih razmer, ko je bila po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz iz LRK ponovno vzpostavljena učinkovita konkurenca. Industrija Skupnosti bi morala biti še naprej sposobna, da si s svojimi prodajnimi cenami opomore od vsakršnega povišanja cen surovin. Vendar pa je mogoče zaključiti, da bi se z odpravo protidampinških ukrepov razmere v njej močno poslabšale, pri čemer bi zelo verjetno prišlo do nadaljnjega zapiranja tovarn. |
| --- | --- |

(63)

Industrija Skupnosti se je izkazala kot uspešna industrija, ki se je sposobna prilagoditi spremenljivim pogojem na trgu. To se je potrdilo zlasti s pozitivnim razvojem in stabilizacijo njenih razmer, ko je bila po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz iz LRK ponovno vzpostavljena učinkovita konkurenca. Industrija Skupnosti bi morala biti še naprej sposobna, da si s svojimi prodajnimi cenami opomore od vsakršnega povišanja cen surovin. Vendar pa je mogoče zaključiti, da bi se z odpravo protidampinških ukrepov razmere v njej močno poslabšale, pri čemer bi zelo verjetno prišlo do nadaljnjega zapiranja tovarn.

3.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev

| (64) | Komisija je poslala vprašalnik sedmim nepovezanim uvoznikom/trgovcem. V preiskavi je sodeloval samo en uvoznik/trgovec. V odgovorih na vprašalnik je pojasnil, da bi odprava ukrepov povečala njegovo izbiro dobaviteljev, saj bi potem lahko na trgu Skupnosti prodajal tudi kitajski furfuraldehid. Namen protidampinških ukrepov ni preprečevati uvoz iz LRK, pač pa zagotoviti, da ne poteka po škodljivih dampinških cenah. Poleg tega je na trgu na voljo veliko drugih virov dobave. Ugotovljeno je bilo tudi, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo večjega vpliva na poslovanje tega uvoznika/trgovca in da je slednji vsa leta obravnavanega obdobja posloval rentabilno. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je poslala vprašalnik sedmim nepovezanim uvoznikom/trgovcem. V preiskavi je sodeloval samo en uvoznik/trgovec. V odgovorih na vprašalnik je pojasnil, da bi odprava ukrepov povečala njegovo izbiro dobaviteljev, saj bi potem lahko na trgu Skupnosti prodajal tudi kitajski furfuraldehid. Namen protidampinških ukrepov ni preprečevati uvoz iz LRK, pač pa zagotoviti, da ne poteka po škodljivih dampinških cenah. Poleg tega je na trgu na voljo veliko drugih virov dobave. Ugotovljeno je bilo tudi, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo večjega vpliva na poslovanje tega uvoznika/trgovca in da je slednji vsa leta obravnavanega obdobja posloval rentabilno.

| (65) | Glede na slabo sodelovanje uvoznikov in trgovcev v Skupnosti ter pripombe s strani sodelujočega uvoznika/trgovca je bilo zaključeno, da veljavni ukrepi nimajo neugodnega vpliva na uvoznike in/ali trgovce in da bi zato nadaljevanje ukrepov imelo enake posledice. |
| --- | --- |

(65)

Glede na slabo sodelovanje uvoznikov in trgovcev v Skupnosti ter pripombe s strani sodelujočega uvoznika/trgovca je bilo zaključeno, da veljavni ukrepi nimajo neugodnega vpliva na uvoznike in/ali trgovce in da bi zato nadaljevanje ukrepov imelo enake posledice.

4.   Interes uporabnikov

| (66) | Komisija je poslala vprašalnik šestnajstim industrijskim uporabnikom furfuraldehida. V preiskavi je sodeloval samo en uporabnik. V odgovorih na vprašalnik je podjetje pojasnilo, da mu večino furfuraldehida, ki ga uporablja kot surovino pri proizvodnji furfuril alkohola, dobavlja starševsko podjetje iz Dominikanske republike. Samo v primeru, če bi bile dobavljene količine nezadostne, bi podjetje iskalo druge dobavitelje. Kot navaja podjetje, bi bili v primeru nezadostne dobave njegova prva izbira za pokritje primanjkljaja obstoječi proizvajalci v Skupnosti. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je poslala vprašalnik šestnajstim industrijskim uporabnikom furfuraldehida. V preiskavi je sodeloval samo en uporabnik. V odgovorih na vprašalnik je podjetje pojasnilo, da mu večino furfuraldehida, ki ga uporablja kot surovino pri proizvodnji furfuril alkohola, dobavlja starševsko podjetje iz Dominikanske republike. Samo v primeru, če bi bile dobavljene količine nezadostne, bi podjetje iskalo druge dobavitelje. Kot navaja podjetje, bi bili v primeru nezadostne dobave njegova prva izbira za pokritje primanjkljaja obstoječi proizvajalci v Skupnosti.

| (67) | Glede na slab odziv na vprašalnike in na pripombe edinega sodelujočega uporabnika je bilo zaključeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo večjega učinka na uporabnike. |
| --- | --- |

(67)

Glede na slab odziv na vprašalnike in na pripombe edinega sodelujočega uporabnika je bilo zaključeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo večjega učinka na uporabnike.

5.   Vidiki konkurence

| (68) | Ugotovljeno je bilo, da na trgu Skupnosti poleg dveh proizvajalcev iz Skupnosti konkurirajo tudi uvozi s poreklom iz Tajske, Slovenije (takrat še ni bila članica Evropske skupnosti), Južne Afrike in Dominikanske republike. Odprava obstoječih ukrepov verjetno ne bi izboljšala konkurenčne situacije na trgu Skupnosti. Nasprotno, predstavljala bi nevarnost, da bodo proizvajalci iz Skupnosti vsaj do določene mere izrinjeni s trga, saj bi zelo težko delovali pri ravni cen, kakršno dosega kitajski furfuraldehid. Tudi drugi dobavitelji bi verjetno težko konkurirali kitajskemu izdelku. Zato ni znakov, ki bi kazali, da bi imelo nadaljevanje ukrepov negativen učinek na konkurenčno situacijo na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(68)

Ugotovljeno je bilo, da na trgu Skupnosti poleg dveh proizvajalcev iz Skupnosti konkurirajo tudi uvozi s poreklom iz Tajske, Slovenije (takrat še ni bila članica Evropske skupnosti), Južne Afrike in Dominikanske republike. Odprava obstoječih ukrepov verjetno ne bi izboljšala konkurenčne situacije na trgu Skupnosti. Nasprotno, predstavljala bi nevarnost, da bodo proizvajalci iz Skupnosti vsaj do določene mere izrinjeni s trga, saj bi zelo težko delovali pri ravni cen, kakršno dosega kitajski furfuraldehid. Tudi drugi dobavitelji bi verjetno težko konkurirali kitajskemu izdelku. Zato ni znakov, ki bi kazali, da bi imelo nadaljevanje ukrepov negativen učinek na konkurenčno situacijo na trgu Skupnosti.

6.   Sklep o interesu Skupnosti

| (69) | Z upoštevanjem navedenega je bilo zaključeno, da v zvezi z interesom Skupnosti ni tehtnih razlogov proti podaljšanju protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(69)

Z upoštevanjem navedenega je bilo zaključeno, da v zvezi z interesom Skupnosti ni tehtnih razlogov proti podaljšanju protidampinških ukrepov.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (70) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premisleku, na osnovi katerega je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih protidampinških dajatev v zvezi z uvozom furfuraldehida s poreklom iz LRK. Po tem obvestilu ni v obdobju, določenem za pritožbe, prispela nobena pripomba, ki bi lahko spremenila zaključke. |
| --- | --- |

(70)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premisleku, na osnovi katerega je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih protidampinških dajatev v zvezi z uvozom furfuraldehida s poreklom iz LRK. Po tem obvestilu ni v obdobju, določenem za pritožbe, prispela nobena pripomba, ki bi lahko spremenila zaključke.

| (71) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba obdržati trenutno veljavne protidampinške ukrepe v zvezi z uvozom furfuraldehida s poreklom iz LRK oz. posebno carinsko dajatev v znesku 352 EUR na tono – |
| --- | --- |

(71)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba obdržati trenutno veljavne protidampinške ukrepe v zvezi z uvozom furfuraldehida s poreklom iz LRK oz. posebno carinsko dajatev v znesku 352 EUR na tono –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz 2-furaldehida (poznanega tudi kot furfuraldehid ali furfural), ki spada pod oznako KN 2932 12 00 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Veljavna dajatev znaša 352 EUR na tono.

3.   Če so izdelki poškodovani še pred vstopom v prost promet in je zato dejansko plačana ali plačljiva cena razdeljena za določitev carinske vrednosti, skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (6), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na osnovi odstavka 2 zgoraj, zmanjša za odstotek, ki ustreza razdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 25. aprila 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 15, 21.1.1995, str. 11.

2

(3)  UL L 328, 22.12.1999, str. 1.

3

(4)  UL C 72, 26.3.2003, str. 2.

4

(5)  UL C 308, 18.12.2003, str. 2.

5

(6)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

6

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 640/2005

z dne 27. aprila 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 141,5 |
| 204 | 98,7 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 134,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 146,6 |
| 204 | 58,8 |
| 999 | 102,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 69,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,7 |
| 204 | 51,3 |
| 212 | 56,1 |
| 220 | 48,3 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 51,2 |
| 624 | 71,9 |
| 999 | 55,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 59,9 |
| 528 | 61,5 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 60,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,0 |
| 400 | 91,6 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 69,6 |
| 512 | 69,9 |
| 524 | 70,0 |
| 528 | 68,3 |
| 720 | 69,8 |
| 804 | 106,8 |
| 999 | 80,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 91,0 |
| 512 | 73,9 |
| 528 | 62,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 74,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

141,5

204

98,7

212

129,8

624

168,0

999

134,5

0707 00 05

052

146,6

204

58,8

999

102,7

0709 90 70

052

94,6

204

44,2

999

69,4

0805 10 20

052

49,7

204

51,3

212

56,1

220

48,3

388

62,0

400

51,2

624

71,9

999

55,8

0805 50 10

052

43,5

220

65,0

388

67,8

400

59,9

528

61,5

624

65,4

999

60,5

0808 10 80

388

88,0

400

91,6

404

94,3

508

69,6

512

69,9

524

70,0

528

68,3

720

69,8

804

106,8

999

80,9

0808 20 50

388

91,0

512

73,9

528

62,2

720

72,2

999

74,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 641/2005

z dne 27. aprila 2005

o razpisu natečaja za znižanje dajatve za koruzo uvoženo v Španijo iz tretjih držav

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj (2), je potrebno oblikovati pogoje za uvoz določene količine koruze v Španijo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj (2), je potrebno oblikovati pogoje za uvoz določene količine koruze v Španijo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1839/95 z dne 26. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe tarifnih kvot pri uvozu koruze in sirka v Španijo ter koruze na Portugalsko (3), Uredba uvaja posebna dodatna pravila, potrebna za izvedbo natečaja. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1839/95 z dne 26. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe tarifnih kvot pri uvozu koruze in sirka v Španijo ter koruze na Portugalsko (3), Uredba uvaja posebna dodatna pravila, potrebna za izvedbo natečaja.

| (3) | Zlasti z obzirom na trenutne tržne potrebe v Španiji bi bilo potrebno razpisati natečaj za znižanje uvozne dajatve za koruzo v okviru posebne ureditve za uvoz. |
| --- | --- |

(3)

Zlasti z obzirom na trenutne tržne potrebe v Španiji bi bilo potrebno razpisati natečaj za znižanje uvozne dajatve za koruzo v okviru posebne ureditve za uvoz.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Razpiše se natečaj za znižanje uvozne dajatve iz člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 1784/2003 za uvoz koruze v Španijo.

2.   V zvezi s tem se uporablja Uredba (ES) št. 1839/95, razen če ta uredba ne določa drugače.

Člen 2

Natečaj je razpisan do 23. junija 2005. V tem obdobju se objavijo tedenski natečaji za količine in s časovnimi roki, navedenimi v obvestilu o razpisu natečaja.

Člen 3

Uvozna dovoljenja, izdana v okviru tega natečaja, so veljavna petdeset dni od dneva njihove izdaje, v smislu člena 10(4) Uredbe (ES) št. 1839/95.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan njene objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 642/2005

z dne 27. aprila 2005

o zahtevah glede preskusov in informacij, ki jih morajo izpolniti uvozniki ali proizvajalci nekaterih prednostnih snovi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), in zlasti člena 10(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poročevalci, ki so jih imenovale države članice v skladu s členom 10(1) Uredbe (EGS) št. 793/93, so ocenili podatke, ki so jih poslali proizvajalci in uvozniki v zvezi z nekaterimi prednostnimi snovmi. Po posvetovanju z navedenimi proizvajalci in uvozniki so poročevalci ugotovili, da je zaradi ocene tveganja treba zahtevati, naj navedeni proizvajalci in uvozniki predložijo več podatkov in opravijo nadaljnje preskuse. |
| --- | --- |

(1)

Poročevalci, ki so jih imenovale države članice v skladu s členom 10(1) Uredbe (EGS) št. 793/93, so ocenili podatke, ki so jih poslali proizvajalci in uvozniki v zvezi z nekaterimi prednostnimi snovmi. Po posvetovanju z navedenimi proizvajalci in uvozniki so poročevalci ugotovili, da je zaradi ocene tveganja treba zahtevati, naj navedeni proizvajalci in uvozniki predložijo več podatkov in opravijo nadaljnje preskuse.

| (2) | Podatki, potrebni za ocenjevanje zadevnih snovi, niso na razpolago pri prejšnjih proizvajalcih ali uvoznikih. Proizvajalci in uvozniki so preverili in ugotovili, da preskusov na živalih ni mogoče nadomestiti ali omejiti z uporabo drugih metod. |
| --- | --- |

(2)

Podatki, potrebni za ocenjevanje zadevnih snovi, niso na razpolago pri prejšnjih proizvajalcih ali uvoznikih. Proizvajalci in uvozniki so preverili in ugotovili, da preskusov na živalih ni mogoče nadomestiti ali omejiti z uporabo drugih metod.

| (3) | Zato je primerno, da se od proizvajalcev in uvoznikov prednostnih snovi zahteva, naj predložijo dodatne podatke in opravijo nadaljnje preskuse navedenih snovi. Za opravljanje navedenih preskusov naj se uporabijo protokoli, ki so jih Komisiji predložili poročevalci. |
| --- | --- |

(3)

Zato je primerno, da se od proizvajalcev in uvoznikov prednostnih snovi zahteva, naj predložijo dodatne podatke in opravijo nadaljnje preskuse navedenih snovi. Za opravljanje navedenih preskusov naj se uporabijo protokoli, ki so jih Komisiji predložili poročevalci.

| (4) | Določbe te uredbe so skladne z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15 Uredbe (EGS) št. 793/93 – |
| --- | --- |

(4)

Določbe te uredbe so skladne z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15 Uredbe (EGS) št. 793/93 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvajalci in uvozniki snovi iz Priloge, ki so predložili podatke v skladu z zahtevami členov 3, 4, 7 in 9 Uredbe (EGS) št. 793/93, zagotovijo podatke in opravijo preskuse, navedene v Prilogi, in rezultate pošljejo ustreznim poročevalcem.

Preskusi se opravijo v skladu s protokoli, ki so jih navedli poročevalci.

Rezultati se pošljejo v roku, ki je naveden v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

---

PRILOGA

| Št. | Št. Einecs | Št. CAS | Ime snovi | Poročevalec | Zahteve glede preskušanja/podatkov | Rok od začetka veljavnosti te uredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 201-245-8 | 80-05-7 | 4,4′-izopropilidendifenol (1) | UK | Študija dolgoročnega endokrinega vpliva na ribe s preiskavo vpliva na razvoj semenčic | 18 mesecev |
| Študija dolgoročne toksičnosti z ustrezno vrsto sladkovodnih polžev | 18 mesecev |
| Študija na 2 generacijah miši s 4,4′-izopropilidenedifenolom v skladu s smernico 416 OECD (z nekaterimi posebnimi spremembami) | 39 mesecev |
| 2 | 203-545-4 | 108-05-4 | Vinil acetat (2) | D | Nadaljnji podatki o tipologiji polimerizacijskih objektov in podatki o tehnikah čiščenja izpušnega zraka za reprezentativne objekte | 6 mesecev |
| 3 | 202-627-7 | 98-01-1 | 2-furaldehid (3) | NL | Preskus dolgoročne toksičnosti z ribami | 6 mesecev |
| Preskus dolgoročne toksičnosti z vodnimi bolhami | 6 mesecev |
| 4 | 201-622-7 | 85-68-7 | Benzil butil ftalat (1) | N | Podatki o izpustih v Wupper iz vseh virov | 12 mesecev |
| Preskus fumigacije rastlin | 12 mesecev |
| Dolgoročna študija vpliva reprodukcijskega in endokrinega vpliva na ribe | 12 mesecev |
| Študija spremljanja lokalnih koncentracij v zraku poleg objektov za proizvodnjo tlakov in tesnilnih mas | 12 mesecev |
| 5 | 201-329-4 | 81-15-2 | 5-Tert-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilen (1) | NL | Preskus s simulacijo biorazgradnje za ugotavljanje razpolovne dobe v morskem okolju | 18 mesecev |
| 6 | 200-663-8 | 67-66-3 | Kloroform (3) | F | Podatki o okoljski izpostavljenosti za proizvodnjo in rabe | 6 mesecev |
| Dva dolgoročna preskusa toksičnosti za organizme v usedlinah | 6 mesecev |
| Preskusi toksičnosti na mikroorganizmih:






  — | preskus na aktivnem blatu za mesta prireje |

Št.

Št. Einecs

Št. CAS

Ime snovi

Poročevalec

Zahteve glede preskušanja/podatkov

Rok od začetka veljavnosti te uredbe

1

201-245-8

80-05-7

4,4′-izopropilidendifenol (1)

UK

Študija dolgoročnega endokrinega vpliva na ribe s preiskavo vpliva na razvoj semenčic

18 mesecev

Študija dolgoročne toksičnosti z ustrezno vrsto sladkovodnih polžev

18 mesecev

Študija na 2 generacijah miši s 4,4′-izopropilidenedifenolom v skladu s smernico 416 OECD (z nekaterimi posebnimi spremembami)

39 mesecev

2

203-545-4

108-05-4

Vinil acetat (2)

D

Nadaljnji podatki o tipologiji polimerizacijskih objektov in podatki o tehnikah čiščenja izpušnega zraka za reprezentativne objekte

6 mesecev

3

202-627-7

98-01-1

2-furaldehid (3)

NL

Preskus dolgoročne toksičnosti z ribami

6 mesecev

Preskus dolgoročne toksičnosti z vodnimi bolhami

6 mesecev

4

201-622-7

85-68-7

Benzil butil ftalat (1)

N

Podatki o izpustih v Wupper iz vseh virov

12 mesecev

Preskus fumigacije rastlin

12 mesecev

Dolgoročna študija vpliva reprodukcijskega in endokrinega vpliva na ribe

12 mesecev

Študija spremljanja lokalnih koncentracij v zraku poleg objektov za proizvodnjo tlakov in tesnilnih mas

12 mesecev

5

201-329-4

81-15-2

5-Tert-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilen (1)

NL

Preskus s simulacijo biorazgradnje za ugotavljanje razpolovne dobe v morskem okolju

18 mesecev

6

200-663-8

67-66-3

Kloroform (3)

F

Podatki o okoljski izpostavljenosti za proizvodnjo in rabe

6 mesecev

Dva dolgoročna preskusa toksičnosti za organizme v usedlinah

6 mesecev

Preskusi toksičnosti na mikroorganizmih:

—

preskus na aktivnem blatu za mesta prireje

| — | preskus inhibicije nitrifikacije |
| --- | --- |

—

preskus inhibicije nitrifikacije

| — | preskus inhibicije metanogenih bakterij |
| --- | --- |

—

preskus inhibicije metanogenih bakterij

6 mesecev

7

202-974-4

101-77-9

4,4′-Metilenedianilin (2)

D

Dolgoročni preskus toksičnosti za organizme v usedlinah (Chironomus spec.)

6 mesecev

Dolgoročni preskus toksičnosti za organizme v usedlinah (Hyalella azteca)

6 mesecev

8

231-152-8

215-146-2

7440-43-9

1306-19-0

Kadmij (1)

Kadmijev oksid (1)

B

Preskus ekotoksičnosti v okolju z zelo nizko trdoto vode

12 mesecev

Vrednotenje uporabnosti koncepta SEM/AVS (biotska razpoložljivost v usedlinah)

12 mesecev

9

231-668-3

7681-52-9

Natrijev hipoklorit (3)

IT

Presoja vseh odpadnih voda

9 mesecev

10

247-148-4

25637-99-4

Heksabromociklododekan (3)

S

Preskus s simulacijo biorazgradnje za veljavne razpolovne dobe in za identifikacijo metabolitov

8 mesecev

11

201-236-9

79-94-7

Tetrabromobisfenol-A (4)

UK

Pojasnitev vzorca rabe

9 mesecev

Preskus dolgoročne toksičnosti s Chironomus riparius v usedlini

9 mesecev

Preskus dolgoročne toksičnosti s Chironomus riparius v vodi

9 mesecev

Študija toksičnosti na mehkužcih

9 mesecev

Preiskava razgradnje bisfenola-A v usedlini

9 mesecev

12

287-476-5

85535-84-8

Alkani, C10-13, kloro (SCCP) (2)

UK

Podatki o okoljski izpostavljenosti za emisije

3 mesece

Preskus s simulacijo biorazgradnje za ugotavljanje razpolovne dobe v morskem okolju

18 mesecev

---

(1)  Snov, našteta v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 143/97 (UL L 25, 28.1.1997, str. 13; prednostni seznam št. 3).

(2)  Snov, našteta v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 1179/94 (UL L 131, 26.5.1994, str. 3; prednostni seznam št. 1).

(3)  Snov, našteta v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 2268/95 (UL L 231, 28.9.1995, str. 18; prednostni seznam št. 2).

(4)  Snov, našteta v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 2364/2000 (UL L 273, 26.10.2000, str. 5; prednostni seznam št. 4).

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 643/2005

z dne 27. aprila 2005

o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2909/2002 o računovodskem vodenju nefinančnih stalnih sredstev Evropskih skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti člena 133(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2909/2000 z dne 29. decembra 2000 o računovodskem vodenju nefinančnih stalnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa računovodska pravila in metode na področju nefinančnih stalnih sredstev v skladu s finančno uredbo z dne 21. decembra 1977. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2909/2000 z dne 29. decembra 2000 o računovodskem vodenju nefinančnih stalnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa računovodska pravila in metode na področju nefinančnih stalnih sredstev v skladu s finančno uredbo z dne 21. decembra 1977.

| (2) | Finančno uredbo z dne 21. decembra 1977 je nadomestila Uredba (ES) št. 1605/2002. |
| --- | --- |

(2)

Finančno uredbo z dne 21. decembra 1977 je nadomestila Uredba (ES) št. 1605/2002.

| (3) | V členu 133 naslova VII te nove finančne uredbe je določeno, da računovodska pravila in metode določa računovodja Komisije. |
| --- | --- |

(3)

V členu 133 naslova VII te nove finančne uredbe je določeno, da računovodska pravila in metode določa računovodja Komisije.

| (4) | Tretji pododstavek člena 181(2) Uredbe (ES) št. 1605/2002 določa, da se določbe naslova VII navedene uredbe v celoti uporabljajo za proračunsko leto 2005. |
| --- | --- |

(4)

Tretji pododstavek člena 181(2) Uredbe (ES) št. 1605/2002 določa, da se določbe naslova VII navedene uredbe v celoti uporabljajo za proračunsko leto 2005.

| (5) | Treba je razveljaviti Uredbo (ES) št. 2909/2000 z začetkom veljavnosti 1. januarja 2005 in hkrati določiti, da se še naprej uporablja za računovodstvo, ki se nanaša na proračunska leta pred letom 2005 – |
| --- | --- |

(5)

Treba je razveljaviti Uredbo (ES) št. 2909/2000 z začetkom veljavnosti 1. januarja 2005 in hkrati določiti, da se še naprej uporablja za računovodstvo, ki se nanaša na proračunska leta pred letom 2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2909/2000 se razveljavi.

Še naprej se uporablja za računovodstvo, ki se nanaša na proračunska leta pred letom 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Članica Komisije

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 30.12.2000, str. 75.

2

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 644/2005

z dne 27. aprila 2005

o odobritvi posebnega sistema za identifikacijo govedi, gojenih za kulturne in zgodovinske namene v odobrenih prostorih, kot določa Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 4(1) ter uvodnega stavka in točke (a) člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora vsaka od držav članic vzpostaviti sistem za identifikacijo in registracijo govedi, ki združuje več identifikacijskih in registracijskih elementov. Zlasti določa, da je treba vse živali na gospodarstvu, ki se rodijo po 31. decembru 1997 ali so namenjene za trgovino med državami članicami Skupnosti po 1. januarju 1998, in živali na gospodarstvih na Češkem, v Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Malti, Poljskem, v Sloveniji ali na Slovaškem, ki so se rodile pred datumom pristopa ali so namenjene za trgovino med državami članicami Skupnosti po tem datumu, treba označiti z ušesno znamko, ki jo odobrijo pristojni organi in se namesti na vsako od ušes („odobrene ušesne znamke“). Določa tudi, da morata imeti obe ušesni znamki isto, neponovljivo identifikacijsko številko („neponovljiva identifikacijska številka“), ki omogoča posamezno identifikacijo vsake živali skupaj z gospodarstvom, na katerem se je rodila. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora vsaka od držav članic vzpostaviti sistem za identifikacijo in registracijo govedi, ki združuje več identifikacijskih in registracijskih elementov. Zlasti določa, da je treba vse živali na gospodarstvu, ki se rodijo po 31. decembru 1997 ali so namenjene za trgovino med državami članicami Skupnosti po 1. januarju 1998, in živali na gospodarstvih na Češkem, v Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Malti, Poljskem, v Sloveniji ali na Slovaškem, ki so se rodile pred datumom pristopa ali so namenjene za trgovino med državami članicami Skupnosti po tem datumu, treba označiti z ušesno znamko, ki jo odobrijo pristojni organi in se namesti na vsako od ušes („odobrene ušesne znamke“). Določa tudi, da morata imeti obe ušesni znamki isto, neponovljivo identifikacijsko številko („neponovljiva identifikacijska številka“), ki omogoča posamezno identifikacijo vsake živali skupaj z gospodarstvom, na katerem se je rodila.

| (2) | Uredba (ES) št. 1760/2000 določa tudi, da se sme govedi, namenjene za kulturne in športne prireditve (razen sejmov in razstav), namesto z ušesnimi znamkami označiti po identifikacijskem sistemu, ki zagotavlja enakovredna jamstva in ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1760/2000 določa tudi, da se sme govedi, namenjene za kulturne in športne prireditve (razen sejmov in razstav), namesto z ušesnimi znamkami označiti po identifikacijskem sistemu, ki zagotavlja enakovredna jamstva in ga odobri Komisija.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 2680/1999 z dne 17. decembra 1999 o odobritvi sistema za označevanje bikov, namenjenih za kulturne in športne dogodke (2), predpisuje določbe za takšne bike, registrirane v rodovnih knjigah določenih organizacij. Vendar ta uredba velja samo za nekatere pasme bikov in organizacije v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 2680/1999 z dne 17. decembra 1999 o odobritvi sistema za označevanje bikov, namenjenih za kulturne in športne dogodke (2), predpisuje določbe za takšne bike, registrirane v rodovnih knjigah določenih organizacij. Vendar ta uredba velja samo za nekatere pasme bikov in organizacije v nekaterih državah članicah.

| (4) | Zato je primerno, da se sprejme posebna uredba o uvedbi posebnega sistema za identifikacijo živali, ki jih pristojni organi priznajo kot rejene za kulturne in zgodovinske namene („živali“) v prostorih, ki jih za ta namen odobri navedeni organ („prostori“). |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno, da se sprejme posebna uredba o uvedbi posebnega sistema za identifikacijo živali, ki jih pristojni organi priznajo kot rejene za kulturne in zgodovinske namene („živali“) v prostorih, ki jih za ta namen odobri navedeni organ („prostori“).

| (5) | Posebni sistem za identifikacijo mora v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 določati odstopanja samo pri pritrditvi in odstranitvi odobrenih ušesnih znamk. Ta uredba ne posega v uporabo drugih določb Uredbe (ES) št. 1760/2000. |
| --- | --- |

(5)

Posebni sistem za identifikacijo mora v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 določati odstopanja samo pri pritrditvi in odstranitvi odobrenih ušesnih znamk. Ta uredba ne posega v uporabo drugih določb Uredbe (ES) št. 1760/2000.

| (6) | Z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 1760/2000 je primerno določiti, da se smejo odobrene ušesne znamke odstraniti brez dovoljenja pristojnega organa, vendar pod njegovim nadzorom, potem ko se živali premaknejo v prostor, in da teh ušesnih znamk ni treba nameščati živalim, ki se rodijo v takih prostorih. V obeh primerih morajo biti živali označene s posebnimi sredstvi za identifikacijo. Odobrene ušesne znamke je treba namestiti živalim, ko se premaknejo iz odobrenih prostorov, ali morajo spremljati živali, če se premaknejo neposredno v druge prostore. |
| --- | --- |

(6)

Z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 1760/2000 je primerno določiti, da se smejo odobrene ušesne znamke odstraniti brez dovoljenja pristojnega organa, vendar pod njegovim nadzorom, potem ko se živali premaknejo v prostor, in da teh ušesnih znamk ni treba nameščati živalim, ki se rodijo v takih prostorih. V obeh primerih morajo biti živali označene s posebnimi sredstvi za identifikacijo. Odobrene ušesne znamke je treba namestiti živalim, ko se premaknejo iz odobrenih prostorov, ali morajo spremljati živali, če se premaknejo neposredno v druge prostore.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa pravila za poseben sistem za identifikacijo govedi, ki jih pristojni organi priznajo kot rejene za kulturne in zgodovinske namene („živali“) v prostorih, ki jih za ta namen odobri pristojni organ („prostori“).

Člen 2

Odstranitev in namestitev ušesnih znamk, kot določa prvi pododstavek člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000

1.   Imetnik živali mora ves čas posedovati dve ušesni znamki, ki jih odobri pristojni organ v skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 („odobrene ušesne znamke“).

2.   Z odstopanjem od člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1760/2000, kadar se živali premikajo v prostore, se smejo odobrene ušesne znamke odstraniti brez dovoljenja pristojnega organa, vendar pod njegovim nadzorom, če so najkasneje ob odstranitvi odobrenih znamk živali označene s sredstvom za identifikacijo, ki ga je izbral pristojni organ, kot določa člen 3(1) te uredbe.

3.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1760/2000, kadar se živali rodijo v prostorih, namestitev odobrenih ušesnih znamk ni obvezna, če so najkasneje do 20. dneva starosti označene s sredstvom za identifikacijo, ki ga izbere pristojni organ, kot določa člen 3(1) te uredbe.

4.   Preden živali zapustijo prostore, jim je treba namestiti odobrene ušesne znamke.

Če pa se živali premikajo neposredno v druge prostore iz člena 1 v isti državi članici, je dovolj, če odobrene ušesne znamke spremljajo žival med premikom.

Člen 3

Sredstva za identifikacijo

1.   Živali je treba označiti z neponovljivo identifikacijsko številko iz prvega pododstavka člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000. Ta številka mora biti vsebovana v enem izmed naslednjih sredstev, ki jih določi pristojni organ:

| (a) | dveh plastičnih ali kovinskih ušesnih znamkah; |
| --- | --- |

(a)

dveh plastičnih ali kovinskih ušesnih znamkah;

| (b) | eni plastični ali kovinski ušesni znamki, skupaj z vžganim znamenjem; |
| --- | --- |

(b)

eni plastični ali kovinski ušesni znamki, skupaj z vžganim znamenjem;

| (c) | tetovirni številki; ali |
| --- | --- |

(c)

tetovirni številki; ali

| (d) | elektronski označbi v bolus transponderju. |
| --- | --- |

(d)

elektronski označbi v bolus transponderju.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odloči, da se smejo živali označiti s sredstvom elektronske označbe, pri katerem se transponder vstavi pod kožo, pod pogojem, da tako označene živali niso namenjene prehranjevalni verigi.

Člen 4

Posebna registracijska številka

Pristojni organ dodeli vsakemu prostoru posebno registracijsko številko.

Ta številka mora biti registrirana v nacionalni računalniški bazi podatkov za govedi iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000.

Člen 5

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 326, 18.12.1999, str. 16.

2

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 645/2005

z dne 27. aprila 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v programu CXL, pripravljenem neposredno po zaključku pogajanj po členu XXIV, 6 GATT-a (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003, ki za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 predpisuje izvedbena pravila za uvoz trsnega sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov in ki spreminja Uredbi (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3), in zlasti njenega člena 5(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (2) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (3) | Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 eurov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 eurov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav.

| (4) | Zahtevki so bili predloženi pristojnim organom v tednu od 18. do 22. aprila 2005, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za specialni preferenčni sladkor. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevki so bili predloženi pristojnim organom v tednu od 18. do 22. aprila 2005, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za specialni preferenčni sladkor.

| (5) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena – |
| --- | --- |

(5)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih med 18. in 22. aprilom 2005 v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se dovoljenja izdajo v mejah količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1409/2004 (UL L 256, 3.8.2004, str. 11).

3

---

PRILOGA

Preferenčni sladkor AKP–INDIJA

Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 18.–22.4.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Dosežena |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gvajana | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 100 | |
| Mozambik | 0 | Dosežena |
| St. Kitts and Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 18.–22.4.2005

Meja

Barbados

100

Belize

0

Dosežena

Kongo

100

Fidži

100

Gvajana

100

Indija

100

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

100

Mozambik

0

Dosežena

St. Kitts and Nevis

100

Swaziland

100

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Dosežena

Posebni preferenčni sladkor

Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 18.–22.4.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 18.–22.4.2005

Meja

Indija

100

Druge

100

CXL koncesija za sladkor

Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 18.–22.4.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Dosežena |
| Kuba | 0 | Dosežena |
| Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 18.–22.4.2005

Meja

Brazilija

0

Dosežena

Kuba

0

Dosežena

Druge tretje države

0

Dosežena

---

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 646/2005

z dne 27. aprila 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 94/2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž s poreklom iz držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih petih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 638/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 638/2003 z dne 9. aprila 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 in Sklepa Sveta 2001/822/ES glede dogovorov, ki se uporabljajo za uvoze riža s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (države AKP) ter čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) (1), in zlasti točke 2 člena 17,

ob upoštevanju naslednjega:

Ob pregledu vknjiženih vrednosti po kategoriji proizvodov za serijo za januar 2005 je bilo ugotovljeno, da je ena država članica pri knjiženju naredila napako. Zaradi te napake so bile v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 94/2005 (2) razpoložljive količine za serijo za maj 2005 manjše. Zaradi tega je treba spremeniti zadevno uredbo, da se upoštevajo zahtevki, ki so bili dejansko predloženi za serijo za mesec januar, in se jim omogoči, da se prenesejo na serijo za mesec maj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 94/2005 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 93, 10.4.2003, str. 3.

1

(2)  UL L 19, 21.1.2005, str. 40.

2

---

PRILOGA

Odstotki zmanjšanja količin za serijo v januarju 2005 in količine, ki se prenesejo v naslednjo serijo

| Poreklo/proizvod | Odstotek zmanjšanja | Količine, ki se prenesejo v serijo v maju 2005 (v tonah) |
| --- | --- | --- |
| Nizozemski Antili in Aruba | Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja | Nizozemski Antili in Aruba | Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja |
| Čezmorske države in ozemlja (člen 10(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 638/2003)






  — | tarifna oznaka KN 1006 |

Poreklo/proizvod

Odstotek zmanjšanja

Količine, ki se prenesejo v serijo v maju 2005 (v tonah)

Nizozemski Antili in Aruba

Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja

Nizozemski Antili in Aruba

Najmanj razvite čezmorske države in ozemlja

Čezmorske države in ozemlja (člen 10(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 638/2003)

—

tarifna oznaka KN 1006

0

0

3 327,727

3 334

| Poreklo/proizvod | Odstotek zmanjšanja | Količine, ki se prenesejo v serijo v maju 2005 (v tonah) |
| --- | --- | --- |
| Države AKP (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 638/2003)






  — | tarifne oznake KN 1006 10 21 do 1006 10 98, 1006 20 in 1006 30 |

Poreklo/proizvod

Odstotek zmanjšanja

Količine, ki se prenesejo v serijo v maju 2005 (v tonah)

Države AKP (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 638/2003)

—

tarifne oznake KN 1006 10 21 do 1006 10 98, 1006 20 in 1006 30

71,4487

—

Države AKP (člen 5(1) Uredbe (ES) št. 638/2003)

| — | tarifne oznake KN 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

tarifne oznake KN 1006 40 00

0

9 810

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/24

---

ODLOČBA SVETA

z dne 18. januarja 2005

o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali je Helenska republika učinkovito ukrepala na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe

(2005/334/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Temeljni cilj Pakta za stabilnost in rast so zdrave javne finance kot sredstvo za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), iz člena 104 Pogodbe, z namenom zagotoviti hitro zmanjšanje čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(2)

Temeljni cilj Pakta za stabilnost in rast so zdrave javne finance kot sredstvo za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), iz člena 104 Pogodbe, z namenom zagotoviti hitro zmanjšanje čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja.

| (3) | Amsterdamska resolucija Evropskega Sveta o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997 (2) slovesno poziva vse strani, tj. države članice, Svet in Komisijo, da natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(3)

Amsterdamska resolucija Evropskega Sveta o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997 (2) slovesno poziva vse strani, tj. države članice, Svet in Komisijo, da natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast.

| (4) | Svet je z Odločbo 2004/917/ES (3) z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(6) ugotovil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Odločbo 2004/917/ES (3) z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(6) ugotovil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj.

| (5) | Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejel priporočilo o določitvi roka 5. novembra 2004, do katerega naj grška vlada sprejme ukrepe z namenom, da najpozneje v letu 2005 odpravi čezmerni primanjkljaj. V tem priporočilu Svet priporoča Helenski republiki, naj čimprej, najpozneje pa do leta 2005, odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in sprejme korektivne ukrepe zlasti strukturne narave v višini najmanj 1 % BDP, skupno za leti 2004 in 2005, in po možnosti v enakomerni razporeditvi za ti dve leti. Poleg tega Svet priporoča Helenski republiki, naj zagotovi, da se delež bruto javnega dolga zadostno zniža in dovolj hitro približa referenčni vrednosti ter hkrati nameni posebno pozornost drugim dejavnikom kot neto zadolževanju, ki prispevajo k spremembam ravni javnega dolga. Končno Svet priporoča Helenski republiki tudi, da kakor hitro je to mogoče popravi resne pomanjkljivosti glede proračunskih statistik z izboljšanjem zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejel priporočilo o določitvi roka 5. novembra 2004, do katerega naj grška vlada sprejme ukrepe z namenom, da najpozneje v letu 2005 odpravi čezmerni primanjkljaj. V tem priporočilu Svet priporoča Helenski republiki, naj čimprej, najpozneje pa do leta 2005, odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in sprejme korektivne ukrepe zlasti strukturne narave v višini najmanj 1 % BDP, skupno za leti 2004 in 2005, in po možnosti v enakomerni razporeditvi za ti dve leti. Poleg tega Svet priporoča Helenski republiki, naj zagotovi, da se delež bruto javnega dolga zadostno zniža in dovolj hitro približa referenčni vrednosti ter hkrati nameni posebno pozornost drugim dejavnikom kot neto zadolževanju, ki prispevajo k spremembam ravni javnega dolga. Končno Svet priporoča Helenski republiki tudi, da kakor hitro je to mogoče popravi resne pomanjkljivosti glede proračunskih statistik z izboljšanjem zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov.

| (6) | Svet v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1467/97 pri presojanju ali so bili kot odgovor na njegova priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice. |
| --- | --- |

(6)

Svet v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1467/97 pri presojanju ali so bili kot odgovor na njegova priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

| (7) | Ocena javno objavljenih odločitev, ki jih je Helenska republika sprejela od izdaje Priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe do roka, določenega v navedenem priporočilu, vodi do naslednjih ugotovitev:






  — | kljub omejevalnim ukrepom, napovedanim za leto 2004, je bila davčna politika v nasprotju z zahtevo Sveta izrazito ekspanzijska. To je delno zaradi statističnih popravkov, izvršenih v sodelovanju z Eurostatom za zagotavljanje pravilne uporabe statističnega sistema ESA 95 ter zaradi prekoračitev stroškov, povezanih z organizacijo olimpijskih iger, kot tudi zaradi prekoračitev stroškov znotraj nekaterih drugih stroškovnih postavk in primanjkljaja nekaterih prihodkovnih postavk, ki v proračunu za leto 2004 niso bile pravilno ocenjene, |
| --- | --- | --- |

(7)

Ocena javno objavljenih odločitev, ki jih je Helenska republika sprejela od izdaje Priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe do roka, določenega v navedenem priporočilu, vodi do naslednjih ugotovitev:

—

kljub omejevalnim ukrepom, napovedanim za leto 2004, je bila davčna politika v nasprotju z zahtevo Sveta izrazito ekspanzijska. To je delno zaradi statističnih popravkov, izvršenih v sodelovanju z Eurostatom za zagotavljanje pravilne uporabe statističnega sistema ESA 95 ter zaradi prekoračitev stroškov, povezanih z organizacijo olimpijskih iger, kot tudi zaradi prekoračitev stroškov znotraj nekaterih drugih stroškovnih postavk in primanjkljaja nekaterih prihodkovnih postavk, ki v proračunu za leto 2004 niso bile pravilno ocenjene,

| — | čeprav se s proračunskimi ukrepi, napovedanimi za leto 2005, obsežno izravna odstopanje iz leta 2004, ti najverjetneje ne morejo zagotoviti zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, |
| --- | --- |

—

čeprav se s proračunskimi ukrepi, napovedanimi za leto 2005, obsežno izravna odstopanje iz leta 2004, ti najverjetneje ne morejo zagotoviti zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005,

| — | delež bruto javnega dolga v razmerju do BDP se ne niža dovolj hitro, poleg tega pa iz obsežnega usklajevanja stanj in tokov, napovedanega v letu 2004, prav tako izhaja, da grška vlada ni učinkovito ukrepala glede nenačrtovanih operacij in tako prispevala k dodatnem povečanju dolga, |
| --- | --- |

—

delež bruto javnega dolga v razmerju do BDP se ne niža dovolj hitro, poleg tega pa iz obsežnega usklajevanja stanj in tokov, napovedanega v letu 2004, prav tako izhaja, da grška vlada ni učinkovito ukrepala glede nenačrtovanih operacij in tako prispevala k dodatnem povečanju dolga,

| — | Helenska republika je izboljšala zbiranje in obdelavo proračunskih podatkov, zlasti glede stroškov za vojaško opremo, plačil obresti in postavk socialne varnosti. Nadaljnji koraki, storjeni v tesnem sodelovanju z Eurostatom, bodo zagotovili hiter in točen prenos javnofinančnih podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir. |
| --- | --- |

—

Helenska republika je izboljšala zbiranje in obdelavo proračunskih podatkov, zlasti glede stroškov za vojaško opremo, plačil obresti in postavk socialne varnosti. Nadaljnji koraki, storjeni v tesnem sodelovanju z Eurostatom, bodo zagotovili hiter in točen prenos javnofinančnih podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir.

| (8) | Člen 104(8) Pogodbe navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. V skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast pa je Helenska republika to priporočilo objavila julija 2004 – |
| --- | --- |

(8)

Člen 104(8) Pogodbe navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. V skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast pa je Helenska republika to priporočilo objavila julija 2004 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Helenska republika na Priporočilo Sveta z dne 5. julija 2004 v roku, določenem v navedenem priporočilu, ni sprejela učinkovitih ukrepov.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

2

(3)  UL L 389, 30.12.2004, str. 25.

3

---

Komisija

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. aprila 2005

o spremembi Odločbe št. 2001/657/ES o razširitvi obsega odstopanja na filete soljenih trsk in soljene trske

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1256)

(2005/335/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/882/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Overseas Association Decision“) (1) in zlasti člena 37(9)(c) Priloge III k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2001/657/ES (2) je bilo otokoma Saint Pierre in Miquelon odobreno odstopanje od opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ zaradi njunega posebnega položaja glede zamrznjenih filetov trske, rdečega okuna, morske plošče in navadnega jezika oznake KN 0304 20. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2001/657/ES (2) je bilo otokoma Saint Pierre in Miquelon odobreno odstopanje od opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ zaradi njunega posebnega položaja glede zamrznjenih filetov trske, rdečega okuna, morske plošče in navadnega jezika oznake KN 0304 20.

| (2) | Dne 20. januarja 2005 je francoska vlada zahtevala spremembo Odločbe 2001/657/ES z namenom razširitve obsega odstopanja v zvezi z zamrznjenimi fileti trske oznake KN ex 0304 20 na filete nasoljene trske oznake KN ex 0305 30 in nasoljene trske oznake KN 0305 62. |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. januarja 2005 je francoska vlada zahtevala spremembo Odločbe 2001/657/ES z namenom razširitve obsega odstopanja v zvezi z zamrznjenimi fileti trske oznake KN ex 0304 20 na filete nasoljene trske oznake KN ex 0305 30 in nasoljene trske oznake KN 0305 62.

| (3) | Francoska vlada je obrazložila svojo zahtevo s prilagajanjem lokalne industrije evropskemu trgu glede prodajne strategije. |
| --- | --- |

(3)

Francoska vlada je obrazložila svojo zahtevo s prilagajanjem lokalne industrije evropskemu trgu glede prodajne strategije.

| (4) | Zahtevano odstopanje je utemeljeno ob upoštevanju določb člena 37(1) Priloge III k Sklepu Sveta 2001/822/ES in je nujno potrebno za ohranjanje predelave morskih sadežev ter z njo povezanih delovnih mest. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevano odstopanje je utemeljeno ob upoštevanju določb člena 37(1) Priloge III k Sklepu Sveta 2001/822/ES in je nujno potrebno za ohranjanje predelave morskih sadežev ter z njo povezanih delovnih mest.

| (5) | Zahtevana sprememba ne bi spremenila niti dovoljene skupne letne količine trsk niti trajanja odstopanja in zato ne bi povzročila hujše škode obstoječi industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevana sprememba ne bi spremenila niti dovoljene skupne letne količine trsk niti trajanja odstopanja in zato ne bi povzročila hujše škode obstoječi industriji Skupnosti.

| (6) | Odločbo 2001/657/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2001/657/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2001/657/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba začne veljati 1. maja 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 25. aprila 2005

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 231, 29.8.2001, str. 13.

2

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 2001/657/ES se nadomesti s spodnjo prilogo:

„PRILOGA

SAINT PIERRE IN MIQUELON

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje | Obdobje | Količina
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1651 | ex 0304 20
  ex 0305 30
  0305 62 | Fileti trske, zamrznjeni
  Fileti trske, nasoljeni
  Trske, nasoljene | 1.9.2001 do 31.8.2002 | 1 100 |
| 1.9.2002 do 31.8.2003 | 1 100 |
| 1.9.2003 do 31.8.2004 | 1 100 |
| 1.9.2004 do 31.8.2005 | 1 100 |
| 1.9.2005 do 31.8.2006 | 1 100 |
| 09.1652 | ex 0304 20 | Fileti rdečega okuna, zamrznjeni | 1.9.2001 do 31.8.2002 | 60 |
| 1.9.2002 do 31.8.2003 | 60 |
| 1.9.2003 do 31.8.2004 | 60 |
| 1.9.2004 do 31.8.2005 | 60 |
| 1.9.2005 do 31.8.2006 | 60 |
| 09.1656 | ex 0304 20 | Fileti morske plošče, zamrznjeni | 1.9.2001 do 31.8.2002 | 11 |
| 1.9.2002 do 31.8.2003 | 11 |
| 1.9.2003 do 31.8.2004 | 11 |
| 1.9.2004 do 31.8.2005 | 11 |
| 1.9.2005 do 31.8.2006 | 11 |
| 09.1659 | ex 0304 20 | Fileti iz navadnega jezika, zamrznjeni | 1.9.2001 do 31.8.2002 | 119 |
| 1.9.2002 do 31.8.2003 | 119 |
| 1.9.2003 do 31.8.2004 | 119 |
| 1.9.2004 do 31.8.2005 | 119 |
| 1.9.2005 do 31.8.2006 | 119“ |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje

Obdobje

Količina

(v tonah)

09.1651

ex 0304 20

ex 0305 30

0305 62

Fileti trske, zamrznjeni

Fileti trske, nasoljeni

Trske, nasoljene

1.9.2001 do 31.8.2002

1 100

1.9.2002 do 31.8.2003

1 100

1.9.2003 do 31.8.2004

1 100

1.9.2004 do 31.8.2005

1 100

1.9.2005 do 31.8.2006

1 100

09.1652

ex 0304 20

Fileti rdečega okuna, zamrznjeni

1.9.2001 do 31.8.2002

60

1.9.2002 do 31.8.2003

60

1.9.2003 do 31.8.2004

60

1.9.2004 do 31.8.2005

60

1.9.2005 do 31.8.2006

60

09.1656

ex 0304 20

Fileti morske plošče, zamrznjeni

1.9.2001 do 31.8.2002

11

1.9.2002 do 31.8.2003

11

1.9.2003 do 31.8.2004

11

1.9.2004 do 31.8.2005

11

1.9.2005 do 31.8.2006

11

09.1659

ex 0304 20

Fileti iz navadnega jezika, zamrznjeni

1.9.2001 do 31.8.2002

119

1.9.2002 do 31.8.2003

119

1.9.2003 do 31.8.2004

119

1.9.2004 do 31.8.2005

119

1.9.2005 do 31.8.2006

119“

---

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzori organ EFTA

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/28

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

št. 305/04/COL

z dne 1. decembra 2004

o oseminštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s spremembo Poglavja 16: Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, in predlog za ustrezne ukrepe

NADZORNI ORGAN EFTA JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma ter Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTE o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2) in zlasti člena 24, člena 5(2)(b) in člena 1 dela I Protokola 3 ter členov 18 in 19 dela II Protokola 3 k Sporazumu (3),

ker v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzoru in sodišču Nadzorni organ EFTA uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

ker v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzoru in sodišču Nadzorni organ EFTA izdaja obvestila in smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata Sporazum EGP ali Sporazum o nadzoru in sodišču ali če Nadzorni organ EFTA meni, da je to potrebno,

ob sklicevanju na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (4), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ EFTA,

ker je 1. oktobra 2004 Evropska komisija objavila novo sporočilo o smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in predlog za ustrezne ukrepe v skladu s členom 88(1) Pogodbe ES (5),

ker je to sporočilo pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor,

ker je treba zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

ker mora v skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ EFTA po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo aktom, ki jih je sprejela Evropska komisija,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

ob sklicevanju na dejstvo, da se je Nadzorni organ EFTA o tej zadevi posvetoval z državami EFTE na večstranskem sestanku 3. februarja 2004 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

| 1. | Poglavje 16 Smernic o državni pomoči se spremeni tako, da se sedanje poglavje 16 nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi. Predlagajo se ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Poglavje 16 Smernic o državni pomoči se spremeni tako, da se sedanje poglavje 16 nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi. Predlagajo se ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi k tej odločbi.

| 2. | Države EFTE se obvestijo s pismom, ki mu je priložen izvod te odločbe, vključno s Prilogo. Države EFTE morajo v enem mesecu po prejemu pisma sporočiti, ali se strinjajo z ustreznimi ukrepi. Države EFTE morajo začeti upoštevati nove smernice najkasneje do 1. junija 2005. |
| --- | --- |

2.

Države EFTE se obvestijo s pismom, ki mu je priložen izvod te odločbe, vključno s Prilogo. Države EFTE morajo v enem mesecu po prejemu pisma sporočiti, ali se strinjajo z ustreznimi ukrepi. Države EFTE morajo začeti upoštevati nove smernice najkasneje do 1. junija 2005.

| 3. | Evropska komisija se obvesti z izvodom te odločbe, vključno s Prilogo, v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

3.

Evropska komisija se obvesti z izvodom te odločbe, vključno s Prilogo, v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP.

| 4. | Odločba, vključno s Prilogo, se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Odločba, vključno s Prilogo, se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

| 5. | Če države EFTE sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se povzetek objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

Če države EFTE sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se povzetek objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

| 6. | Odločba je verodostojna v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

6.

Odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

| 7. | Ta odločba je naslovljena na Norveško, Islandijo in Lihtenštajn. |
| --- | --- |

7.

Ta odločba je naslovljena na Norveško, Islandijo in Lihtenštajn.

V Bruslju, 1. decembra 2004

Za Nadzorni organ EFTA

Hannes HAFSTEIN

Predsednik

Einar M. BULL

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o nadzoru in sodišču.

2

(3)  Protokol 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, kakor so ga spremenile države EFTE 10. decembra 2001. S temi spremembami je bila „Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo [prej] člena 93 Pogodbe ES“ vključena v Protokol 3, spremembe pa so začele veljati 28. avgusta 2003.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA dne 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, str. 1 in v Dopolnilu EGP št. 32, nazadnje spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004, še ni objavljeno. V nadaljnjem besedilu Smernice o državni pomoči.

4

(5)  Sporočilo Komisije o smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

5

---

PRILOGA

„16.   POMOČ ZA REŠEVANJE IN PRESTRUKTURIRANJE PODJETIJ V TEŽAVAH (1)

16.1   Uvod

| (1) | Nadzorni organ EFTA (v nadaljnjem besedilu ‚Organ’) je svoje prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2) sprejel leta 1994. Nova različica smernic je bila sprejeta leta 1999 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nadzorni organ EFTA (v nadaljnjem besedilu ‚Organ’) je svoje prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2) sprejel leta 1994. Nova različica smernic je bila sprejeta leta 1999 (3).

| (2) | S to različico smernic, katerih besedilo temelji na prejšnjih različicah, želi Organ vnesti nekatere spremembe in pojasnila, ki jih narekujejo številni dejavniki (4). |
| --- | --- |

(2)

S to različico smernic, katerih besedilo temelji na prejšnjih različicah, želi Organ vnesti nekatere spremembe in pojasnila, ki jih narekujejo številni dejavniki (4).

| (3) | Izstop neučinkovitih podjetij je običajen del delovanja trga. Ne sme biti običajno, da država rešuje družbo, ki zaide v težave. Pomoč za postopke reševanja in prestrukturiranja je v preteklosti privedla do nekaj najbolj spornih primerov državne pomoči ter spada med oblike državne pomoči, ki najbolj izkrivljajo konkurenco. Zato se mora ohraniti splošno načelo o prepovedi državne pomoči, kot je določeno v Sporazumu EGP, odstopanja od tega pravila pa je treba omejiti. |
| --- | --- |

(3)

Izstop neučinkovitih podjetij je običajen del delovanja trga. Ne sme biti običajno, da država rešuje družbo, ki zaide v težave. Pomoč za postopke reševanja in prestrukturiranja je v preteklosti privedla do nekaj najbolj spornih primerov državne pomoči ter spada med oblike državne pomoči, ki najbolj izkrivljajo konkurenco. Zato se mora ohraniti splošno načelo o prepovedi državne pomoči, kot je določeno v Sporazumu EGP, odstopanja od tega pravila pa je treba omejiti.

| (4) | Še bolj se okrepi načelo enkratnosti pomoči (‚prvič in zadnjič’), da bi preprečili, da bi se ponavljajoča se pomoč za reševanje in prestrukturiranje uporabljala za umetno ohranjanje podjetij pri življenju. |
| --- | --- |

(4)

Še bolj se okrepi načelo enkratnosti pomoči (‚prvič in zadnjič’), da bi preprečili, da bi se ponavljajoča se pomoč za reševanje in prestrukturiranje uporabljala za umetno ohranjanje podjetij pri življenju.

| (5) | Smernice iz leta 1999 razlikujejo med pomočjo za reševanje in pomočjo za prestrukturiranje, pri čemer je pomoč za reševanje opredeljena kot začasna pomoč podjetju v težavah, da to ostane pri življenju, za obdobje, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje in/ali likvidacijo. Načeloma v tej fazi ni mogoče sprejeti nobenih ukrepov za prestrukturiranje, financiranih z državno pomočjo. Vendar pa takšno strogo ločevanje med reševanjem in prestrukturiranjem povzroča težave. Podjetja v težavah morajo morda že sprejeti določene nujne strukturne ukrepe, da s tem ustavijo ali zmanjšajo slabšanje finančnega položaja v fazi reševanja. Te smernice zato razširjajo pojem ‚pomoči za reševanje’, da bodo lahko upravičenci sprejeli nujne ukrepe, ki so lahko tudi strukturne narave, kot so takojšnje zaprtje podružnice ali druga oblika opustitve dejavnosti, ki prinašajo izgubo. Zaradi nujnosti takšne pomoči morajo imeti države EFTE priložnost, da se odločijo za poenostavljeni postopek za njihovo odobritev. |
| --- | --- |

(5)

Smernice iz leta 1999 razlikujejo med pomočjo za reševanje in pomočjo za prestrukturiranje, pri čemer je pomoč za reševanje opredeljena kot začasna pomoč podjetju v težavah, da to ostane pri življenju, za obdobje, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje in/ali likvidacijo. Načeloma v tej fazi ni mogoče sprejeti nobenih ukrepov za prestrukturiranje, financiranih z državno pomočjo. Vendar pa takšno strogo ločevanje med reševanjem in prestrukturiranjem povzroča težave. Podjetja v težavah morajo morda že sprejeti določene nujne strukturne ukrepe, da s tem ustavijo ali zmanjšajo slabšanje finančnega položaja v fazi reševanja. Te smernice zato razširjajo pojem ‚pomoči za reševanje’, da bodo lahko upravičenci sprejeli nujne ukrepe, ki so lahko tudi strukturne narave, kot so takojšnje zaprtje podružnice ali druga oblika opustitve dejavnosti, ki prinašajo izgubo. Zaradi nujnosti takšne pomoči morajo imeti države EFTE priložnost, da se odločijo za poenostavljeni postopek za njihovo odobritev.

| (6) | Glede pomoči za prestrukturiranje, ki temelji na smernicah iz leta 1994, so smernice iz leta 1999 še naprej od upravičenca zahtevale precejšen prispevek za prestrukturiranje. V okviru teh sprememb je primerno ponovno še jasneje poudariti načelo, da mora biti ta prispevek stvaren in v njem ne sme biti všteta nobena pomoč. Prispevek upravičenca ima dvojni namen: po eni strani pokaže zaupanje trgov (lastnikov, upnikov) v to, da lahko podjetje v razumnem obdobju obnovi sposobnost preživetja. Po drugi strani pa zagotavlja, da se pomoč za prestrukturiranje omeji na najnižjo vsoto, potrebno za obnovo sposobnosti preživetja, in hkrati omeji izkrivljanje konkurence. V zvezi s tem bo Organ zahteval tudi izravnalne ukrepe, da se čim bolj zmanjša učinek na konkurente. |
| --- | --- |

(6)

Glede pomoči za prestrukturiranje, ki temelji na smernicah iz leta 1994, so smernice iz leta 1999 še naprej od upravičenca zahtevale precejšen prispevek za prestrukturiranje. V okviru teh sprememb je primerno ponovno še jasneje poudariti načelo, da mora biti ta prispevek stvaren in v njem ne sme biti všteta nobena pomoč. Prispevek upravičenca ima dvojni namen: po eni strani pokaže zaupanje trgov (lastnikov, upnikov) v to, da lahko podjetje v razumnem obdobju obnovi sposobnost preživetja. Po drugi strani pa zagotavlja, da se pomoč za prestrukturiranje omeji na najnižjo vsoto, potrebno za obnovo sposobnosti preživetja, in hkrati omeji izkrivljanje konkurence. V zvezi s tem bo Organ zahteval tudi izravnalne ukrepe, da se čim bolj zmanjša učinek na konkurente.

| (7) | Zagotavljanje pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetjem v težavah se lahko šteje za zakonito le ob upoštevanju določenih pogojev. Upravičujejo ga lahko na primer socialni ali regionalno politični razlogi, potreba po upoštevanju koristne vloge majhnih in srednje velikih podjetij (MSP) v gospodarstvu ali izjemoma želja po vzdrževanju konkurenčne tržne strukture, ko bi izginjanje podjetij lahko vodilo k monopolnemu ali izrazitemu oligopolnemu položaju. Po drugi strani pa ne bi bilo upravičeno umetno ohranjati pri življenju podjetje v sektorju z dolgoročno strukturno presežno zmogljivostjo ali če lahko preživi le s ponavljajočimi se državnimi posegi. |
| --- | --- |

(7)

Zagotavljanje pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetjem v težavah se lahko šteje za zakonito le ob upoštevanju določenih pogojev. Upravičujejo ga lahko na primer socialni ali regionalno politični razlogi, potreba po upoštevanju koristne vloge majhnih in srednje velikih podjetij (MSP) v gospodarstvu ali izjemoma želja po vzdrževanju konkurenčne tržne strukture, ko bi izginjanje podjetij lahko vodilo k monopolnemu ali izrazitemu oligopolnemu položaju. Po drugi strani pa ne bi bilo upravičeno umetno ohranjati pri življenju podjetje v sektorju z dolgoročno strukturno presežno zmogljivostjo ali če lahko preživi le s ponavljajočimi se državnimi posegi.

16.2   Opredelitve in področje uporabe smernic ter povezave z drugimi besedili o državni pomoči

16.2.1   Pojem ‚podjetje v težavah’

| (8) | EGP nima opredelitve ‚podjetja v težavah’. Za namene teh smernic pa Organ šteje podjetje za podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratko- ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe. |
| --- | --- |

(8)

EGP nima opredelitve ‚podjetja v težavah’. Za namene teh smernic pa Organ šteje podjetje za podjetje v težavah, ko ni zmožno z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih lahko pridobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov, preprečiti izgube, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratko- ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe.

| (9) | Za namen teh smernic se podjetje šteje za podjetje v težavah načeloma in ne glede na velikost, zlasti v naslednjih okoliščinah:






  (a) | v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (5), pri kateri je izginila več kot polovica njenega delniškega kapitala (6) in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih; |
| --- | --- | --- |

(9)

Za namen teh smernic se podjetje šteje za podjetje v težavah načeloma in ne glede na velikost, zlasti v naslednjih okoliščinah:

(a)

v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (5), pri kateri je izginila več kot polovica njenega delniškega kapitala (6) in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih;

| (b) | v primeru družbe, v kateri nosi vsaj nekaj članov neomejeno odgovornost za dolg družbe (7), pri kateri je izginila več kot polovica njenega kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe, in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih; |
| --- | --- |

(b)

v primeru družbe, v kateri nosi vsaj nekaj članov neomejeno odgovornost za dolg družbe (7), pri kateri je izginila več kot polovica njenega kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe, in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih;

| (c) | ne glede na vrsto zadevne družbe, če po domači zakonodaji izpolnjuje merila za uvedbo stečajnega postopka. |
| --- | --- |

(c)

ne glede na vrsto zadevne družbe, če po domači zakonodaji izpolnjuje merila za uvedbo stečajnega postopka.

| (10) | Podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin iz točke 9, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežna zmogljivost, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti in zmanjševanje ali nična čista vrednost sredstev. V težjih primerih je lahko podjetje že postalo plačilno nesposobno ali je po domačem pravu že v stečajnem postopku. V tem primeru se te smernice uporabljajo za vsako pomoč, dodeljeno v okviru takšnih postopkov, katere cilj je nadaljevanje poslovanja podjetja. Vsekakor pa je podjetje v težavah upravičeno do pomoči le takrat, ko je mogoče dokazati, da si ne more opomoči z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov. |
| --- | --- |

(10)

Podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin iz točke 9, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežna zmogljivost, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti in zmanjševanje ali nična čista vrednost sredstev. V težjih primerih je lahko podjetje že postalo plačilno nesposobno ali je po domačem pravu že v stečajnem postopku. V tem primeru se te smernice uporabljajo za vsako pomoč, dodeljeno v okviru takšnih postopkov, katere cilj je nadaljevanje poslovanja podjetja. Vsekakor pa je podjetje v težavah upravičeno do pomoči le takrat, ko je mogoče dokazati, da si ne more opomoči z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov.

| (11) | Za namene teh smernic novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. Primer takšnega podjetja je, ko po likvidaciji podjetja nastane novo podjetje ali pa le prevzame sredstva starega. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na ustreznem področju. Šele po izteku navedenega obdobja postane upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, če:






  (a) | izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic; in |
| --- | --- | --- |

(11)

Za namene teh smernic novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. Primer takšnega podjetja je, ko po likvidaciji podjetja nastane novo podjetje ali pa le prevzame sredstva starega. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na ustreznem področju. Šele po izteku navedenega obdobja postane upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, če:

(a)

izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic; in

| (b) | ni del večje poslovne skupine (8), razen pod pogoji iz točke 12. |
| --- | --- |

(b)

ni del večje poslovne skupine (8), razen pod pogoji iz točke 12.

| (12) | Podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je taka skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih skupina lahko odpravila sama. Če podjetje v težavah ustanovi hčerinsko podjetje, veljata podjetje v težavah in hčerinsko podjetje, katerega nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji iz te točke. |
| --- | --- |

(12)

Podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je taka skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih skupina lahko odpravila sama. Če podjetje v težavah ustanovi hčerinsko podjetje, veljata podjetje v težavah in hčerinsko podjetje, katerega nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji iz te točke.

16.2.2   Opredelitev ‚pomoči za reševanje in prestrukturiranje’

| (13) | Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje sta zajeti v istih smernicah, ker se v obeh primerih organi oblasti srečujejo s podjetjem v težavah ter sta reševanje in prestrukturiranje pogosto dva dela istega postopka, čeprav zahtevata različne procese. |
| --- | --- |

(13)

Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje sta zajeti v istih smernicah, ker se v obeh primerih organi oblasti srečujejo s podjetjem v težavah ter sta reševanje in prestrukturiranje pogosto dva dela istega postopka, čeprav zahtevata različne procese.

| (14) | Pomoč za reševanje je po naravi začasna in povratna pomoč. Njen osnovni cilj je omogočiti, da podjetje v težavah ostane pri življenju v obdobju, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo. Splošno načelo je, da pomoč za reševanje omogoča začasno podporo družbi, ki se srečuje s precejšnjim poslabšanjem finančnega položaja, ki se kaže v hudi likvidnostni krizi ali dejanski plačilni nesposobnosti. Takšna začasna pomoč mora omogočiti čas za analizo okoliščin, ki so povzročile težave, ter za razvoj ustreznega načrta za njihovo reševanje. Poleg tega mora biti pomoč za reševanje omejena na najnižjo potrebno vsoto. Z drugimi besedami, pomoč za reševanje daje podjetju v težavah kratek odlog, ki ni daljši od šestih mesecev. Pomoč mora biti povratna likvidnostna podpora v obliki garancij za posojilo ali posojil z obrestno mero, ki je vsaj primerljiva z obrestnimi merami posojil zdravim podjetjem, in zlasti referenčnimi merami, ki jih je sprejel Organ. Pomoč za reševanje ne sme financirati strukturnih ukrepov, ki ne zahtevajo takojšnjega ukrepanja, kot so nepreklicna in avtomatična udeležba države v lastnih sredstvih podjetja. |
| --- | --- |

(14)

Pomoč za reševanje je po naravi začasna in povratna pomoč. Njen osnovni cilj je omogočiti, da podjetje v težavah ostane pri življenju v obdobju, ki je potrebno za izdelavo načrta za prestrukturiranje ali likvidacijo. Splošno načelo je, da pomoč za reševanje omogoča začasno podporo družbi, ki se srečuje s precejšnjim poslabšanjem finančnega položaja, ki se kaže v hudi likvidnostni krizi ali dejanski plačilni nesposobnosti. Takšna začasna pomoč mora omogočiti čas za analizo okoliščin, ki so povzročile težave, ter za razvoj ustreznega načrta za njihovo reševanje. Poleg tega mora biti pomoč za reševanje omejena na najnižjo potrebno vsoto. Z drugimi besedami, pomoč za reševanje daje podjetju v težavah kratek odlog, ki ni daljši od šestih mesecev. Pomoč mora biti povratna likvidnostna podpora v obliki garancij za posojilo ali posojil z obrestno mero, ki je vsaj primerljiva z obrestnimi merami posojil zdravim podjetjem, in zlasti referenčnimi merami, ki jih je sprejel Organ. Pomoč za reševanje ne sme financirati strukturnih ukrepov, ki ne zahtevajo takojšnjega ukrepanja, kot so nepreklicna in avtomatična udeležba države v lastnih sredstvih podjetja.

| (15) | Ko je načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo, na katerega se nanaša prošnja za pomoč, določen in se začne izvajati, se vsa nadaljnja pomoč šteje za pomoč za prestrukturiranje. Ukrepi, ki jih je zaradi preprečevanja izgub treba izvesti takoj, vključno s strukturnimi ukrepi (na primer takojšen umik iz področja dejavnosti, ki prinaša izgube), se lahko sprejmejo s pomočjo za reševanje, ob upoštevanju pogojev, omenjenih v delu 16.3.1 za posamezne pomoči in delu 16.4.3 za sheme pomoči. Država EFTE bo morala dokazati nujnost takojšnje izvedbe takšnih strukturnih ukrepov, razen kadar se uporabi poenostavljeni postopek iz dela 16.3.1.2. Pomoč za reševanje se navadno ne sme dodeliti za finančno prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(15)

Ko je načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo, na katerega se nanaša prošnja za pomoč, določen in se začne izvajati, se vsa nadaljnja pomoč šteje za pomoč za prestrukturiranje. Ukrepi, ki jih je zaradi preprečevanja izgub treba izvesti takoj, vključno s strukturnimi ukrepi (na primer takojšen umik iz področja dejavnosti, ki prinaša izgube), se lahko sprejmejo s pomočjo za reševanje, ob upoštevanju pogojev, omenjenih v delu 16.3.1 za posamezne pomoči in delu 16.4.3 za sheme pomoči. Država EFTE bo morala dokazati nujnost takojšnje izvedbe takšnih strukturnih ukrepov, razen kadar se uporabi poenostavljeni postopek iz dela 16.3.1.2. Pomoč za reševanje se navadno ne sme dodeliti za finančno prestrukturiranje.

| (16) | Po drugi strani prestrukturiranje temelji na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje enega ali več naslednjih elementov: reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja na učinkovitejši podlagi, ki navadno vključuje umik iz dejavnosti, ki prinašajo izgube, prestrukturiranje tistih obstoječih dejavnosti, ki lahko znova postanejo konkurenčne, in po možnosti širitev dejavnosti v smeri novih in donosnih dejavnosti. Fizično prestrukturiranje mora običajno spremljati še finančno prestrukturiranje (dokapitalizacija, zmanjšanje dolgov). Vendar pa postopki prestrukturiranja, ki spadajo na področje uporabe teh smernic, ne smejo biti omejeni na finančno pomoč, namenjeno pokritju preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube. |
| --- | --- |

(16)

Po drugi strani prestrukturiranje temelji na izvedljivem, skladnem in daljnosežnem načrtu za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Prestrukturiranje običajno vključuje enega ali več naslednjih elementov: reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti podjetja na učinkovitejši podlagi, ki navadno vključuje umik iz dejavnosti, ki prinašajo izgube, prestrukturiranje tistih obstoječih dejavnosti, ki lahko znova postanejo konkurenčne, in po možnosti širitev dejavnosti v smeri novih in donosnih dejavnosti. Fizično prestrukturiranje mora običajno spremljati še finančno prestrukturiranje (dokapitalizacija, zmanjšanje dolgov). Vendar pa postopki prestrukturiranja, ki spadajo na področje uporabe teh smernic, ne smejo biti omejeni na finančno pomoč, namenjeno pokritju preteklih izgub, ne da bi se ugotavljali razlogi za te izgube.

16.2.3   Področje uporabe

| (17) | Te smernice se uporabljajo za podjetja v vseh sektorjih, ki jih obravnava Sporazum EGP in preverja Organ v skladu s členom 62 Sporazuma EGP, brez poseganja v katera koli pravila za podjetja v težavah v zadevnem sektorju (9). |
| --- | --- |

(17)

Te smernice se uporabljajo za podjetja v vseh sektorjih, ki jih obravnava Sporazum EGP in preverja Organ v skladu s členom 62 Sporazuma EGP, brez poseganja v katera koli pravila za podjetja v težavah v zadevnem sektorju (9).

16.2.4   Združljivost s skupnim trgom

| (18) | Člen 61(2) in (3) Sporazuma EGP predvideva možnost, da pomoč v okviru člena 61(1) velja za združljivo s skupnim trgom. Razen primerov pomoči, predvidenih v členu 61(2), zlasti pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izredni dogodki, ki niso zajeti v teh smernicah, je člen 61(3)(c) edina podlaga, na kateri se pomoč podjetjem v težavah lahko šteje za združljivo. Na podlagi navedene določbe je Organ pristojen za odobritev ‚pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti (...), kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.’ To velja zlasti takrat, kadar je pomoč potrebna za odpravo neskladja, ki so ga povzročile tržne nepopolnosti, ali za zagotovitev gospodarske in socialne kohezije. |
| --- | --- |

(18)

Člen 61(2) in (3) Sporazuma EGP predvideva možnost, da pomoč v okviru člena 61(1) velja za združljivo s skupnim trgom. Razen primerov pomoči, predvidenih v členu 61(2), zlasti pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izredni dogodki, ki niso zajeti v teh smernicah, je člen 61(3)(c) edina podlaga, na kateri se pomoč podjetjem v težavah lahko šteje za združljivo. Na podlagi navedene določbe je Organ pristojen za odobritev ‚pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti (...), kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.’ To velja zlasti takrat, kadar je pomoč potrebna za odpravo neskladja, ki so ga povzročile tržne nepopolnosti, ali za zagotovitev gospodarske in socialne kohezije.

| (19) | Glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, se to podjetje ne more obravnavati kot ustrezen instrument za pospeševanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja. Zato Organ meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi s tem škodila trgovini v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesom EGP. Če so podjetja, ki naj bi prejela pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, na območjih, ki prejemajo pomoč, bo Organ upošteval regionalne vidike iz člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP, kot je opisano v točkah 54 in 55. |
| --- | --- |

(19)

Glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, se to podjetje ne more obravnavati kot ustrezen instrument za pospeševanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja. Zato Organ meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi s tem škodila trgovini v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesom EGP. Če so podjetja, ki naj bi prejela pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, na območjih, ki prejemajo pomoč, bo Organ upošteval regionalne vidike iz člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP, kot je opisano v točkah 54 in 55.

| (20) | Organ bo zlasti pozoren na potrebo po preprečevanju uporabe teh smernic za izogibanje načelom, določenim v obstoječih okvirih in smernicah. |
| --- | --- |

(20)

Organ bo zlasti pozoren na potrebo po preprečevanju uporabe teh smernic za izogibanje načelom, določenim v obstoječih okvirih in smernicah.

| (21) | Na ovrednotenje pomoči za reševanje in prestrukturiranje ne smejo vplivati spremembe v lastništvu podjetja, ki mu je namenjena pomoč. |
| --- | --- |

(21)

Na ovrednotenje pomoči za reševanje in prestrukturiranje ne smejo vplivati spremembe v lastništvu podjetja, ki mu je namenjena pomoč.

16.2.5   Prejemniki predhodne nezakonite pomoči

| (22) | Če je bila podjetju v težavah predhodno dodeljena nezakonita pomoč, glede katere je Organ sprejel negativno odločbo z nalogom za izterjavo, in če takšna izterjava ni bila opravljena v skladu s členom 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami EFTE o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzoru in sodišču) (10), se bo pri ovrednotenju kakršne koli pomoči za reševanje in prestrukturiranje za isto podjetje upošteval kumulativni učinek stare in nove pomoči ter dejstvo, da stara pomoč ni bila povrnjena (11). |
| --- | --- |

(22)

Če je bila podjetju v težavah predhodno dodeljena nezakonita pomoč, glede katere je Organ sprejel negativno odločbo z nalogom za izterjavo, in če takšna izterjava ni bila opravljena v skladu s členom 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami EFTE o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzoru in sodišču) (10), se bo pri ovrednotenju kakršne koli pomoči za reševanje in prestrukturiranje za isto podjetje upošteval kumulativni učinek stare in nove pomoči ter dejstvo, da stara pomoč ni bila povrnjena (11).

16.3   Splošni pogoji za odobritev pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje, posamično priglašene organu

| (23) | To poglavje obravnava izključno ukrepe pomoči, ki so Organu priglašeni posamično. Organ lahko pod določenimi pogoji odobri sheme pomoči za reševanje in prestrukturiranje: navedeni pogoji so določeni v delu 16.4. |
| --- | --- |

(23)

To poglavje obravnava izključno ukrepe pomoči, ki so Organu priglašeni posamično. Organ lahko pod določenimi pogoji odobri sheme pomoči za reševanje in prestrukturiranje: navedeni pogoji so določeni v delu 16.4.

16.3.1   Pomoč za reševanje

16.3.1.1   Pogoji

| (24) | Za odobritev s strani Organa mora biti pomoč za reševanje, kakor je opredeljena v točki 14:






  (a) | likvidnostna podpora v obliki garancij za posojilo ali posojil (12); v obeh primerih mora biti obrestna mera vsaj primerljiva z obrestnimi merami, ki jo posojil zdravim podjetjem, in zlasti z referenčnimi merami, ki jih je sprejel Organ; vsako posojilo je treba odplačati in vsaka garancija se mora prenehati v obdobju največ 6 mesecev po izplačilu prvega obroka podjetju; |
| --- | --- | --- |

(24)

Za odobritev s strani Organa mora biti pomoč za reševanje, kakor je opredeljena v točki 14:

(a)

likvidnostna podpora v obliki garancij za posojilo ali posojil (12); v obeh primerih mora biti obrestna mera vsaj primerljiva z obrestnimi merami, ki jo posojil zdravim podjetjem, in zlasti z referenčnimi merami, ki jih je sprejel Organ; vsako posojilo je treba odplačati in vsaka garancija se mora prenehati v obdobju največ 6 mesecev po izplačilu prvega obroka podjetju;

| (b) | utemeljena z resnimi socialnimi težavami in ne sme imeti neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge pogodbenice Sporazuma EGP; |
| --- | --- |

(b)

utemeljena z resnimi socialnimi težavami in ne sme imeti neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge pogodbenice Sporazuma EGP;

| (c) | pri priglasitvi opremljena z zavezo zadevne države EFTE, da bo najkasneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, Organu predložila načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je poroštvo prenehalo; v primeru nepriglašene pomoči mora država EFTE sporočiti najkasneje šest mesecev po prvem izvajanju ukrepa pomoči za reševanje načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je garancija prenehala; |
| --- | --- |

(c)

pri priglasitvi opremljena z zavezo zadevne države EFTE, da bo najkasneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje, Organu predložila načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je poroštvo prenehalo; v primeru nepriglašene pomoči mora država EFTE sporočiti najkasneje šest mesecev po prvem izvajanju ukrepa pomoči za reševanje načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo ali dokazilo, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je garancija prenehala;

| (d) | omejena na znesek, potreben za nadaljevanje delovanja podjetja v obdobju, za katerega je odobrena pomoč; tak znesek lahko vključuje pomoč za nujne strukturne ukrepe v skladu s točko 15; potreben znesek mora temeljiti na likvidnostnih potrebah družbe, ki izvirajo iz dolgov; pri ugotavljanju navedenega zneska se upošteva rezultat formule iz Priloge; kakršna koli pomoč za reševanje, ki presega rezultat navedenega izračuna, mora biti ustrezno pojasnjena; |
| --- | --- |

(d)

omejena na znesek, potreben za nadaljevanje delovanja podjetja v obdobju, za katerega je odobrena pomoč; tak znesek lahko vključuje pomoč za nujne strukturne ukrepe v skladu s točko 15; potreben znesek mora temeljiti na likvidnostnih potrebah družbe, ki izvirajo iz dolgov; pri ugotavljanju navedenega zneska se upošteva rezultat formule iz Priloge; kakršna koli pomoč za reševanje, ki presega rezultat navedenega izračuna, mora biti ustrezno pojasnjena;

| (e) | v skladu s pogoji iz dela 16.3.3 (‚načelo enkratnosti pomoči’). |
| --- | --- |

(e)

v skladu s pogoji iz dela 16.3.3 (‚načelo enkratnosti pomoči’).

| (25) | Če je država EFTE predložila načrt za prestrukturiranje v šestih mesecih od datuma odobritve ali v primeru nepriglašene pomoči v šestih mesecih od izvajanja ukrepa, se rok za povrnitev posojila ali prenehanje poroštva garancije za toliko časa, da Organ sprejme odločitev o načrtu, razen če Organ odloči, da takšno podaljšanje ni upravičeno. |
| --- | --- |

(25)

Če je država EFTE predložila načrt za prestrukturiranje v šestih mesecih od datuma odobritve ali v primeru nepriglašene pomoči v šestih mesecih od izvajanja ukrepa, se rok za povrnitev posojila ali prenehanje poroštva garancije za toliko časa, da Organ sprejme odločitev o načrtu, razen če Organ odloči, da takšno podaljšanje ni upravičeno.

| (26) | Brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, bo Organ začel postopke iz člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, če država EFTE ne bo sporočila:






  (a) | verodostojnega in utemeljenega načrta za prestrukturiranje ali načrta za likvidacijo; ali |
| --- | --- | --- |

(26)

Brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, bo Organ začel postopke iz člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, če država EFTE ne bo sporočila:

(a)

verodostojnega in utemeljenega načrta za prestrukturiranje ali načrta za likvidacijo; ali

| (b) | dokazila, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je garancija prenehala pred pretekom šestmesečnega roka. |
| --- | --- |

(b)

dokazila, da je bilo posojilo v celoti povrnjeno in/ali da je garancija prenehala pred pretekom šestmesečnega roka.

| (27) | Organ se lahko v vsakem primeru odloči, da bo začel takšne postopke, brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, če meni, da sta bila posojilo ali garancija zlorabljena, ali da po preteku šestmesečnega roka ni več razloga, da se pomoč ne povrne. |
| --- | --- |

(27)

Organ se lahko v vsakem primeru odloči, da bo začel takšne postopke, brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, če meni, da sta bila posojilo ali garancija zlorabljena, ali da po preteku šestmesečnega roka ni več razloga, da se pomoč ne povrne.

| (28) | Odobritev pomoči za reševanje ne pomeni nujno, da bo pozneje odobrena tudi pomoč v okviru načrta za prestrukturiranje; takšna pomoč mora biti ovrednotena neodvisno. |
| --- | --- |

(28)

Odobritev pomoči za reševanje ne pomeni nujno, da bo pozneje odobrena tudi pomoč v okviru načrta za prestrukturiranje; takšna pomoč mora biti ovrednotena neodvisno.

16.3.1.2   Poenostavljeni postopek

| (29) | Organ si bo, kolikor je mogoče, prizadeval, da bo v obdobju enega meseca sprejel odločitev v zvezi s pomočmi za reševanje, ki izpolnjujejo vse pogoje iz dela 16.3.1.1 ter hkrati vse naslednje zahteve:






  (a) | zadevno podjetje izpolnjuje vsaj enega od treh meril iz točke 9; |
| --- | --- | --- |

(29)

Organ si bo, kolikor je mogoče, prizadeval, da bo v obdobju enega meseca sprejel odločitev v zvezi s pomočmi za reševanje, ki izpolnjujejo vse pogoje iz dela 16.3.1.1 ter hkrati vse naslednje zahteve:

(a)

zadevno podjetje izpolnjuje vsaj enega od treh meril iz točke 9;

| (b) | pomoč za reševanje je omejena na znesek, ki izhaja iz uporabe formule iz Priloge in ne presega 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

pomoč za reševanje je omejena na znesek, ki izhaja iz uporabe formule iz Priloge in ne presega 10 milijonov EUR.

16.3.2   Pomoč za prestrukturiranje

16.3.2.1   Osnovno načelo

| (30) | Pomoč za prestrukturiranje zbuja z vidika konkurence posebne skrbi, saj lahko prenese neprimeren delež bremena strukturnih prilagoditev ter spremljajočih socialnih in gospodarskih težav na druge proizvajalce, ki shajajo brez pomoči, ter na druge pogodbenice Sporazuma EGP. Zato mora veljati splošno načelo, da se pomoč za prestrukturiranje odobri le v okoliščinah, v katerih je mogoče dokazati, da ne nasprotuje interesu EGP. To bo mogoče le, če bodo izpolnjena stroga merila in bodo kakršno koli izkrivljanje konkurence zagotovo izravnale koristi zaradi preživetja podjetja (na primer, če je jasno, da bi neto učinek odpuščanja zaposlenih zaradi prenehanja delovanja podjetja, skupaj z učinki na njegove dobavitelje, povečal težave v zvezi z zaposlovanjem, ali izjemoma, če bi izginotje podjetja privedlo do monopolnega ali izrazitega oligopolnega položaja) in da načeloma obstajajo zadostni izravnalni ukrepi v korist konkurentov. |
| --- | --- |

(30)

Pomoč za prestrukturiranje zbuja z vidika konkurence posebne skrbi, saj lahko prenese neprimeren delež bremena strukturnih prilagoditev ter spremljajočih socialnih in gospodarskih težav na druge proizvajalce, ki shajajo brez pomoči, ter na druge pogodbenice Sporazuma EGP. Zato mora veljati splošno načelo, da se pomoč za prestrukturiranje odobri le v okoliščinah, v katerih je mogoče dokazati, da ne nasprotuje interesu EGP. To bo mogoče le, če bodo izpolnjena stroga merila in bodo kakršno koli izkrivljanje konkurence zagotovo izravnale koristi zaradi preživetja podjetja (na primer, če je jasno, da bi neto učinek odpuščanja zaposlenih zaradi prenehanja delovanja podjetja, skupaj z učinki na njegove dobavitelje, povečal težave v zvezi z zaposlovanjem, ali izjemoma, če bi izginotje podjetja privedlo do monopolnega ali izrazitega oligopolnega položaja) in da načeloma obstajajo zadostni izravnalni ukrepi v korist konkurentov.

16.3.2.2   Pogoji za odobritev pomoči

| (31) | Ob upoštevanju posebnih določb za območja, ki prejemajo pomoč, ter za MSP (glej točke 54, 55, 56 in 58), bo Organ odobril pomoč le pod naslednjimi pogoji: |
| --- | --- |

(31)

Ob upoštevanju posebnih določb za območja, ki prejemajo pomoč, ter za MSP (glej točke 54, 55, 56 in 58), bo Organ odobril pomoč le pod naslednjimi pogoji:

Upravičenost podjetja

| (32) | Podjetje mora izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic (glej točke od 8 do 12). |
| --- | --- |

(32)

Podjetje mora izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic (glej točke od 8 do 12).

Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (33) | Dodelitev pomoči mora biti pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Organ, razen v primeru MSP, kot je določeno v delu 16.3.2.5. |
| --- | --- |

(33)

Dodelitev pomoči mora biti pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Organ, razen v primeru MSP, kot je določeno v delu 16.3.2.5.

| (34) | Načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem roku in na podlagi realističnih predvidevanj o prihodnjih pogojih poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora biti zato vezana na izvedljiv načrt za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država EFTE. Načrt mora biti z vsemi potrebnimi podrobnostmi predložen Organu in vsebovati zlasti tržno raziskavo. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti v glavnem rezultat notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje; lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere družba nima velikega vpliva, vendar samo, če so tržna predvidevanja splošno potrjena. Prestrukturiranje mora vključevati opustitev dejavnosti, ki bi tudi po prestrukturiranju povzročale izgube v strukturnem smislu. |
| --- | --- |

(34)

Načrt za prestrukturiranje, katerega trajanje mora biti čim krajše, mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem roku in na podlagi realističnih predvidevanj o prihodnjih pogojih poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora biti zato vezana na izvedljiv načrt za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država EFTE. Načrt mora biti z vsemi potrebnimi podrobnostmi predložen Organu in vsebovati zlasti tržno raziskavo. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti v glavnem rezultat notranjih ukrepov v načrtu za prestrukturiranje; lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere družba nima velikega vpliva, vendar samo, če so tržna predvidevanja splošno potrjena. Prestrukturiranje mora vključevati opustitev dejavnosti, ki bi tudi po prestrukturiranju povzročale izgube v strukturnem smislu.

| (35) | V načrtu za prestrukturiranje je treba opisati okoliščine, zaradi katerih je podjetje zabredlo v težave, ob tem pa postaviti temelj za ovrednotenje ustreznosti predlaganih ukrepov. Med drugim mora načrt upoštevati trenutno stanje in pričakovano povpraševanje in ponudbo na trgu ustreznega proizvoda v prihodnosti ter vsebovati scenarije, ki izražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilne prednosti in slabosti podjetja. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu daje možnosti za dolgoročno sposobnost preživetja in omogoča, da podjetje stoji na lastnih nogah. |
| --- | --- |

(35)

V načrtu za prestrukturiranje je treba opisati okoliščine, zaradi katerih je podjetje zabredlo v težave, ob tem pa postaviti temelj za ovrednotenje ustreznosti predlaganih ukrepov. Med drugim mora načrt upoštevati trenutno stanje in pričakovano povpraševanje in ponudbo na trgu ustreznega proizvoda v prihodnosti ter vsebovati scenarije, ki izražajo najbolj optimistična, najbolj pesimistična in vmesna predvidevanja ter značilne prednosti in slabosti podjetja. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu daje možnosti za dolgoročno sposobnost preživetja in omogoča, da podjetje stoji na lastnih nogah.

| (36) | Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo družbi omogočil, da bo po izvedenem prestrukturiranju vse svoje stroške krila sama, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Pričakovan donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. Če težave podjetja izvirajo iz napak v sistemu upravljanja podjetja, je treba uvesti ustrezne prilagoditve. |
| --- | --- |

(36)

Načrt mora zagotavljati preobrat, ki bo družbi omogočil, da bo po izvedenem prestrukturiranju vse svoje stroške krila sama, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Pričakovan donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. Če težave podjetja izvirajo iz napak v sistemu upravljanja podjetja, je treba uvesti ustrezne prilagoditve.

Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

| (37) | Treba je sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na trgovinske pogoje, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. Drugače bo veljalo, da je pomoč ‚v nasprotju s skupnimi interesi’ in zato nezdružljiva s Sporazumom EGP. Organ bo pri ugotavljanju ustreznosti izravnalnih ukrepov upošteval cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(37)

Treba je sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke na trgovinske pogoje, tako da bodo manjši od želenih pozitivnih učinkov. Drugače bo veljalo, da je pomoč ‚v nasprotju s skupnimi interesi’ in zato nezdružljiva s Sporazumom EGP. Organ bo pri ugotavljanju ustreznosti izravnalnih ukrepov upošteval cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja.

| (38) | Ti ukrepi lahko vsebujejo odvzem sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih. Pri presojanju ustreznosti izravnalnih ukrepov bo Organ upošteval strukturo trga in konkurenčne razmere, in s tem preprečil, da bi kateri od teh ukrepov povzročil poslabšanje strukture trga, na primer tako, da bi posredno povzročil monopolen ali izrazit oligopolen položaj. Če država EFTE lahko dokaže, da bi nastal takšen položaj, je treba izravnalne ukrepe oblikovati tako, da se takšen položaj prepreči. |
| --- | --- |

(38)

Ti ukrepi lahko vsebujejo odvzem sredstev, zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu in zmanjševanje vstopnih ovir na zadevnih trgih. Pri presojanju ustreznosti izravnalnih ukrepov bo Organ upošteval strukturo trga in konkurenčne razmere, in s tem preprečil, da bi kateri od teh ukrepov povzročil poslabšanje strukture trga, na primer tako, da bi posredno povzročil monopolen ali izrazit oligopolen položaj. Če država EFTE lahko dokaže, da bi nastal takšen položaj, je treba izravnalne ukrepe oblikovati tako, da se takšen položaj prepreči.

| (39) | Ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo (13) in relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Izvajati se morajo zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Stopnjo zmanjševanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej. Organ bo ugotovil obseg potrebnih ukrepov na podlagi tržne raziskave, priložene načrtu za prestrukturiranje, in, kjer je to primerno, tudi na podlagi kakršnih koli drugih informacij, ki so na voljo Organu, vključno z informacijami, ki so jih predložile zainteresirane stranke. Zmanjševanje mora biti sestavni del prestrukturiranja, kot je opredeljeno v načrtu za prestrukturiranje. To načelo se uporabi ne glede na to, ali se odvzem sredstev opravi pred dodelitvijo državne pomoči ali po njej, če je del istega prestrukturiranja. Odpis dolgov in opustitev dejavnosti, ki prinašajo izgubo, ki bi ju bilo treba v vsakem primeru izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ovrednotenja izravnalnih ukrepov. Pri takšnem ovrednotenju se bo upoštevala kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(39)

Ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči in zlasti z velikostjo (13) in relativno pomembnostjo podjetja na njegovem trgu ali trgih. Izvajati se morajo zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj. Stopnjo zmanjševanja je treba ugotoviti za vsak primer posebej. Organ bo ugotovil obseg potrebnih ukrepov na podlagi tržne raziskave, priložene načrtu za prestrukturiranje, in, kjer je to primerno, tudi na podlagi kakršnih koli drugih informacij, ki so na voljo Organu, vključno z informacijami, ki so jih predložile zainteresirane stranke. Zmanjševanje mora biti sestavni del prestrukturiranja, kot je opredeljeno v načrtu za prestrukturiranje. To načelo se uporabi ne glede na to, ali se odvzem sredstev opravi pred dodelitvijo državne pomoči ali po njej, če je del istega prestrukturiranja. Odpis dolgov in opustitev dejavnosti, ki prinašajo izgubo, ki bi ju bilo treba v vsakem primeru izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ovrednotenja izravnalnih ukrepov. Pri takšnem ovrednotenju se bo upoštevala kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje.

| (40) | Ta pogoj pa navadno ne velja za majhna podjetja, saj je mogoče domnevati, da priložnostna pomoč majhnim podjetjem običajno ne izkrivi konkurence v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače ali če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno presežno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(40)

Ta pogoj pa navadno ne velja za majhna podjetja, saj je mogoče domnevati, da priložnostna pomoč majhnim podjetjem običajno ne izkrivi konkurence v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače ali če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno presežno zmogljivostjo.

| (41) | Če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, kot je določeno v Večsektorskem okviru za regionalno pomoč za večje investicije (14), je morda treba zmanjšati zmogljivost ali prisotnost družbe na trgu celo za 100 % (15). |
| --- | --- |

(41)

Če je upravičenec dejaven na trgu z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, kot je določeno v Večsektorskem okviru za regionalno pomoč za večje investicije (14), je morda treba zmanjšati zmogljivost ali prisotnost družbe na trgu celo za 100 % (15).

Pomoč, omejena na najnižjo vsoto: stvaren prispevek brez pomoči

| (42) | Znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo raven stroškov, potrebnih za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov družbe, njenih delničarjev ali poslovne skupine, ki ji družba pripada. Pri takšnem ovrednotenju se upošteva kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. Upravičenci do pomoči bodo morali prispevati pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih. Takšen prispevek je znak, da trgi verjamejo, da lahko podjetje obnovi sposobnost preživetja. Takšen prispevek mora biti stvaren, tj. dejanski, izključevati mora vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in mora biti čim višji. |
| --- | --- |

(42)

Znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo raven stroškov, potrebnih za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov družbe, njenih delničarjev ali poslovne skupine, ki ji družba pripada. Pri takšnem ovrednotenju se upošteva kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. Upravičenci do pomoči bodo morali prispevati pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih. Takšen prispevek je znak, da trgi verjamejo, da lahko podjetje obnovi sposobnost preživetja. Takšen prispevek mora biti stvaren, tj. dejanski, izključevati mora vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in mora biti čim višji.

| (43) | Organ običajno šteje za ustrezne naslednje prispevke (16) k prestrukturiranju: vsaj 25 % v primeru majhnih podjetij, vsaj 40 % v primeru srednje velikih podjetij in vsaj 50 % za velika podjetja. V izjemnih okoliščinah in ob posebnih težavah, ki jih mora država EFTE dokazati, lahko Organ sprejme nižji prispevek. |
| --- | --- |

(43)

Organ običajno šteje za ustrezne naslednje prispevke (16) k prestrukturiranju: vsaj 25 % v primeru majhnih podjetij, vsaj 40 % v primeru srednje velikih podjetij in vsaj 50 % za velika podjetja. V izjemnih okoliščinah in ob posebnih težavah, ki jih mora država EFTE dokazati, lahko Organ sprejme nižji prispevek.

| (44) | Zaradi omejevanja izkrivljajočega učinka mora biti znesek pomoči ali oblika, v kateri se dodeli, takšen, da družba ne dobi presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče dejavnosti, ki niso povezane s procesom prestrukturiranja. Organ bo v skladu s tem pregledal stopnjo obveznosti podjetja po prestrukturiranju, vključno z razmerami po kakršnem koli odlogu ali zmanjšanju dolgov, zlasti v okviru nadaljevanja dejavnosti po stečajnem postopku proti podjetju na podlagi nacionalne zakonodaje (17). Nobena od pomoči ne sme biti namenjena financiranju novih investicij, ki niso nujne za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje. |
| --- | --- |

(44)

Zaradi omejevanja izkrivljajočega učinka mora biti znesek pomoči ali oblika, v kateri se dodeli, takšen, da družba ne dobi presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče dejavnosti, ki niso povezane s procesom prestrukturiranja. Organ bo v skladu s tem pregledal stopnjo obveznosti podjetja po prestrukturiranju, vključno z razmerami po kakršnem koli odlogu ali zmanjšanju dolgov, zlasti v okviru nadaljevanja dejavnosti po stečajnem postopku proti podjetju na podlagi nacionalne zakonodaje (17). Nobena od pomoči ne sme biti namenjena financiranju novih investicij, ki niso nujne za obnovo sposobnosti podjetja za preživetje.

Posebni pogoji za odobritev pomoči

| (45) | Poleg izravnalnih ukrepov, opisanih v točkah od 37 do 41, lahko Organ določi kakršne koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni za preprečitev, da bi pomoč izkrivila konkurenco v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, če se zadevna država EFTE ni zavezala k sprejetju takšnih določb. Od države EFTE lahko na primer zahteva, da:






  (a) | sama sprejme določene ukrepe (na primer, da določene trge, ki so neposredno ali posredno povezani z dejavnostmi družbe, odpre za druge subjekte v EGP, ob upoštevanju prava EGP); |
| --- | --- | --- |

(45)

Poleg izravnalnih ukrepov, opisanih v točkah od 37 do 41, lahko Organ določi kakršne koli pogoje in obveznosti, za katere meni, da so potrebni za preprečitev, da bi pomoč izkrivila konkurenco v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, če se zadevna država EFTE ni zavezala k sprejetju takšnih določb. Od države EFTE lahko na primer zahteva, da:

(a)

sama sprejme določene ukrepe (na primer, da določene trge, ki so neposredno ali posredno povezani z dejavnostmi družbe, odpre za druge subjekte v EGP, ob upoštevanju prava EGP);

| (b) | podjetju prejemniku naloži določene obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

podjetju prejemniku naloži določene obveznosti;

| (c) | med obdobjem prestrukturiranja podjetju prejemniku ne dodeli nobene druge vrste pomoči. |
| --- | --- |

(c)

med obdobjem prestrukturiranja podjetju prejemniku ne dodeli nobene druge vrste pomoči.

Popolno izvajanje načrta za prestrukturiranje in upoštevanje pogojev

| (46) | Družba mora v celoti izvesti načrt za prestrukturiranje in opraviti vse druge obveznosti, določene v odločbi Organa o dodelitvi pomoči. Vsako neizvajanje načrta ali neizpolnjevanje drugih obveznosti bo Organ štel za zlorabo pomoči, brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču. |
| --- | --- |

(46)

Družba mora v celoti izvesti načrt za prestrukturiranje in opraviti vse druge obveznosti, določene v odločbi Organa o dodelitvi pomoči. Vsako neizvajanje načrta ali neizpolnjevanje drugih obveznosti bo Organ štel za zlorabo pomoči, brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču.

| (47) | Če postopki prestrukturiranja zajemajo več let in vključujejo velike zneske pomoči, lahko Organ zahteva, da se izplačilo pomoči razdeli na obroke, in izplačilo vsakega obroka pogojuje s:






  (a) | potrditvijo ustreznega izvajanja vsake faze v načrtu za prestrukturiranje, pred vsakim izplačilom, v skladu z načrtovanim časovnim načrtom; ali |
| --- | --- | --- |

(47)

Če postopki prestrukturiranja zajemajo več let in vključujejo velike zneske pomoči, lahko Organ zahteva, da se izplačilo pomoči razdeli na obroke, in izplačilo vsakega obroka pogojuje s:

(a)

potrditvijo ustreznega izvajanja vsake faze v načrtu za prestrukturiranje, pred vsakim izplačilom, v skladu z načrtovanim časovnim načrtom; ali

| (b) | svojo odobritvijo pred vsakim izplačilom, po preveritvi, ali se načrt ustrezno izvaja. |
| --- | --- |

(b)

svojo odobritvijo pred vsakim izplačilom, po preveritvi, ali se načrt ustrezno izvaja.

Spremljanje in letno poročilo

| (48) | Zadevne države EFTE morajo Organu redno pošiljati podrobna poročila, da lahko ta zagotovi ustrezno izvajanje načrta za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(48)

Zadevne države EFTE morajo Organu redno pošiljati podrobna poročila, da lahko ta zagotovi ustrezno izvajanje načrta za prestrukturiranje.

| (49) | V primeru pomoči velikim podjetjem mora biti prvo od teh poročil Organu navadno predloženo najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči. Nato je treba poročila pošiljati Organu vsaj enkrat letno, ob določenem datumu, dokler ni ugotovljeno, da so cilji načrta za prestrukturiranje doseženi. Vsebovati morajo vse podatke, ki jih Organ potrebuje, da lahko spremlja izvajanje načrta za prestrukturiranje, časovni načrt za izplačila družbi ter podatke o njenem finančnem položaju in izpolnjevanju vseh pogojev in obveznosti, določenih v odločbi o odobritvi pomoči. Vključevati morajo zlasti vse ustrezne informacije o kakršni koli pomoči za kakršen koli namen, ki jo je družba prejela v obdobju prestrukturiranja, bodisi posamično ali v okviru splošne sheme (glej točke od 67 do 70). Če Organ potrebuje takojšnjo potrditev določenih ključnih informacij, na primer o zaprtju ali zmanjšanju zmogljivosti, lahko zahteva, da se poročila oddajajo pogosteje. |
| --- | --- |

(49)

V primeru pomoči velikim podjetjem mora biti prvo od teh poročil Organu navadno predloženo najkasneje šest mesecev po odobritvi pomoči. Nato je treba poročila pošiljati Organu vsaj enkrat letno, ob določenem datumu, dokler ni ugotovljeno, da so cilji načrta za prestrukturiranje doseženi. Vsebovati morajo vse podatke, ki jih Organ potrebuje, da lahko spremlja izvajanje načrta za prestrukturiranje, časovni načrt za izplačila družbi ter podatke o njenem finančnem položaju in izpolnjevanju vseh pogojev in obveznosti, določenih v odločbi o odobritvi pomoči. Vključevati morajo zlasti vse ustrezne informacije o kakršni koli pomoči za kakršen koli namen, ki jo je družba prejela v obdobju prestrukturiranja, bodisi posamično ali v okviru splošne sheme (glej točke od 67 do 70). Če Organ potrebuje takojšnjo potrditev določenih ključnih informacij, na primer o zaprtju ali zmanjšanju zmogljivosti, lahko zahteva, da se poročila oddajajo pogosteje.

| (50) | V primeru pomoči MSP je ponavadi dovolj, če podjetje prejemnik vsako leto predloži bilanco stanja in bilanco uspeha, razen če so bili v odločbi o odobritvi pomoči določeni strožji pogoji. |
| --- | --- |

(50)

V primeru pomoči MSP je ponavadi dovolj, če podjetje prejemnik vsako leto predloži bilanco stanja in bilanco uspeha, razen če so bili v odločbi o odobritvi pomoči določeni strožji pogoji.

16.3.2.3   Sprememba načrta za prestrukturiranje

| (51) | Če je bil načrt za prestrukturiranje odobren, lahko zadevna država EFTE med obdobjem prestrukturiranja Organ zaprosi za odobritev sprememb načrta za prestrukturiranje in zneska pomoči. Organ lahko takšne spremembe dovoli, če izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | spremenjeni načrt mora še vedno predvidevati obnovitev sposobnosti preživetja v razumnem roku; |
| --- | --- | --- |

(51)

Če je bil načrt za prestrukturiranje odobren, lahko zadevna država EFTE med obdobjem prestrukturiranja Organ zaprosi za odobritev sprememb načrta za prestrukturiranje in zneska pomoči. Organ lahko takšne spremembe dovoli, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

spremenjeni načrt mora še vedno predvidevati obnovitev sposobnosti preživetja v razumnem roku;

| (b) | če se poveča znesek pomoči, morajo biti kakršni koli potrebni izravnalni ukrepi obsežnejši od prvotno določenih; |
| --- | --- |

(b)

če se poveča znesek pomoči, morajo biti kakršni koli potrebni izravnalni ukrepi obsežnejši od prvotno določenih;

| (c) | če so predlagani izravnalni ukrepi manjši od prvotno načrtovanih, je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati; |
| --- | --- |

(c)

če so predlagani izravnalni ukrepi manjši od prvotno načrtovanih, je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati;

| (d) | novi časovni načrt za izvajanje izravnalnih ukrepov lahko zaostaja glede na prvotno sprejeti časovni načrt zgolj zaradi razlogov, na katere družba ali država EFTE ne more vplivati: v nasprotnem primeru je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati. |
| --- | --- |

(d)

novi časovni načrt za izvajanje izravnalnih ukrepov lahko zaostaja glede na prvotno sprejeti časovni načrt zgolj zaradi razlogov, na katere družba ali država EFTE ne more vplivati: v nasprotnem primeru je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati.

| (52) | Če so pogoji, ki jih je določil Organ, ali zaveze, ki jih je dala država EFTE, manj strogi, je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati ali pa določiti druge pogoje. |
| --- | --- |

(52)

Če so pogoji, ki jih je določil Organ, ali zaveze, ki jih je dala država EFTE, manj strogi, je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati ali pa določiti druge pogoje.

| (53) | Če država EFTE uvede spremembe v potrjeni načrt za prestrukturiranje, ne da bi o tem ustrezno obvestila Organ, ta začne postopek v skladu s členom 16 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču (zloraba pomoči), brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču. |
| --- | --- |

(53)

Če država EFTE uvede spremembe v potrjeni načrt za prestrukturiranje, ne da bi o tem ustrezno obvestila Organ, ta začne postopek v skladu s členom 16 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču (zloraba pomoči), brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču in brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem EFTA v skladu z drugim pododstavkom člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču.

16.3.2.4   Pomoč za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo pomoč

| (54) | Organ mora pri ovrednotenju pomoči za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo pomoč, upoštevati potrebe regionalnega razvoja. Vendar dejstvo, da je podjetje v težavah na območju, ki prejema pomoč, ne sme upravičevati popustljivega pristopa do pomoči za prestrukturiranje, saj srednje- in dolgoročno območju ne koristi umetno ohranjanje podjetij. Poleg tega je za pospeševanje regionalnega razvoja za sama območja najbolj koristno, da začnejo uporabljati lastna sredstva, da čim prej razvijejo donosne in trajne dejavnosti. Navsezadnje je treba izkrivljanje konkurence čim bolj zmanjšati tudi v primeru pomoči podjetjem na območjih, ki prejemajo pomoč. V okviru tega je treba upoštevati tudi možne škodljive učinke prelivanja v zadevnem območju in drugih območjih, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

(54)

Organ mora pri ovrednotenju pomoči za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo pomoč, upoštevati potrebe regionalnega razvoja. Vendar dejstvo, da je podjetje v težavah na območju, ki prejema pomoč, ne sme upravičevati popustljivega pristopa do pomoči za prestrukturiranje, saj srednje- in dolgoročno območju ne koristi umetno ohranjanje podjetij. Poleg tega je za pospeševanje regionalnega razvoja za sama območja najbolj koristno, da začnejo uporabljati lastna sredstva, da čim prej razvijejo donosne in trajne dejavnosti. Navsezadnje je treba izkrivljanje konkurence čim bolj zmanjšati tudi v primeru pomoči podjetjem na območjih, ki prejemajo pomoč. V okviru tega je treba upoštevati tudi možne škodljive učinke prelivanja v zadevnem območju in drugih območjih, ki prejemajo pomoč.

| (55) | Merila iz točk od 31 do 53 se zato prav tako uporabljajo za območja, ki prejemajo pomoč, tudi pri upoštevanju potreb regionalnega razvoja. Na območjih, ki prejemajo pomoč, so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov in višine prispevka upravičenca, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Kadar se zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu zdi najustreznejši ukrep za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, je zahtevano zmanjšanje na območjih, ki prejemajo pomoč, lahko manjše kot na drugih območjih, če to opravičujejo potrebe regionalnega razvoja. V navedenih primerih, ki jih mora zadevna država EFTE dokazati, obstaja razlika med območji, upravičenimi do regionalne pomoči iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, in območji, upravičenimi do pomoči iz člena 61(3)(c), da se upošteva večja resnost regionalnih problemov v prvih od obeh vrst območij. |
| --- | --- |

(55)

Merila iz točk od 31 do 53 se zato prav tako uporabljajo za območja, ki prejemajo pomoč, tudi pri upoštevanju potreb regionalnega razvoja. Na območjih, ki prejemajo pomoč, so lahko pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov in višine prispevka upravičenca, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Kadar se zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu zdi najustreznejši ukrep za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, je zahtevano zmanjšanje na območjih, ki prejemajo pomoč, lahko manjše kot na drugih območjih, če to opravičujejo potrebe regionalnega razvoja. V navedenih primerih, ki jih mora zadevna država EFTE dokazati, obstaja razlika med območji, upravičenimi do regionalne pomoči iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, in območji, upravičenimi do pomoči iz člena 61(3)(c), da se upošteva večja resnost regionalnih problemov v prvih od obeh vrst območij.

16.3.2.5   Pomoč za prestrukturiranje MSP

| (56) | Pomoč majhnim podjetjem (18) manj vpliva na trgovinske pogoje kot pomoč, dodeljena srednjim in velikim podjetjem. To velja tudi za pomoč za prestrukturiranje, tako da se pogoji iz točk od 31 do 53 izvajajo manj strogo v naslednjih primerih:






  (a) | dodelitev pomoči za prestrukturiranje majhnim podjetjem navadno ni povezana z izravnalnimi ukrepi (glej točko 40), razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače; |
| --- | --- | --- |

(56)

Pomoč majhnim podjetjem (18) manj vpliva na trgovinske pogoje kot pomoč, dodeljena srednjim in velikim podjetjem. To velja tudi za pomoč za prestrukturiranje, tako da se pogoji iz točk od 31 do 53 izvajajo manj strogo v naslednjih primerih:

(a)

dodelitev pomoči za prestrukturiranje majhnim podjetjem navadno ni povezana z izravnalnimi ukrepi (glej točko 40), razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače;

| (b) | zahteve glede vsebine poročil so manj stroge za MSP (glej točke 48, 49 in 50). |
| --- | --- |

(b)

zahteve glede vsebine poročil so manj stroge za MSP (glej točke 48, 49 in 50).

| (57) | Kljub temu pa se za MSP v celoti uporablja načelo enkratnosti pomoči (del 16.3.3). |
| --- | --- |

(57)

Kljub temu pa se za MSP v celoti uporablja načelo enkratnosti pomoči (del 16.3.3).

| (58) | Za MSP ni treba, da Organ potrdi načrt za prestrukturiranje. Vendar pa mora načrt ustrezati zahtevam iz točk od 34 do 36, zadevna država EFTE pa ga mora odobriti in sporočiti Organu. Dodelitev pomoči je pogojena s popolnim izvajanjem načrta za prestrukturiranje. Država EFTE je odgovorna za preverjanje izpolnjevanja teh pogojev. |
| --- | --- |

(58)

Za MSP ni treba, da Organ potrdi načrt za prestrukturiranje. Vendar pa mora načrt ustrezati zahtevam iz točk od 34 do 36, zadevna država EFTE pa ga mora odobriti in sporočiti Organu. Dodelitev pomoči je pogojena s popolnim izvajanjem načrta za prestrukturiranje. Država EFTE je odgovorna za preverjanje izpolnjevanja teh pogojev.

16.3.2.6   Pomoč za kritje socialnih stroškov prestrukturiranja

| (59) | Načrti za prestrukturiranje ponavadi povzročijo zmanjšanje ali opustitev prizadetih dejavnosti. Takšni ukrepi so pogosto potrebni za racionalizacijo in večjo učinkovitost, ne glede na kakršno koli zmanjšanje zmogljivosti, ki je lahko pogoj za dodelitev pomoči. Ne glede na razloge za takšne ukrepe ti ponavadi vodijo v zmanjšanje števila zaposlenih v družbi. |
| --- | --- |

(59)

Načrti za prestrukturiranje ponavadi povzročijo zmanjšanje ali opustitev prizadetih dejavnosti. Takšni ukrepi so pogosto potrebni za racionalizacijo in večjo učinkovitost, ne glede na kakršno koli zmanjšanje zmogljivosti, ki je lahko pogoj za dodelitev pomoči. Ne glede na razloge za takšne ukrepe ti ponavadi vodijo v zmanjšanje števila zaposlenih v družbi.

| (60) | Delovno pravo držav EFTE lahko vsebuje splošne sisteme socialne varnosti, v okviru katerih se nadomestila presežnim delavcem in predčasne pokojnine plačujejo neposredno presežnim delavcem. Takšni sistemi se ne smejo obravnavati kot državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(60)

Delovno pravo držav EFTE lahko vsebuje splošne sisteme socialne varnosti, v okviru katerih se nadomestila presežnim delavcem in predčasne pokojnine plačujejo neposredno presežnim delavcem. Takšni sistemi se ne smejo obravnavati kot državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (61) | Splošne sheme socialne podpore poleg možnosti neposrednih nadomestil presežnim delavcem in predčasnih pokojnin za zaposlene pogosto predvidevajo, da država krije stroške nadomestil, ki jih družba dodeli presežnim delavcem ter ki presegajo njene zakonske in pogodbene obveznosti. Če so takšne sheme na splošno na voljo brez sektorskih omejitev vsakemu delavcu, ki izpolnjuje predhodno določene pogoje za avtomatično upravičenost, zanje ne velja, da vključujejo pomoč iz člena 61(1) za podjetja, ki izvajajo prestrukturiranje. Če pa se sheme uporabljajo za podporo prestrukturiranju v določenih dejavnostih, lahko vključujejo pomoč zaradi svojega selektivnega načina uporabe (19). |
| --- | --- |

(61)

Splošne sheme socialne podpore poleg možnosti neposrednih nadomestil presežnim delavcem in predčasnih pokojnin za zaposlene pogosto predvidevajo, da država krije stroške nadomestil, ki jih družba dodeli presežnim delavcem ter ki presegajo njene zakonske in pogodbene obveznosti. Če so takšne sheme na splošno na voljo brez sektorskih omejitev vsakemu delavcu, ki izpolnjuje predhodno določene pogoje za avtomatično upravičenost, zanje ne velja, da vključujejo pomoč iz člena 61(1) za podjetja, ki izvajajo prestrukturiranje. Če pa se sheme uporabljajo za podporo prestrukturiranju v določenih dejavnostih, lahko vključujejo pomoč zaradi svojega selektivnega načina uporabe (19).

| (62) | Obveznosti same družbe v skladu z zaposlitveno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami s sindikati, v okviru katerih mora družba poskrbeti za nadomestila presežnim delavcem in/ali predčasne pokojnine, so del običajnih poslovnih stroškov, ki jih mora podjetje kriti iz lastnih virov. Zaradi tega se mora vsak prispevek države k tem stroškom šteti za pomoč. To velja ne glede na to, ali so plačila izplačana neposredno podjetju ali pa zaposlenim prek vladne agencije. |
| --- | --- |

(62)

Obveznosti same družbe v skladu z zaposlitveno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami s sindikati, v okviru katerih mora družba poskrbeti za nadomestila presežnim delavcem in/ali predčasne pokojnine, so del običajnih poslovnih stroškov, ki jih mora podjetje kriti iz lastnih virov. Zaradi tega se mora vsak prispevek države k tem stroškom šteti za pomoč. To velja ne glede na to, ali so plačila izplačana neposredno podjetju ali pa zaposlenim prek vladne agencije.

| (63) | Organ nima nikakršnih vnaprejšnjih ugovorov zoper takšno pomoč, kadar je dodeljena podjetjem v težavah, saj prinaša gospodarske koristi, ki presegajo interese zadevnega podjetja ter olajšujejo strukturne spremembe in zmanjšujejo težave. |
| --- | --- |

(63)

Organ nima nikakršnih vnaprejšnjih ugovorov zoper takšno pomoč, kadar je dodeljena podjetjem v težavah, saj prinaša gospodarske koristi, ki presegajo interese zadevnega podjetja ter olajšujejo strukturne spremembe in zmanjšujejo težave.

| (64) | Poleg kritja stroškov nadomestil za presežne delavce in predčasnih pokojnin je pomoč pogosto dodeljena v zvezi s posebnim programom prestrukturiranja za usposabljanje, svetovanje in praktično pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, pomoč pri premestitvi ter strokovno usposabljanje in pomoč delavcem, ki želijo začeti z novo dejavnostjo. Organ je dosledno naklonjen takšni pomoči, kadar se dodeli podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

(64)

Poleg kritja stroškov nadomestil za presežne delavce in predčasnih pokojnin je pomoč pogosto dodeljena v zvezi s posebnim programom prestrukturiranja za usposabljanje, svetovanje in praktično pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, pomoč pri premestitvi ter strokovno usposabljanje in pomoč delavcem, ki želijo začeti z novo dejavnostjo. Organ je dosledno naklonjen takšni pomoči, kadar se dodeli podjetjem v težavah.

| (65) | Vrsta pomoči, ki je opisana v točkah od 61 do 64, mora biti jasno opredeljena v načrtu za prestrukturiranje, saj se pomoč za socialne ukrepe izključno v korist presežnih delavcev ne upošteva pri določitvi obsega izravnalnih ukrepov iz točk od 37 do 41. |
| --- | --- |

(65)

Vrsta pomoči, ki je opisana v točkah od 61 do 64, mora biti jasno opredeljena v načrtu za prestrukturiranje, saj se pomoč za socialne ukrepe izključno v korist presežnih delavcev ne upošteva pri določitvi obsega izravnalnih ukrepov iz točk od 37 do 41.

| (66) | Zaradi skupnega interesa bo Organ v okviru načrta za prestrukturiranje zagotovil, da bodo socialni učinki prestrukturiranja v pogodbenicah Sporazuma EGP, razen v tisti, ki dodeli pomoč, čim manjši. |
| --- | --- |

(66)

Zaradi skupnega interesa bo Organ v okviru načrta za prestrukturiranje zagotovil, da bodo socialni učinki prestrukturiranja v pogodbenicah Sporazuma EGP, razen v tisti, ki dodeli pomoč, čim manjši.

16.3.2.7   Potreba po obveščanju Organa o kakršni koli pomoči, dodeljeni podjetju prejemniku med obdobjem prestrukturiranja

| (67) | Če je pomoč za prestrukturiranje, ki jo dobi veliko ali srednje veliko podjetje, preverjena v okviru teh smernic, lahko dodelitev kakršne koli druge pomoči med obdobjem prestrukturiranja, tudi če je v skladu z že odobreno shemo, vpliva na ovrednotenje obsega izravnalnih ukrepov s strani Organa. |
| --- | --- |

(67)

Če je pomoč za prestrukturiranje, ki jo dobi veliko ali srednje veliko podjetje, preverjena v okviru teh smernic, lahko dodelitev kakršne koli druge pomoči med obdobjem prestrukturiranja, tudi če je v skladu z že odobreno shemo, vpliva na ovrednotenje obsega izravnalnih ukrepov s strani Organa.

| (68) | Priglasitev pomoči za prestrukturiranje velikega ali srednje velikega podjetja mora navajati načrtovano dodelitev kakršne koli druge pomoči podjetju prejemniku med obdobjem prestrukturiranja, razen če zanjo velja pravilo de minimis ali predpisi o izvzetju. |
| --- | --- |

(68)

Priglasitev pomoči za prestrukturiranje velikega ali srednje velikega podjetja mora navajati načrtovano dodelitev kakršne koli druge pomoči podjetju prejemniku med obdobjem prestrukturiranja, razen če zanjo velja pravilo de minimis ali predpisi o izvzetju.

| (69) | Organ bo takšno pomoč upošteval pri ovrednotenju pomoči za prestrukturiranje. Kakršna koli pomoč, dejansko dodeljena velikemu ali srednje velikemu podjetju med obdobjem prestrukturiranja, vključno s pomočjo, dodeljeno v skladu z odobreno shemo, mora biti posamično priglašena Organu, če ta med odločanjem o pomoči za prestrukturiranje ni bil obveščen o tem. |
| --- | --- |

(69)

Organ bo takšno pomoč upošteval pri ovrednotenju pomoči za prestrukturiranje. Kakršna koli pomoč, dejansko dodeljena velikemu ali srednje velikemu podjetju med obdobjem prestrukturiranja, vključno s pomočjo, dodeljeno v skladu z odobreno shemo, mora biti posamično priglašena Organu, če ta med odločanjem o pomoči za prestrukturiranje ni bil obveščen o tem.

| (70) | Organ zagotovi, da dodelitev pomoči iz odobrenih shem ne more zaobiti zahtev teh smernic. |
| --- | --- |

(70)

Organ zagotovi, da dodelitev pomoči iz odobrenih shem ne more zaobiti zahtev teh smernic.

16.3.3   Načelo enkratnosti pomoči (‚prvič in zadnjič’)

| (71) | Pomoč za reševanje je enkratno dejanje, katerega osnovni namen je, da družba nadaljuje delovanje med omejenim obdobjem, v katerem se lahko ovrednoti njegova prihodnost. Ne bi se smelo dovoliti ponavljajoče se dodeljevanje pomoči za reševanje, ki bi zgolj ohranjalo trenutno stanje, odlagalo to, kar je neizbežno, na kasnejši čas, ter med tem preložilo gospodarske in socialne težave na druge, učinkovitejše proizvajalce ali druge pogodbenice Sporazuma EGP. Zato se sme pomoč za reševanje dodeliti le enkrat (pogoj o enkratnosti pomoči). V skladu z istim načelom, da se prepreči krivična pomoč podjetjem, ki lahko preživijo zgolj zaradi ponavljajoče se državne podpore, se sme pomoč za prestrukturiranje dodeliti le enkrat. Če se pomoč za reševanje dodeli podjetju, ki je že dobilo pomoč za prestrukturiranje, se lahko šteje, da so težave upravičenca ponavljajoče se narave in da ponavljajoči se državni posegi povzročajo izkrivljanje konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Takšni ponavljajoči se državni posegi ne smejo biti dovoljeni. |
| --- | --- |

(71)

Pomoč za reševanje je enkratno dejanje, katerega osnovni namen je, da družba nadaljuje delovanje med omejenim obdobjem, v katerem se lahko ovrednoti njegova prihodnost. Ne bi se smelo dovoliti ponavljajoče se dodeljevanje pomoči za reševanje, ki bi zgolj ohranjalo trenutno stanje, odlagalo to, kar je neizbežno, na kasnejši čas, ter med tem preložilo gospodarske in socialne težave na druge, učinkovitejše proizvajalce ali druge pogodbenice Sporazuma EGP. Zato se sme pomoč za reševanje dodeliti le enkrat (pogoj o enkratnosti pomoči). V skladu z istim načelom, da se prepreči krivična pomoč podjetjem, ki lahko preživijo zgolj zaradi ponavljajoče se državne podpore, se sme pomoč za prestrukturiranje dodeliti le enkrat. Če se pomoč za reševanje dodeli podjetju, ki je že dobilo pomoč za prestrukturiranje, se lahko šteje, da so težave upravičenca ponavljajoče se narave in da ponavljajoči se državni posegi povzročajo izkrivljanje konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Takšni ponavljajoči se državni posegi ne smejo biti dovoljeni.

| (72) | Pri priglasitvi načrtovane pomoči za reševanje ali prestrukturiranje Organu mora država EFTE navesti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli takšno pomočjo, dodeljeno pred začetkom uporabe teh smernic, in kakršno koli nepriglašeno pomočjo (20). V tem primeru in če je preteklo manj kot 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje (upošteva se tisto, kar je bilo kasneje), Organ ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Izjeme od tega pravila so dovoljene v naslednjih primerih:






  (a) | če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje kot del enotnega postopka prestrukturiranja; |
| --- | --- | --- |

(72)

Pri priglasitvi načrtovane pomoči za reševanje ali prestrukturiranje Organu mora država EFTE navesti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli takšno pomočjo, dodeljeno pred začetkom uporabe teh smernic, in kakršno koli nepriglašeno pomočjo (20). V tem primeru in če je preteklo manj kot 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje (upošteva se tisto, kar je bilo kasneje), Organ ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Izjeme od tega pravila so dovoljene v naslednjih primerih:

(a)

če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje kot del enotnega postopka prestrukturiranja;

| (b) | če je bila pomoč za reševanje dodeljena v skladu s pogoji v delu 16.3.1.1 in tej pomoči ni sledilo prestrukturiranje z državno podporo, če:






  (i) | bi bilo smiselno pričakovati, da bo podjetje po dodelitvi pomoči za reševanje dolgoročno sposobno preživeti, in |
| --- | --- | --- |

(b)

če je bila pomoč za reševanje dodeljena v skladu s pogoji v delu 16.3.1.1 in tej pomoči ni sledilo prestrukturiranje z državno podporo, če:

(i)

bi bilo smiselno pričakovati, da bo podjetje po dodelitvi pomoči za reševanje dolgoročno sposobno preživeti, in

| (ii) | je potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje po najmanj petih letih zaradi nepredvidljivih okoliščin (21), za katere družba ni odgovorna; |
| --- | --- |

(ii)

je potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje po najmanj petih letih zaradi nepredvidljivih okoliščin (21), za katere družba ni odgovorna;

| (c) | v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere družba ni odgovorna. |
| --- | --- |

(c)

v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere družba ni odgovorna.

V primerih iz točk (b) in (c) se ne more uporabiti poenostavljen postopek iz dela 16.3.1.2.

| (73) | Na uporabo tega pravila nikakor ne bodo vplivale spremembe lastništva podjetja prejemnika po dodelitvi pomoči ali kakršen koli sodni ali upravni postopek, zaradi česar dobi bilanca stanja trdnejšo podlago, se zmanjšajo obveznosti podjetja ali zbrišejo njegovi prejšnji dolgovi, kadar gre za isto podjetje, ki nadaljuje poslovanje. |
| --- | --- |

(73)

Na uporabo tega pravila nikakor ne bodo vplivale spremembe lastništva podjetja prejemnika po dodelitvi pomoči ali kakršen koli sodni ali upravni postopek, zaradi česar dobi bilanca stanja trdnejšo podlago, se zmanjšajo obveznosti podjetja ali zbrišejo njegovi prejšnji dolgovi, kadar gre za isto podjetje, ki nadaljuje poslovanje.

| (74) | Če je pomoč za reševanje ali prestrukturiranje prejela poslovna skupina, Organ običajno ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje sami skupini ali kakršnim koli subjektom, ki pripadajo tej skupini, razen če je preteklo 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje, pri čemer se upošteva tisto, kar je bilo kasneje. Če je subjekt, ki pripada poslovni skupini, prejel pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, skupina kot celota, kakor tudi drugi subjekti v skupini ostajajo upravičeni do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje (ob upoštevanju drugih določb teh smernic), razen predhodnega upravičenca do pomoči. Države EFTE morajo zagotoviti, da nobena pomoč ne bo prešla od skupine ali drugih subjektov skupine na predhodnega upravičenca pomoči. |
| --- | --- |

(74)

Če je pomoč za reševanje ali prestrukturiranje prejela poslovna skupina, Organ običajno ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje sami skupini ali kakršnim koli subjektom, ki pripadajo tej skupini, razen če je preteklo 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od ustavitve izvajanja načrta za prestrukturiranje, pri čemer se upošteva tisto, kar je bilo kasneje. Če je subjekt, ki pripada poslovni skupini, prejel pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, skupina kot celota, kakor tudi drugi subjekti v skupini ostajajo upravičeni do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje (ob upoštevanju drugih določb teh smernic), razen predhodnega upravičenca do pomoči. Države EFTE morajo zagotoviti, da nobena pomoč ne bo prešla od skupine ali drugih subjektov skupine na predhodnega upravičenca pomoči.

| (75) | Če podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, zlasti podjetja, ki je bilo predmet enega od postopkov iz točke 73 ali tečajnega postopka, sproženega na podlagi nacionalne zakonodaje, ter ki je že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, za kupca ne velja zahteva o enkratnosti pomoči, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | kupec je jasno ločen od starega podjetja; |
| --- | --- | --- |

(75)

Če podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, zlasti podjetja, ki je bilo predmet enega od postopkov iz točke 73 ali tečajnega postopka, sproženega na podlagi nacionalne zakonodaje, ter ki je že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, za kupca ne velja zahteva o enkratnosti pomoči, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

kupec je jasno ločen od starega podjetja;

| (b) | kupec je sredstva starega podjetja kupil po tržnih cenah; |
| --- | --- |

(b)

kupec je sredstva starega podjetja kupil po tržnih cenah;

| (c) | likvidacija ali prisilna uprava in odkup stare družbe niso zgolj sredstva za izogibanje uporabi načela enkratnosti pomoči: Organ lahko ugotovi take namene, če so bile na primer težave kupca jasno predvidljive v času, ko je prevzel sredstva stare družbe. |
| --- | --- |

(c)

likvidacija ali prisilna uprava in odkup stare družbe niso zgolj sredstva za izogibanje uporabi načela enkratnosti pomoči: Organ lahko ugotovi take namene, če so bile na primer težave kupca jasno predvidljive v času, ko je prevzel sredstva stare družbe.

| (76) | Treba pa je poudariti, da v okviru teh smernic ni mogoče odobriti pomoči za nakup sredstev, saj ta pomeni pomoč za začetne investicije. |
| --- | --- |

(76)

Treba pa je poudariti, da v okviru teh smernic ni mogoče odobriti pomoči za nakup sredstev, saj ta pomeni pomoč za začetne investicije.

16.4   Sheme pomoči za MSP

16.4.1   Splošna načela

| (77) | Organ bo odobril sheme pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje za majhna in srednje velika podjetja v težavah le, če zadevna podjetja ustrezajo opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij. Ob upoštevanju naslednjih posebnih določb bo združljivost takšnih shem ovrednotena glede na pogoje iz poglavij 16.2 in 16.3, razen dela 16.3.1.2, ki ne velja za sheme pomoči. Kakršna koli pomoč, ki je odobrena v okviru sheme in ne ustreza nobenemu od navedenih pogojev, mora biti posamično priglašena in vnaprej odobrena s strani Organa. |
| --- | --- |

(77)

Organ bo odobril sheme pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje za majhna in srednje velika podjetja v težavah le, če zadevna podjetja ustrezajo opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij. Ob upoštevanju naslednjih posebnih določb bo združljivost takšnih shem ovrednotena glede na pogoje iz poglavij 16.2 in 16.3, razen dela 16.3.1.2, ki ne velja za sheme pomoči. Kakršna koli pomoč, ki je odobrena v okviru sheme in ne ustreza nobenemu od navedenih pogojev, mora biti posamično priglašena in vnaprej odobrena s strani Organa.

16.4.2   Upravičenost

| (78) | Za dodelitev pomoči v okviru shem, odobrenih za majhna in srednje velika podjetja od začetka uporabe teh smernic, posamična priglasitev ni potrebna samo, če zadevno podjetje izpolnjuje vsaj enega od treh meril iz točke 9, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Pomoč podjetjem, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh treh meril, je treba posamično priglasiti Organu, tako da lahko ta presodi, ali podjetja izpolnjujejo pogoje za podjetje v težavah. Pomoč podjetjem, ki delujejo na trgu z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, ne glede na velikost upravičenca, mora biti posamično priglašena Organu, tako da lahko ta ovrednoti izvajanje točke 41. |
| --- | --- |

(78)

Za dodelitev pomoči v okviru shem, odobrenih za majhna in srednje velika podjetja od začetka uporabe teh smernic, posamična priglasitev ni potrebna samo, če zadevno podjetje izpolnjuje vsaj enega od treh meril iz točke 9, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Pomoč podjetjem, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh treh meril, je treba posamično priglasiti Organu, tako da lahko ta presodi, ali podjetja izpolnjujejo pogoje za podjetje v težavah. Pomoč podjetjem, ki delujejo na trgu z dolgotrajno strukturno presežno zmogljivostjo, ne glede na velikost upravičenca, mora biti posamično priglašena Organu, tako da lahko ta ovrednoti izvajanje točke 41.

16.4.3   Pogoji za odobritev shem pomoči za reševanje

| (79) | Da Organ odobri sheme pomoči, morajo te izpolnjevati pogoje iz točk (a), (b), (d) in (e) točke 24. Nadalje je pomoč za reševanje mogoče dodeliti za največ šest mesecev, med tem časom pa je treba opraviti analizo položaja podjetja. Pred koncem tega obdobja mora država EFTE bodisi odobriti načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo bodisi zahtevati povrnitev posojila in pomoči od upravičenca v skladu z rizično premijo. |
| --- | --- |

(79)

Da Organ odobri sheme pomoči, morajo te izpolnjevati pogoje iz točk (a), (b), (d) in (e) točke 24. Nadalje je pomoč za reševanje mogoče dodeliti za največ šest mesecev, med tem časom pa je treba opraviti analizo položaja podjetja. Pred koncem tega obdobja mora država EFTE bodisi odobriti načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo bodisi zahtevati povrnitev posojila in pomoči od upravičenca v skladu z rizično premijo.

| (80) | Kakršna koli pomoč za reševanje, ki je dodeljena za več kot šest mesecev ali ki po šestih mesecih ni povrnjena, mora biti posamično priglašena Organu. |
| --- | --- |

(80)

Kakršna koli pomoč za reševanje, ki je dodeljena za več kot šest mesecev ali ki po šestih mesecih ni povrnjena, mora biti posamično priglašena Organu.

16.4.4   Pogoji za odobritev shem pomoči za prestrukturiranje

| (81) | Organ bo odobril sheme pomoči za prestrukturiranje samo, če je dodelitev pomoči pogojena s tem, da prejemnik v celoti izvaja načrt za prestrukturiranje, ki ga je odobrila zadevna država EFTE, in izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | obnova sposobnosti preživetja: veljajo merila iz točk od 33 do 36; |
| --- | --- | --- |

(81)

Organ bo odobril sheme pomoči za prestrukturiranje samo, če je dodelitev pomoči pogojena s tem, da prejemnik v celoti izvaja načrt za prestrukturiranje, ki ga je odobrila zadevna država EFTE, in izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

obnova sposobnosti preživetja: veljajo merila iz točk od 33 do 36;

| (b) | izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence: ker pomoč majhnim podjetjem običajno manj izkrivlja konkurenco, se načelo iz točk od 37 do 41 ne uporablja, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače; kljub temu pa morajo sheme pomoči določati, da podjetja prejemniki med izvajanjem prestrukturiranja ne smejo povečajo svojih zmogljivosti; za srednje velika podjetja se uporabljajo točke od 37 do 41; |
| --- | --- |

(b)

izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence: ker pomoč majhnim podjetjem običajno manj izkrivlja konkurenco, se načelo iz točk od 37 do 41 ne uporablja, razen če pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače; kljub temu pa morajo sheme pomoči določati, da podjetja prejemniki med izvajanjem prestrukturiranja ne smejo povečajo svojih zmogljivosti; za srednje velika podjetja se uporabljajo točke od 37 do 41;

| (c) | pomoč je omejena na najnižji potrebni znesek: uporabljajo se načela iz točk 42, 43 in 44; |
| --- | --- |

(c)

pomoč je omejena na najnižji potrebni znesek: uporabljajo se načela iz točk 42, 43 in 44;

| (d) | sprememba načrta za prestrukturiranje: kakršne koli spremembe načrta morajo biti v skladu s pravili iz točk 51, 52 in 53. |
| --- | --- |

(d)

sprememba načrta za prestrukturiranje: kakršne koli spremembe načrta morajo biti v skladu s pravili iz točk 51, 52 in 53.

16.4.5   Skupni pogoji za odobritev shem pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje

| (82) | Sheme morajo določati najvišji znesek pomoči, ki ga je mogoče dodeliti kateremu koli podjetju kot del postopka za dodelitev pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje, vključno s primeri, ko je načrt spremenjen. Katera koli pomoč, ki presega ta znesek, mora biti posamično priglašena Organu. Najvišji znesek pomoči v obliki kombinirane pomoči za reševanje in prestrukturiranje, dodeljene enemu samemu podjetju, ne sme presegati 10 milijonov EUR, vključno s katero koli pomočjo, pridobljeno iz drugih virov in v okviru drugih shem. |
| --- | --- |

(82)

Sheme morajo določati najvišji znesek pomoči, ki ga je mogoče dodeliti kateremu koli podjetju kot del postopka za dodelitev pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje, vključno s primeri, ko je načrt spremenjen. Katera koli pomoč, ki presega ta znesek, mora biti posamično priglašena Organu. Najvišji znesek pomoči v obliki kombinirane pomoči za reševanje in prestrukturiranje, dodeljene enemu samemu podjetju, ne sme presegati 10 milijonov EUR, vključno s katero koli pomočjo, pridobljeno iz drugih virov in v okviru drugih shem.

| (83) | Poleg tega je treba spoštovati načelo enkratnosti pomoči. Uporablja se pravilo iz dela 16.3.3. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega je treba spoštovati načelo enkratnosti pomoči. Uporablja se pravilo iz dela 16.3.3.

| (84) | Države EFTE morajo Organu posamično priglasiti ukrepe, kadar eno podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, ki je samo že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(84)

Države EFTE morajo Organu posamično priglasiti ukrepe, kadar eno podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, ki je samo že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

16.4.6   Spremljanje in letna poročila

| (85) | Točke 48, 49 in 50 se ne uporabljajo za sheme pomoči. Pogoj za odobritev pa je, da se ponavadi enkrat letno predložijo poročila o izvajanju sheme, ki vsebujejo podatke, določene v navodilih Organa o standardiziranih poročilih (22). Poročila morajo vsebovati tudi seznam upravičenih podjetij, ki za vsako navaja:






  (a) | ime družbe; |
| --- | --- | --- |

(85)

Točke 48, 49 in 50 se ne uporabljajo za sheme pomoči. Pogoj za odobritev pa je, da se ponavadi enkrat letno predložijo poročila o izvajanju sheme, ki vsebujejo podatke, določene v navodilih Organa o standardiziranih poročilih (22). Poročila morajo vsebovati tudi seznam upravičenih podjetij, ki za vsako navaja:

(a)

ime družbe;

| (b) | kodo sektorja družbe, z uporabo trimestnih kod NACE (23) za klasifikacijo sektorjev; |
| --- | --- |

(b)

kodo sektorja družbe, z uporabo trimestnih kod NACE (23) za klasifikacijo sektorjev;

| (c) | število zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

število zaposlenih;

| (d) | podatke o letnem prometu in bilanci stanja; |
| --- | --- |

(d)

podatke o letnem prometu in bilanci stanja;

| (e) | znesek dodeljene pomoči; |
| --- | --- |

(e)

znesek dodeljene pomoči;

| (f) | znesek in obliko prispevka upravičenca; |
| --- | --- |

(f)

znesek in obliko prispevka upravičenca;

| (g) | kadar je to primerno, obliko in stopnjo izravnalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(g)

kadar je to primerno, obliko in stopnjo izravnalnih ukrepov;

| (h) | kadar je to primerno, kakršno koli pomoč za prestrukturiranje ali drugo podporo, ki se šteje kot taka in ki jo je podjetje prejelo v preteklosti; |
| --- | --- |

(h)

kadar je to primerno, kakršno koli pomoč za prestrukturiranje ali drugo podporo, ki se šteje kot taka in ki jo je podjetje prejelo v preteklosti;

| (i) | ali je bila upravičena družba likvidirana ali predmet stečajnega postopka pred koncem obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(i)

ali je bila upravičena družba likvidirana ali predmet stečajnega postopka pred koncem obdobja prestrukturiranja.

16.5   Ustrezni ukrepi iz člena 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču

| (86) | Organ bo s posebnim pismom, v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, predlagal, da države EFTE v zvezi s svojimi obstoječimi shemami pomoči sprejmejo ustrezne ukrepe, kot je določeno v točkah 87 in 88. Organ bo odobritev vsake prihodnje sheme pomoči pogojeval z izpolnjevanjem navedenih določb. |
| --- | --- |

(86)

Organ bo s posebnim pismom, v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, predlagal, da države EFTE v zvezi s svojimi obstoječimi shemami pomoči sprejmejo ustrezne ukrepe, kot je določeno v točkah 87 in 88. Organ bo odobritev vsake prihodnje sheme pomoči pogojeval z izpolnjevanjem navedenih določb.

| (87) | Države EFTE, ki so sprejele predlog Organa, morajo v šestih mesecih prilagoditi svoje obstoječe sheme pomoči, ki naj se po sprejetju še naprej izvajajo, da se uskladijo s temi smernicami. |
| --- | --- |

(87)

Države EFTE, ki so sprejele predlog Organa, morajo v šestih mesecih prilagoditi svoje obstoječe sheme pomoči, ki naj se po sprejetju še naprej izvajajo, da se uskladijo s temi smernicami.

| (88) | Države EFTE morajo v enem mesecu po prejetju navedenega pisma s predlogi o ustreznih ukrepih sporočiti, da se strinjajo s temi ukrepi. |
| --- | --- |

(88)

Države EFTE morajo v enem mesecu po prejetju navedenega pisma s predlogi o ustreznih ukrepih sporočiti, da se strinjajo s temi ukrepi.

16.6   Začetek uporabe in trajanje

| (89) | Te smernice začnejo veljati na dan sprejetja. Če ni drugače določeno s kakšno novo odločbo, ostanejo veljavne 5 let. |
| --- | --- |

(89)

Te smernice začnejo veljati na dan sprejetja. Če ni drugače določeno s kakšno novo odločbo, ostanejo veljavne 5 let.

| (90) | Priglasitve, ki jih bo Organ evidentiral pred datumom sprejetja, bodo pregledane po merilih, ki veljajo ob priglasitvi. |
| --- | --- |

(90)

Priglasitve, ki jih bo Organ evidentiral pred datumom sprejetja, bodo pregledane po merilih, ki veljajo ob priglasitvi.

| (91) | Organ bo preveril združljivost s Sporazumom EGP kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njegove odobritve in je zato v nasprotju s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije. V vseh drugih primerih bo pomoč proučil na podlagi smernic, veljavnih ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(91)

Organ bo preveril združljivost s Sporazumom EGP kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njegove odobritve in je zato v nasprotju s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije. V vseh drugih primerih bo pomoč proučil na podlagi smernic, veljavnih ob dodelitvi pomoči.

---

(1)  To poglavje je skladno s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 1).

1

(2)  Sprejeto 19. januarja 1994, objavljeno v UL L 231, 3.9.1994, str. 1 in v Dopolnilu EGP št. 32 k Uradnemu listu istega datuma.

2

(3)  Sprejeto 16.12.1999, objavljeno v UL L 274, 26.10.2000 in v Dopolnilu EGP št. 48 k Uradnemu listu istega datuma.

3

(4)  V ustreznem Sporočilu Komisije je Komisija navedla, da se zdi podrobnejše proučevanje izkrivljanja, nastalega zaradi odobritve pomoči za ukrepe reševanja in prestrukturiranja, upravičeno glede na sklepe zasedanj Evropskega sveta v Stockholmu dne 23. in 24. marca 2001 ter Barceloni dne 15. in 16. marca 2002, na katerih so bile države članice pozvane, naj še naprej zmanjšujejo delež državne pomoči glede na bruto domači proizvod in jo preusmerjajo proti bolj horizontalnim ciljem skupnega interesa, vključno s kohezijskimi cilji. To je tudi skladno s sklepi Evropskega sveta v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000, katerih cilj je povečanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva.

4

(5)  To se nanaša zlasti na vrste družb, navedene v prvem pododstavku člena 1(1) Direktive Sveta 78/660/EGS (UL L 222, 14.8.1978, str. 11), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/EGS Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 17.7.2003, str. 16), kot je vključena v točko 4 Priloge XXII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 176/2003 (UL L 88, 25.3.2004, str. 53 in Dopolnilo EGP št. 15, 25.3.2004, str. 14).

5

(6)  Po analogiji z določbami Druge direktive Sveta 77/91/EGS (UL L 26, 31.1.1977, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu k EU iz leta 2003. Vključena v točko 2 Priloge XXII k Sporazumu EGP s Sporazumom o širitvi EGP.

6

(7)  To se nanaša zlasti na vrste družb, navedene v drugem pododstavku člena 1(1) Direktive Sveta 78/660/EGS (UL L 222, 14.8.1978, str. 11), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/EGS Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 17.7.2003, str. 16), kot je vključena v točko 4 Priloge XXII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 176/2003 (UL L 88, 25.3.2004, str. 53 in Dopolnilo EGP št. 15, 25.3.2004, str. 14).

7

(8)  Za ugotovitev, ali je družba neodvisna ali del skupine, se upoštevajo merila, določena v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 68/2001 (UL L 10, 13.1.2001, str. 20), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20), kot je vključena v točko 1(d) Priloge XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 131/2004 (UL L 64, 10.3.2005, str. 67).

8

(9)  Posebna tovrstna pravila veljajo za letalski sektor. Glej poglavje 30 teh smernic.

9

(10)  Sporazum med državami EFTE o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (‚Sporazum o nadzoru organu in sodišču’) (UL L 344, 31.12.1994, str. 1).

10

(11)  Zadeva C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf proti Komisiji in drugim [1997] ZOdl. I-2549.

11

Textilwerke Deggendorf proti Komisiji in drugim

(12)  Izjema je lahko pomoč za reševanje v bančnem sektorju, da lahko zadevna kreditna institucija začasno nadaljuje svojo bančno dejavnost v skladu z veljavnimi pravnimi akti o bonitetnem nadzoru (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/12/ES (UL L 126, 26.5.2000, str. 1), kot je vključena v točko 14 Priloge IX k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 15/2001 (UL L 117, 26.4.2001, str. 13, in Dopolnilo EGP št. 22, 26.4.2001, str. 8)). Vsekakor mora pomoč, dodeljena v drugačni obliki kot v obliki garancij za posojilo ali posojil, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a), izpolnjevati splošna načela pomoči za reševanje in ne sme vsebovati strukturnih finančnih ukrepov v zvezi z lastnimi sredstvi banke. Kakršna koli pomoč, dodeljena v drugačni obliki kot v obliki garancij za posojila ali posojil, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a), se bo upoštevala pri preverjanju kakršnih koli izravnalnih ukrepov iz načrta za prestrukturiranje v skladu s točkami od 37 do 41.

12

(13)  V zvezi s tem lahko Organ tudi upošteva, ali se zadevna družba šteje za srednje ali veliko podjetje.

13

(14)  Poglavje 26A o Večsektorskem okviru za regionalno pomoč za večje investicije, sprejeto 18. decembra 2002 (še ni objavljeno), nazadnje spremenjeno 17.3.2004 (še ni objavljeno).

14

(15)  V takšnih primerih Organ dovoli le pomoč za zmanjševanje socialnih stroškov prestrukturiranja, v skladu z delom 16.3.2.6, in okoljsko pomoč za čiščenje onesnaženih lokacij, ki bi sicer lahko bile opuščene.

15

(16)  Glej točko 6. Ta minimalni prispevek ne sme vključevati nikakršne pomoči. To pa ne velja na primer, če ima posojilo subvencionirano obrestno mero ali ga podpira garancija vlade, ki vsebuje elemente pomoči.

16

(17)  Glej točko 9(c).

17

(18)  Kot je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (UL L 124, 20.5.2003, str. 36), vključenem v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 131/2004 z dne 25.9.2004 (še ni objavljeno). Do 31. decembra 2004 je ustrezna opredelitev v Priporočilu Komisije 96/280/ES (UL L 107, 30.4.1996, str. 4). Opredelitev je tudi v Prilogi 1 k Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33), ki je vključena v Sporazum EGP s točko 1(f) Priloge XV s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 88/2002 z dne 25. junija 2002 o spremembi Priloge XV (Državna pomoč) k Sporazumu EGP (UL L 266, 3.10.2002, str. 56 in Dopolnilo EGP št. 49, 3.10.2002, str. 42).

18

(19)  Sodišče Evropskih skupnosti je v svoji sodbi v zadevi C-241/94, Francija proti Komisiji [1996] ZOdl. I-4551), (Kimberly Clark Sopalin) potrdilo, da diskrecijski sistem financiranja iz Nacionalnega sklada za zaposlovanje s strani francoskih organov lahko povzroči, da so določena podjetja v boljšem položaju kot druga, in zato velja za pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. (Sodišče ni podvomilo o sklepu Komisije, da je pomoč združljiva s skupnim trgom).

19

Francija proti Komisiji

Kimberly Clark Sopalin

(20)  V zvezi z nepriglašeno pomočjo bo Organ v svoji oceni upošteval možnost, da bi lahko bila tudi kakšna druga pomoč, ki ni pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, označena za združljivo s Sporazumom EGP.

20

(21)  Nepredvidljive okoliščine so tiste, ki jih vodstvo družbe v času oblikovanja načrta za prestrukturiranje na noben način ne bi moglo predvideti in ki niso nastale zaradi malomarnosti ali napak vodstva družbe ali odločitev skupine, ki ji družba pripada.

21

(22)  Glej Prilogo III. A in B (standardiziran format za poročila za obstoječo državno pomoč) k Odločbi Nadzornega organa EFTE 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču (še ni objavljeno).

22

(23)  Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski Skupnosti, ki jo je izdal Statistični urad Evropskih skupnosti.

23

PRILOGA

Formula (1) za izračun najvišjega zneska pomoči za reševanje, da se izpolnjujejo pogoji za poenostavljeni postopek:

Formula

Formula temelji na rezultatih poslovanja družbe (EBIT, dobičku pred odbitkom obresti in davkov), doseženih v letu pred dodelitvijo/priglasitvijo pomoči (označeno s t). Temu znesku se doda amortizacija. K vsoti se prištejejo spremembe v kratkoročnih sredstvih. Spremembe v kratkoročnih sredstvih so razlika med gibljivimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi (2) za zadnja zaključena obračunska obdobja. Podobno, če bi obstajale rezervacije na ravni poslovnega rezultata, bi bilo treba to jasno navesti in rezultat ne bi smel vsebovati takšnih rezervacij.

Namen formule je ocenitev negativnega denarnega toka iz poslovanja družbe v letu pred uporabo pomoči (ali pred dodelitvijo pomoči v primeru nepriglašenih pomoči). S polovico tega zneska bi morala družba poslovati šest mesecev. Zato se rezultat deli z dva.

Ta formula se lahko uporablja samo, če je rezultat negativen znesek.

Če ima formula pozitiven rezultat, je treba predložiti podrobno razlago, ki dokazuje, da je podjetje v težavah, kot je določeno v točkah 9 in 10.

Primer:

| Dobiček pred odbitkom obresti in davkov (mio EUR) | (12) |
| --- | --- |
| Amortizacija (mio EUR) | 2 |

Dobiček pred odbitkom obresti in davkov (mio EUR)

(12)

Amortizacija (mio EUR)

2

| Bilanca stanja
  (mio EUR) | 31. december, t–1 | 31. december, t |
| --- | --- | --- |
| Gibljiva sredstva |
| Denarna ali enakovredna sredstva | 10 | 5 |
| Terjatve | 30 | 20 |
| Zaloge | 50 | 45 |
| Vnaprej plačani izdatki | 20 | 10 |
| Druga gibljiva sredstva | 20 | 20 |
| Skupaj gibljiva sredstva | 130 | 100 |
| Kratkoročne obveznosti |
| Obveznosti | 20 | 25 |
| Pasivne časovne razmejitve | 15 | 10 |
| Odloženi prihodki | 5 | 5 |
| Skupaj kratkoročne obveznosti | 40 | 40 |
| Kratkoročna sredstva | 90 | 60 |
| Spremembe v kratkoročnih sredstvih | (30) | |

Bilanca stanja

(mio EUR)

31. december, t–1

31. december, t

Gibljiva sredstva

Denarna ali enakovredna sredstva

10

5

Terjatve

30

20

Zaloge

50

45

Vnaprej plačani izdatki

20

10

Druga gibljiva sredstva

20

20

Skupaj gibljiva sredstva

130

100

Kratkoročne obveznosti

Obveznosti

20

25

Pasivne časovne razmejitve

15

10

Odloženi prihodki

5

5

Skupaj kratkoročne obveznosti

40

40

Kratkoročna sredstva

90

60

Spremembe v kratkoročnih sredstvih

(30)

Najvišji znesek pomoči za reševanje = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 mio EUR

Ker je rezultat formule višji od 10 milijonov EUR, se poenostavljeni postopek iz točke 29 ne sme uporabiti. Če je ta meja presežena, mora država EFTE predložiti razlago, ki opisuje, kako so bile določene prihodnje potrebe denarnega toka družbe in znesek pomoči za reševanje.“

---

(1)  EBIT (dobiček pred odbitkom davkov in obresti, kot je prikazan v letnih finančnih izkazih iz leta pred uporabo, označen s t) je treba povečati za amortizacijo v istem obdobju, plus spremembe v kratkoročnih sredstvih v obdobju dveh let (leto pred uporabo in leto pred tem), deljeno z dva, da se določi znesek za šest mesecev, tj. običajno obdobje za odobritev pomoči za reševanje.

(2)  Gibljiva sredstva: likvidna sredstva, terjatve (obveznosti strank in dolžnikov), druga gibljiva sredstva in vnaprej plačani izdatki, zaloge. Kratkoročne obveznosti: finančni dolg, obveznosti (do dobaviteljev in upnikov) in druge kratkoročne obveznosti, odloženi prihodki, druge pasivne časovne razmejitve, davčne obveznosti.

---

Popravki

| 28.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/44

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 2143/2004 z dne 13. decembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 74/2004 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu bombažnega posteljnega perila s poreklom iz Indije

(
  Uradni list Evropske unije L 370 z dne 17. decembra 2004
  )

Na strani 2, v členu 1, seznam izvoznikov/proizvajalcev, v levi koloni

namesto:

„Synergy“

beri:

„Synergy Lifestyles Pvt. Ltd.“.

---