# Europos Sąjungos L 128/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 128 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. gegužės 21d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 128

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. gegužės 21d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 768/2005, įsteigiantis Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą | 1 |
| | | 2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 769/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 15 |
| | | 2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 770/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų | 17 |
| | * | 2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 771/2005, nustatantis laikinąjį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importui | 19 |
| | * | 2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 772/2005, dėl charakteristikų apimties specifikacijų ir techninio metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų 2003–2009 ataskaitiniams metams rengimo formato nustatymo (
  1
  ) | 51 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 768/2005, įsteigiantis Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą

1

2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 769/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

15

2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 770/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų

17

*

2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 771/2005, nustatantis laikinąjį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importui

19

*

2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 772/2005, dėl charakteristikų apimties specifikacijų ir techninio metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų 2003–2009 ataskaitiniams metams rengimo formato nustatymo (
  1
  )

1

51

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. gegužės 2 d. Komisijos sprendimas, dėl priemonių, kurių būtina imtis prekybos kliūties, kurią sudaro Brazilijos prekybos praktika, turinti įtakos prekybai restauruotomis padangomis, atžvilgiu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1302) | 71 |
| | * | 2005 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 1999/217/EB dėl maisto produktuose ar ant jų naudojamų kvapiųjų medžiagų registro
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1437)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | 2005 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimas, penktą kartą iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/122/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su paukščių gripu Šiaurės Korėjoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1451)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005 m. gegužės 2 d. Komisijos sprendimas, dėl priemonių, kurių būtina imtis prekybos kliūties, kurią sudaro Brazilijos prekybos praktika, turinti įtakos prekybai restauruotomis padangomis, atžvilgiu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1302)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1302)

71

*

2005 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 1999/217/EB dėl maisto produktuose ar ant jų naudojamų kvapiųjų medžiagų registro
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1437)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1437)

1

73

*

2005 m. gegužės 18 d. Komisijos sprendimas, penktą kartą iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/122/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su paukščių gripu Šiaurės Korėjoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1451)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1451)

1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 768/2005

2005 m. balandžio 26 d.

įsteigiantis Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2) reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų veiksmingą kontrolę, tikrinimą bei bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi ir tuo tikslu bendradarbiautų tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (2) reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų veiksmingą kontrolę, tikrinimą bei bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi ir tuo tikslu bendradarbiautų tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis.

| (2) | Šiems įsipareigojimams vykdyti valstybės narės turi koordinuoti kontrolės ir tikrinimo veiklą savo sausumos teritorijoje, Bendrijos ir tarptautiniuose vandenyse laikydamosi tarptautinės teisės ir visų pirma Bendrijos įsipareigojimų regioninėms žvejybos organizacijoms ir pagal susitarimus su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(2)

Šiems įsipareigojimams vykdyti valstybės narės turi koordinuoti kontrolės ir tikrinimo veiklą savo sausumos teritorijoje, Bendrijos ir tarptautiniuose vandenyse laikydamosi tarptautinės teisės ir visų pirma Bendrijos įsipareigojimų regioninėms žvejybos organizacijoms ir pagal susitarimus su trečiosiomis šalimis.

| (3) | Tikrinimo schema negali būti ekonomiškai efektyvi, jei joje nenumatyta tikrinimų sausumoje. Dėl šios priežasties jungtinės veiklos planuose turėtų būti numatyti tikrinimai sausumos teritorijoje. |
| --- | --- |

(3)

Tikrinimo schema negali būti ekonomiškai efektyvi, jei joje nenumatyta tikrinimų sausumoje. Dėl šios priežasties jungtinės veiklos planuose turėtų būti numatyti tikrinimai sausumos teritorijoje.

| (4) | Koordinuojant kontrolės ir tikrinimo veiklą, toks bendradarbiavimas turėtų padėti tausojamai naudoti gyvuosius vandens išteklius ir užtikrinti vienodas veiklos sąlygas minėtus išteklius naudojančiai žvejybos pramonei, taip pat sumažinti konkurencijos iškraipymus. |
| --- | --- |

(4)

Koordinuojant kontrolės ir tikrinimo veiklą, toks bendradarbiavimas turėtų padėti tausojamai naudoti gyvuosius vandens išteklius ir užtikrinti vienodas veiklos sąlygas minėtus išteklius naudojančiai žvejybos pramonei, taip pat sumažinti konkurencijos iškraipymus.

| (5) | Veiksminga žuvininkystės kontrolė ir tikrinimas laikomi labai svarbia kovos su neteisėta, neatskaitinga ir nereglamentuojama žvejyba priemone. |
| --- | --- |

(5)

Veiksminga žuvininkystės kontrolė ir tikrinimas laikomi labai svarbia kovos su neteisėta, neatskaitinga ir nereglamentuojama žvejyba priemone.

| (6) | Nepažeidžiant Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 nustatytos valstybių narių atsakomybės, yra reikalinga Bendrijos techninė ir administracinė įstaiga, kuri organizuotų su žuvininkystės kontrole ir tikrinimu susijusį valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. |
| --- | --- |

(6)

Nepažeidžiant Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 nustatytos valstybių narių atsakomybės, yra reikalinga Bendrijos techninė ir administracinė įstaiga, kuri organizuotų su žuvininkystės kontrole ir tikrinimu susijusį valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą.

| (7) | Tam tikslui, atsižvelgiant į Komisijos ir valstybių narių kompetencijų perskirstymą ir nekeičiant dabartinės Bendrijos institucinės struktūros, tikslinga įsteigti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (toliau – Agentūra). |
| --- | --- |

(7)

Tam tikslui, atsižvelgiant į Komisijos ir valstybių narių kompetencijų perskirstymą ir nekeičiant dabartinės Bendrijos institucinės struktūros, tikslinga įsteigti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (toliau – Agentūra).

| (8) | Norint pasiekti tikslus, dėl kurių steigiama Agentūra, reikia apibrėžti Agentūros uždavinius. |
| --- | --- |

(8)

Norint pasiekti tikslus, dėl kurių steigiama Agentūra, reikia apibrėžti Agentūros uždavinius.

| (9) | Visų pirma būtina, kad Agentūra galėtų Komisijos prašymu padėti Bendrijai ir valstybėms narėms plėtoti santykius su trečiosiomis šalimis ir (arba) regioninėmis žvejybos organizacijomis ir pagal Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus bendradarbiauti su jų kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

(9)

Visų pirma būtina, kad Agentūra galėtų Komisijos prašymu padėti Bendrijai ir valstybėms narėms plėtoti santykius su trečiosiomis šalimis ir (arba) regioninėmis žvejybos organizacijomis ir pagal Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus bendradarbiauti su jų kompetentingomis institucijomis.

| (10) | Be to, reikia siekti veiksmingai taikyti Bendrijos tikrinimo tvarką. Palaipsniui Agentūra galėtų tapti mokslinės ir techninės pagalbos, skirtos žuvininkystės kontrolei ir tikrinimui, duomenų centru. |
| --- | --- |

(10)

Be to, reikia siekti veiksmingai taikyti Bendrijos tikrinimo tvarką. Palaipsniui Agentūra galėtų tapti mokslinės ir techninės pagalbos, skirtos žuvininkystės kontrolei ir tikrinimui, duomenų centru.

| (11) | Bendros žuvininkystės politikos tikslams – užtikrinti tausojantį gyvųjų vandens išteklių naudojimą kaip darnaus vystymosi dalį – pasiekti Taryba patvirtino priemones dėl gyvųjų vandens išteklių apsaugos, valdymo ir naudojimo. |
| --- | --- |

(11)

Bendros žuvininkystės politikos tikslams – užtikrinti tausojantį gyvųjų vandens išteklių naudojimą kaip darnaus vystymosi dalį – pasiekti Taryba patvirtino priemones dėl gyvųjų vandens išteklių apsaugos, valdymo ir naudojimo.

| (12) | Siekdamos tinkamai įgyvendinti šias priemones, valstybės narės turi imtis atitinkamų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonių. Kad tokia kontrolė ir vykdymo užtikrinimas būtų efektyvūs ir veiksmingi, Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis turėtų patvirtinti konkrečias kontrolės ir tikrinimo programas. Todėl 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2847/93, nustatantis bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (3), turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(12)

Siekdamos tinkamai įgyvendinti šias priemones, valstybės narės turi imtis atitinkamų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonių. Kad tokia kontrolė ir vykdymo užtikrinimas būtų efektyvūs ir veiksmingi, Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis turėtų patvirtinti konkrečias kontrolės ir tikrinimo programas. Todėl 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2847/93, nustatantis bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (3), turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (13) | Agentūra turėtų koordinuoti valstybių narių bendradarbiavimą remdamasi jungtinės veiklos planais, kuriuose būtų numatyta, kaip naudoti atitinkamų valstybių narių turimas kontrolės ir tikrinimo priemones, kad būtų vykdomos kontrolės bei tikrinimo programos. Žuvininkystės kontrolės ir tikrinimo veikla, kurios imasi valstybės narės, turėtų būti atliekama laikantis minėtose programose numatytų bendrų kontrolės ir tikrinimo veiklos kriterijų, prioritetų, standartų ir tvarkos. |
| --- | --- |

(13)

Agentūra turėtų koordinuoti valstybių narių bendradarbiavimą remdamasi jungtinės veiklos planais, kuriuose būtų numatyta, kaip naudoti atitinkamų valstybių narių turimas kontrolės ir tikrinimo priemones, kad būtų vykdomos kontrolės bei tikrinimo programos. Žuvininkystės kontrolės ir tikrinimo veikla, kurios imasi valstybės narės, turėtų būti atliekama laikantis minėtose programose numatytų bendrų kontrolės ir tikrinimo veiklos kriterijų, prioritetų, standartų ir tvarkos.

| (14) | Patvirtindamos kontrolės ir tikrinimo programą, valstybės narės įsipareigoja veiksmingai numatyti programai vykdyti reikalingus išteklius. Valstybės narės turi nedelsiant pranešti Agentūrai apie kontrolės ir tikrinimo priemones, kuriomis jos ketina vykdyti tokią programą. Jungtinės veiklos planuose neturi būti numatyta jokių papildomų įsipareigojimų dėl kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo arba įsipareigojimų, susijusių su šioje situacijoje reikalingų išteklių suradimu. |
| --- | --- |

(14)

Patvirtindamos kontrolės ir tikrinimo programą, valstybės narės įsipareigoja veiksmingai numatyti programai vykdyti reikalingus išteklius. Valstybės narės turi nedelsiant pranešti Agentūrai apie kontrolės ir tikrinimo priemones, kuriomis jos ketina vykdyti tokią programą. Jungtinės veiklos planuose neturi būti numatyta jokių papildomų įsipareigojimų dėl kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo arba įsipareigojimų, susijusių su šioje situacijoje reikalingų išteklių suradimu.

| (15) | Agentūra turėtų rengti jungtinės veiklos planą tik tada, kai tai numatyta darbo programoje. |
| --- | --- |

(15)

Agentūra turėtų rengti jungtinės veiklos planą tik tada, kai tai numatyta darbo programoje.

| (16) | Darbo programą turėtų patvirtinti Administracinė valdyba, kuri užtikrina, kad būtų pasiektas tinkamas sutarimas, įskaitant sutarimą dėl darbo programoje Agentūrai numatytų uždavinių suderinimo su Agentūros turimais ištekliais, remiantis valstybių narių pateikiama informacija. |
| --- | --- |

(16)

Darbo programą turėtų patvirtinti Administracinė valdyba, kuri užtikrina, kad būtų pasiektas tinkamas sutarimas, įskaitant sutarimą dėl darbo programoje Agentūrai numatytų uždavinių suderinimo su Agentūros turimais ištekliais, remiantis valstybių narių pateikiama informacija.

| (17) | Pagrindinis vykdomojo direktoriaus uždavinys – remiantis konsultacijomis su valdybos nariais ir valstybėmis narėmis užtikrinti, kad darbo programoje numatyti kiekvienų metų siekiai atitiktų valstybių narių Agentūrai teikiamus pakankamus išteklius darbo programai vykdyti. |
| --- | --- |

(17)

Pagrindinis vykdomojo direktoriaus uždavinys – remiantis konsultacijomis su valdybos nariais ir valstybėmis narėmis užtikrinti, kad darbo programoje numatyti kiekvienų metų siekiai atitiktų valstybių narių Agentūrai teikiamus pakankamus išteklius darbo programai vykdyti.

| (18) | Vykdomasis direktorius turėtų visų pirma rengti tikslius veiklos planus, atsižvelgdamas į valstybių narių nurodytus išteklius kiekvienai kontrolės ir tikrinimo programai ir laikydamasis taisyklių bei tikslų, nustatytų konkrečioje kontrolės ir tikrinimo programoje, kuria grindžiamas jungtinės veiklos planas, ir taip pat kitų atitinkamų taisyklių, pavyzdžiui, dėl Bendrijos inspektorių. |
| --- | --- |

(18)

Vykdomasis direktorius turėtų visų pirma rengti tikslius veiklos planus, atsižvelgdamas į valstybių narių nurodytus išteklius kiekvienai kontrolės ir tikrinimo programai ir laikydamasis taisyklių bei tikslų, nustatytų konkrečioje kontrolės ir tikrinimo programoje, kuria grindžiamas jungtinės veiklos planas, ir taip pat kitų atitinkamų taisyklių, pavyzdžiui, dėl Bendrijos inspektorių.

| (19) | Todėl būtina, kad vykdomasis direktorius planuotų laiką taip, kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko pateikti savo kompetencija paremtas pastabas ir nepažeisdamos Agentūros darbo plano ir šiame reglamente numatytų terminų. Vykdomasis direktorius turėtų būtinai atsižvelgti į atitinkamų valstybių narių kiekviename plane nurodytos žvejybos interesus. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir laiku atliekamą jungtinės kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą, būtina numatyti sprendimų dėl planų patvirtinimo tvarką, kai atitinkamos valstybės narės negali pasiekti susitarimo. |
| --- | --- |

(19)

Todėl būtina, kad vykdomasis direktorius planuotų laiką taip, kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko pateikti savo kompetencija paremtas pastabas ir nepažeisdamos Agentūros darbo plano ir šiame reglamente numatytų terminų. Vykdomasis direktorius turėtų būtinai atsižvelgti į atitinkamų valstybių narių kiekviename plane nurodytos žvejybos interesus. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir laiku atliekamą jungtinės kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą, būtina numatyti sprendimų dėl planų patvirtinimo tvarką, kai atitinkamos valstybės narės negali pasiekti susitarimo.

| (20) | Jungtinės veiklos ne Bendrijos vandenyse planų projektų rengimo ir tvirtinimo tvarka turi būti panaši į jungtinės veiklos Bendrijos vandenyse planus. Tokie jungtinės veiklos planai turi būti pagrįsti tarptautine kontrolės ir tikrinimo programa, nustatančia su kontrole ir tikrinimu susijusius Bendrijai privalomus tarptautinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(20)

Jungtinės veiklos ne Bendrijos vandenyse planų projektų rengimo ir tvirtinimo tvarka turi būti panaši į jungtinės veiklos Bendrijos vandenyse planus. Tokie jungtinės veiklos planai turi būti pagrįsti tarptautine kontrolės ir tikrinimo programa, nustatančia su kontrole ir tikrinimu susijusius Bendrijai privalomus tarptautinius įsipareigojimus.

| (21) | Siekdamos vykdyti jungtinės veiklos planus, atitinkamos valstybės narės turėtų sutelkti ir naudoti kontrolės ir tikrinimo priemones, kurias jos paskyrė tiems planams. Agentūra turėtų įvertinti, ar turimų kontrolės ir tikrinimo priemonių pakanka kontrolės ir tikrinimo programoje numatytiems uždaviniams įvykdyti, ir prireikus atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai pranešti, jei jų nepakanka. |
| --- | --- |

(21)

Siekdamos vykdyti jungtinės veiklos planus, atitinkamos valstybės narės turėtų sutelkti ir naudoti kontrolės ir tikrinimo priemones, kurias jos paskyrė tiems planams. Agentūra turėtų įvertinti, ar turimų kontrolės ir tikrinimo priemonių pakanka kontrolės ir tikrinimo programoje numatytiems uždaviniams įvykdyti, ir prireikus atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai pranešti, jei jų nepakanka.

| (22) | Valstybės narės turėtų vykdyti su tikrinimu ir kontrole susijusius įsipareigojimus, visų pirma laikydamosi pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 patvirtintos specialios kontrolės ir tikrinimo programos, o Agentūra neturėtų turėti įgaliojimų jungtinės veiklos planuose nustatyti papildomų įsipareigojimų arba taikyti valstybėms narėms sankcijas. |
| --- | --- |

(22)

Valstybės narės turėtų vykdyti su tikrinimu ir kontrole susijusius įsipareigojimus, visų pirma laikydamosi pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 patvirtintos specialios kontrolės ir tikrinimo programos, o Agentūra neturėtų turėti įgaliojimų jungtinės veiklos planuose nustatyti papildomų įsipareigojimų arba taikyti valstybėms narėms sankcijas.

| (23) | Agentūra turėtų periodiškai apsvarstyti, ar jungtinės veiklos planai yra veiksmingi. |
| --- | --- |

(23)

Agentūra turėtų periodiškai apsvarstyti, ar jungtinės veiklos planai yra veiksmingi.

| (24) | Tikslinga numatyti galimybę priimti jungtinės veiklos planų priėmimo ir patvirtinimo konkrečias taisykles. Šią galimybę galima išnaudoti, kai Agentūra pradės veikti ir vykdomasis direktorius manytų, kad Bendrijos teisėje turi būti nustatytos tokios taisyklės. |
| --- | --- |

(24)

Tikslinga numatyti galimybę priimti jungtinės veiklos planų priėmimo ir patvirtinimo konkrečias taisykles. Šią galimybę galima išnaudoti, kai Agentūra pradės veikti ir vykdomasis direktorius manytų, kad Bendrijos teisėje turi būti nustatytos tokios taisyklės.

| (25) | Agentūrai turėtų būti suteikta teisė paprašytai teikti su kontrolės ir tikrinimo priemonėmis susijusias sutartines paslaugas, kuriomis atitinkamos valstybės narės naudotųsi vykdydamos jungtinę veiklą. |
| --- | --- |

(25)

Agentūrai turėtų būti suteikta teisė paprašytai teikti su kontrolės ir tikrinimo priemonėmis susijusias sutartines paslaugas, kuriomis atitinkamos valstybės narės naudotųsi vykdydamos jungtinę veiklą.

| (26) | Agentūros uždaviniams įgyvendinti Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų per informacijos tinklą keistis svarbia informacija apie kontrolę ir tikrinimą. |
| --- | --- |

(26)

Agentūros uždaviniams įgyvendinti Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų per informacijos tinklą keistis svarbia informacija apie kontrolę ir tikrinimą.

| (27) | Agentūros statusas ir struktūra turėtų būti tokie, kad leistų jai siekti rezultatų, kurių iš jos tikimasi, ir atlikti savo funkcijas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir Komisija. Todėl Agentūrai turėtų būti suteiktas teisinis, finansinis ir administracinis savarankiškumas, kartu išlaikant glaudžius ryšius su Bendrijos institucijomis ir valstybėmis narėmis. Šiam tikslui tikslinga ir būtina, kad Agentūra būtų Bendrijos įstaiga, turinti juridinio asmens statusą ir šiuo reglamentu jai suteikiamus įgaliojimus. |
| --- | --- |

(27)

Agentūros statusas ir struktūra turėtų būti tokie, kad leistų jai siekti rezultatų, kurių iš jos tikimasi, ir atlikti savo funkcijas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir Komisija. Todėl Agentūrai turėtų būti suteiktas teisinis, finansinis ir administracinis savarankiškumas, kartu išlaikant glaudžius ryšius su Bendrijos institucijomis ir valstybėmis narėmis. Šiam tikslui tikslinga ir būtina, kad Agentūra būtų Bendrijos įstaiga, turinti juridinio asmens statusą ir šiuo reglamentu jai suteikiamus įgaliojimus.

| (28) | Agentūros sutartinės atsakomybės srityje, kurią reglamentuoja Agentūros sudaromoms sutartims taikoma teisė, Teisingumo Teismo jurisdikcijai turėtų priklausyti veikti pagal bet kurią sutarties arbitražinę išlygą. Teisingumo Teismo jurisdikcijai taip pat turėtų priklausyti nagrinėti ginčus, susijusius su žalos, patirtos dėl Agentūros nesutartinės atsakomybės, atlyginimu pagal bendrus valstybių narių įstatymams būdingus teisės principus. |
| --- | --- |

(28)

Agentūros sutartinės atsakomybės srityje, kurią reglamentuoja Agentūros sudaromoms sutartims taikoma teisė, Teisingumo Teismo jurisdikcijai turėtų priklausyti veikti pagal bet kurią sutarties arbitražinę išlygą. Teisingumo Teismo jurisdikcijai taip pat turėtų priklausyti nagrinėti ginčus, susijusius su žalos, patirtos dėl Agentūros nesutartinės atsakomybės, atlyginimu pagal bendrus valstybių narių įstatymams būdingus teisės principus.

| (29) | Komisija ir valstybės narės turėtų būti atstovaujamos Administracinėje valdyboje, kuriai būtų patikėta užtikrinti teisingą ir veiksmingą Agentūros funkcionavimą. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ir valstybės narės turėtų būti atstovaujamos Administracinėje valdyboje, kuriai būtų patikėta užtikrinti teisingą ir veiksmingą Agentūros funkcionavimą.

| (30) | Turėtų būti sukurta Patariamoji valdyba, kuri konsultuotų vykdomąjį direktorių ir užtikrintų glaudų bendradarbiavimą su suinteresuotomis šalimis. |
| --- | --- |

(30)

Turėtų būti sukurta Patariamoji valdyba, kuri konsultuotų vykdomąjį direktorių ir užtikrintų glaudų bendradarbiavimą su suinteresuotomis šalimis.

| (31) | Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra turi vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, ir Komisijos prašymu laikydamasi Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis bei regioninėmis žvejybos organizacijomis, Administracinės valdybos pirmininkas turėtų būti renkamas iš Komisijos atstovų. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra turi vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, ir Komisijos prašymu laikydamasi Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis bei regioninėmis žvejybos organizacijomis, Administracinės valdybos pirmininkas turėtų būti renkamas iš Komisijos atstovų.

| (32) | Balsavimo Administracinėje valdyboje tvarka turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į valstybių narių ir Komisijos suinteresuotumą veiksmingu Agentūros darbu. |
| --- | --- |

(32)

Balsavimo Administracinėje valdyboje tvarka turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į valstybių narių ir Komisijos suinteresuotumą veiksmingu Agentūros darbu.

| (33) | Tikslinga numatyti balsavimo teisės neturinčio Patariamosios valdybos atstovo dalyvavimą Administracinės valdybos pasitarimuose. |
| --- | --- |

(33)

Tikslinga numatyti balsavimo teisės neturinčio Patariamosios valdybos atstovo dalyvavimą Administracinės valdybos pasitarimuose.

| (34) | Būtina numatyti Agentūros vykdomojo direktoriaus paskyrimą ir atleidimą, taip pat jo funkcijų vykdymą reglamentuojančias taisykles. |
| --- | --- |

(34)

Būtina numatyti Agentūros vykdomojo direktoriaus paskyrimą ir atleidimą, taip pat jo funkcijų vykdymą reglamentuojančias taisykles.

| (35) | Siekiant skatinti skaidrią Agentūros veiklą, Agentūrai turėtų būti be apribojimų taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4). |
| --- | --- |

(35)

Siekiant skatinti skaidrią Agentūros veiklą, Agentūrai turėtų būti be apribojimų taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4).

| (36) | Siekiant privatumo apsaugos, šiam reglamentui turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5). |
| --- | --- |

(36)

Siekiant privatumo apsaugos, šiam reglamentui turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

| (37) | Siekiant užtikrinti Agentūros veiklos savarankiškumą ir nepriklausomumą, Agentūrai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas sudarytų Bendrijos įnašas ir įmokos už Agentūros teikiamas sutartines paslaugas. Bendrijos biudžeto sudarymo procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji siejasi su Europos Sąjungos bendrajam biudžetui priskaičiuojamu Bendrijos įnašu ir kitomis subsidijomis. Sąskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai. |
| --- | --- |

(37)

Siekiant užtikrinti Agentūros veiklos savarankiškumą ir nepriklausomumą, Agentūrai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas sudarytų Bendrijos įnašas ir įmokos už Agentūros teikiamas sutartines paslaugas. Bendrijos biudžeto sudarymo procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji siejasi su Europos Sąjungos bendrajam biudžetui priskaičiuojamu Bendrijos įnašu ir kitomis subsidijomis. Sąskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.

| (38) | Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Agentūrai turėtų būti be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (6) nuostatos, ir ji turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos sudaryto tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (7). |
| --- | --- |

(38)

Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Agentūrai turėtų būti be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (6) nuostatos, ir ji turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos sudaryto tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (7).

| (39) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8), |
| --- | --- |

(39)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

TIKSLAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Tikslas

Šiuo reglamentu įsteigiama Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra (toliau – Agentūra), kurios tikslas – organizuoti valstybių narių atliekamą žuvininkystės kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą ir padėti joms bendradarbiauti, kad būtų laikomasi bendros žuvininkystės politikos taisyklių siekiant užtikrinti veiksmingą ir vienodą jos taikymą.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente:

| a) | „kontrolė ir tikrinimas“ – priemonės, kurių valstybės narės imasi visų pirma pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23, 24 ir 28 straipsnius ir kurios yra skirtos žvejybos veiklai, kuriai taikoma bendra žuvininkystės politika, kontroliuoti bei tikrinti, įskaitant priežiūrą ir stebėjimą, pavyzdžiui, taikant palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemas (LSS) ir stebėtojų programas; |
| --- | --- |

a)

„kontrolė ir tikrinimas“ – priemonės, kurių valstybės narės imasi visų pirma pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23, 24 ir 28 straipsnius ir kurios yra skirtos žvejybos veiklai, kuriai taikoma bendra žuvininkystės politika, kontroliuoti bei tikrinti, įskaitant priežiūrą ir stebėjimą, pavyzdžiui, taikant palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemas (LSS) ir stebėtojų programas;

| b) | „kontrolės ir tikrinimo priemonės“ – priežiūros laivai, orlaiviai, transporto priemonės ir kiti materialieji ištekliai, taip pat inspektoriai, stebėtojai ir kiti žmogiškieji ištekliai, kuriuos valstybės narės naudoja kontrolei ir tikrinimui; |
| --- | --- |

b)

„kontrolės ir tikrinimo priemonės“ – priežiūros laivai, orlaiviai, transporto priemonės ir kiti materialieji ištekliai, taip pat inspektoriai, stebėtojai ir kiti žmogiškieji ištekliai, kuriuos valstybės narės naudoja kontrolei ir tikrinimui;

| c) | „jungtinės veiklos planas“ – planas, kuriame nustatyta turimų kontrolės ir tikrinimo priemonių panaudojimo tvarka; |
| --- | --- |

c)

„jungtinės veiklos planas“ – planas, kuriame nustatyta turimų kontrolės ir tikrinimo priemonių panaudojimo tvarka;

| d) | „tarptautinė kontrolės ir tikrinimo programa“ – Bendrijos tarptautiniams įsipareigojimams dėl kontrolės ir tikrinimo įgyvendinti skirta programa, kurioje nustatyti kontrolės ir tikrinimo tikslai, bendrieji prioritetai ir tvarka; |
| --- | --- |

d)

„tarptautinė kontrolės ir tikrinimo programa“ – Bendrijos tarptautiniams įsipareigojimams dėl kontrolės ir tikrinimo įgyvendinti skirta programa, kurioje nustatyti kontrolės ir tikrinimo tikslai, bendrieji prioritetai ir tvarka;

| e) | „konkreti kontrolės ir tikrinimo programa“ – vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2847/93 34c straipsniu parengta programa, kurioje nustatyti kontrolės ir tikrinimo tikslai, bendrieji prioritetai ir tvarka; |
| --- | --- |

e)

„konkreti kontrolės ir tikrinimo programa“ – vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2847/93 34c straipsniu parengta programa, kurioje nustatyti kontrolės ir tikrinimo tikslai, bendrieji prioritetai ir tvarka;

| f) | „žuvininkystė“ – žvejybos veikla, kai naudojami tam tikri ištekliai, Tarybos apibrėžti pirmiausia remiantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 ir 6 straipsniais; |
| --- | --- |

f)

„žuvininkystė“ – žvejybos veikla, kai naudojami tam tikri ištekliai, Tarybos apibrėžti pirmiausia remiantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 ir 6 straipsniais;

| g) | „Bendrijos inspektoriai“ – inspektoriai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 28 straipsnio 4 dalyje minimą sąrašą. |
| --- | --- |

g)

„Bendrijos inspektoriai“ – inspektoriai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 28 straipsnio 4 dalyje minimą sąrašą.

II SKYRIUS

AGENTŪROS PASKIRTIS IR UŽDAVINIAI

3 straipsnis

Paskirtis

Agentūros paskirtis:

| a) | koordinuoti valstybių narių atliekamą kontrolę ir tikrinimą, susijusius su Bendrijos įsipareigojimais dėl kontrolės ir tikrinimo; |
| --- | --- |

a)

koordinuoti valstybių narių atliekamą kontrolę ir tikrinimą, susijusius su Bendrijos įsipareigojimais dėl kontrolės ir tikrinimo;

| b) | koordinuoti atitinkamų valstybių narių pagal šį reglamentą sutelktų nacionalinių kontrolės ir tikrinimo priemonių panaudojimą; |
| --- | --- |

b)

koordinuoti atitinkamų valstybių narių pagal šį reglamentą sutelktų nacionalinių kontrolės ir tikrinimo priemonių panaudojimą;

| c) | padėti valstybėms narėms teikti Komisijai ir trečiosioms šalims informaciją apie žvejybos veiklą ir kontrolę bei tikrinimą; |
| --- | --- |

c)

padėti valstybėms narėms teikti Komisijai ir trečiosioms šalims informaciją apie žvejybos veiklą ir kontrolę bei tikrinimą;

| d) | jos kompetencijai priklausančioje srityje padėti valstybėms narėms vykdyti jų uždavinius ir įsipareigojimus pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles; |
| --- | --- |

d)

jos kompetencijai priklausančioje srityje padėti valstybėms narėms vykdyti jų uždavinius ir įsipareigojimus pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles;

| e) | padėti valstybėms narėms ir Komisijai derinti bendros žuvininkystės politikos taikymą visoje Bendrijoje; |
| --- | --- |

e)

padėti valstybėms narėms ir Komisijai derinti bendros žuvininkystės politikos taikymą visoje Bendrijoje;

| f) | prisidėti valstybėms narėms ir Komisijai tyrinėjant ir vystant kontrolės bei tikrinimo metodus; |
| --- | --- |

f)

prisidėti valstybėms narėms ir Komisijai tyrinėjant ir vystant kontrolės bei tikrinimo metodus;

| g) | prisidėti valstybėms narėms koordinuojant inspektorių mokymą ir keičiantis patirtimi; |
| --- | --- |

g)

prisidėti valstybėms narėms koordinuojant inspektorių mokymą ir keičiantis patirtimi;

| h) | laikantis Bendrijos taisyklių koordinuoti veiksmus kovojant su neteisėta, neatskaitinga ir nereglamentuojama žvejyba. |
| --- | --- |

h)

laikantis Bendrijos taisyklių koordinuoti veiksmus kovojant su neteisėta, neatskaitinga ir nereglamentuojama žvejyba.

4 straipsnis

Uždaviniai, susiję su Bendrijos tarptautiniais įsipareigojimais dėl kontrolės ir tikrinimo

1.   Komisijos prašymu Agentūra:

| a) | padeda Bendrijai ir valstybėms narėms plėtoti santykius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis tarptautinėmis žvejybos organizacijomis, kurių narė yra Bendrija; |
| --- | --- |

a)

padeda Bendrijai ir valstybėms narėms plėtoti santykius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis tarptautinėmis žvejybos organizacijomis, kurių narė yra Bendrija;

| b) | bendradarbiauja su regioninių tarptautinių žvejybos organizacijų kompetentingomis institucijomis Bendrijai vykdant įsipareigojimus dėl kontrolės ir tikrinimo pagal su tomis institucijomis sudarytus darbinius susitarimus. |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauja su regioninių tarptautinių žvejybos organizacijų kompetentingomis institucijomis Bendrijai vykdant įsipareigojimus dėl kontrolės ir tikrinimo pagal su tomis institucijomis sudarytus darbinius susitarimus.

2.   Komisijos prašymu Agentūra gali bendradarbiauti su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis su kontrole ir tikrinimu susijusiais klausimais pagal Bendrijos ir tų šalių susitarimus.

3.   Agentūra jos kompetencijai priklausančioje srityje gali valstybių narių vardu atlikti tarptautiniuose žuvininkystės susitarimuose, kuriuose Bendrija dalyvauja, numatytus uždavinius.

5 straipsnis

Uždaviniai, susiję su veiklos koordinavimu

1.   Agentūros atliekamas veiklos koordinavimas apima žvejybos veiklos, įskaitant žuvininkystės produktų importavimą, vežimą ir iškrovimą, tikrinimą ir kontrolę, kol jie perduodami pirmajam pirkėjui.

2.   Veiklos koordinavimo tikslais Agentūra laikydamasi III skyriaus rengia jungtinės veiklos planus ir organizuoja valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą.

6 straipsnis

Sutartinių paslaugų teikimas valstybėms narėms

Valstybių narių prašymu Agentūra gali teikti joms sutartines kontrolės ir tikrinimo paslaugas, susijusias su jų įsipareigojimais dėl žuvininkystės Bendrijos ir (arba) tarptautiniuose vandenyse, įskaitant frachtavimą, kontrolės ir tikrinimo platformų darbą bei aprūpinimą personalu ir stebėtojų parūpinimą bendriems atitinkamų valstybių narių veiksmams.

7 straipsnis

Pagalba valstybėms narėms

Siekdama padėti valstybėms narėms geriau vykdyti savo įsipareigojimus pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles, Agentūra:

| a) | parengia ir plėtoja bendrąją pagrindinę žvejybos inspektorius rengiančių instruktorių mokymo programą ir rengia papildomus mokymo kursus tiems inspektoriams ir kitam personalui, dirbančiam stebėjimo, kontrolės ir tikrinimo darbą; |
| --- | --- |

a)

parengia ir plėtoja bendrąją pagrindinę žvejybos inspektorius rengiančių instruktorių mokymo programą ir rengia papildomus mokymo kursus tiems inspektoriams ir kitam personalui, dirbančiam stebėjimo, kontrolės ir tikrinimo darbą;

| b) | valstybių narių prašymu rengia su valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veikla susijusių prekių bei paslaugų bendrus viešuosius pirkimus ir rengia bei koordinuoja valstybių narių bendrų bandomųjų projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių prašymu rengia su valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veikla susijusių prekių bei paslaugų bendrus viešuosius pirkimus ir rengia bei koordinuoja valstybių narių bendrų bandomųjų projektų įgyvendinimą;

| c) | parengia bendrų veiksmų tvarką, susijusią su bendra dviejų arba daugiau valstybių narių vykdoma kontrolės ir tikrinimo veikla; |
| --- | --- |

c)

parengia bendrų veiksmų tvarką, susijusią su bendra dviejų arba daugiau valstybių narių vykdoma kontrolės ir tikrinimo veikla;

| d) | parengia kriterijus, pagal kuriuos valstybės narės tarpusavyje arba valstybės narės ir trečiosios šalys keičiasi kontrolės bei tikrinimo priemonėmis ir pagal kuriuos valstybės narės teikia šias priemones. |
| --- | --- |

d)

parengia kriterijus, pagal kuriuos valstybės narės tarpusavyje arba valstybės narės ir trečiosios šalys keičiasi kontrolės bei tikrinimo priemonėmis ir pagal kuriuos valstybės narės teikia šias priemones.

III SKYRIUS

VEIKLOS KOORDINAVIMAS

8 straipsnis

Bendrijos įsipareigojimų dėl kontrolės ir tikrinimo įgyvendinimas

Komisijos prašymu Agentūra, parengdama jungtinės veiklos planus, koordinuoja valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veiklą remdamasi tarptautinėmis kontrolės bei tikrinimo programomis.

9 straipsnis

Konkrečių kontrolės ir tikrinimo programų įgyvendinimas

Agentūra koordinuoja pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnį parengtų konkrečių kontrolės ir tikrinimo programų įgyvendinimą vykdydama jungtinės veiklos planus.

10 straipsnis

Jungtinės veiklos planų turinys

Kiekvienas jungtinės veiklos planas:

| a) | atitinka atitinkamos kontrolės ir tikrinimo programos reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

atitinka atitinkamos kontrolės ir tikrinimo programos reikalavimus;

| b) | įgyvendina kontrolės ir tikrinimo programose Komisijos nustatytus kriterijus, standartus, prioritetus ir bendrą tikrinimo tvarką; |
| --- | --- |

b)

įgyvendina kontrolės ir tikrinimo programose Komisijos nustatytus kriterijus, standartus, prioritetus ir bendrą tikrinimo tvarką;

| c) | siekia esamas nacionalines kontrolės ir tikrinimo priemones, apie kurias pranešta pagal 11 straipsnio 2 dalį, naudoti pagal poreikius ir organizuoja jų panaudojimą; |
| --- | --- |

c)

siekia esamas nacionalines kontrolės ir tikrinimo priemones, apie kurias pranešta pagal 11 straipsnio 2 dalį, naudoti pagal poreikius ir organizuoja jų panaudojimą;

| d) | organizuoja žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių naudojimą pagal laikotarpius bei zonas, kuriose jie turi būti panaudoti, įskaitant grupių, kurias sudaro Bendrijos inspektoriai iš daugiau nei vienos valstybės narės, darbą; |
| --- | --- |

d)

organizuoja žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių naudojimą pagal laikotarpius bei zonas, kuriose jie turi būti panaudoti, įskaitant grupių, kurias sudaro Bendrijos inspektoriai iš daugiau nei vienos valstybės narės, darbą;

| e) | atsižvelgia į atitinkamų valstybių narių esamus įsipareigojimus pagal kitus jungtinės veiklos planus, taip pat į konkrečius regiono arba vietos apribojimus; |
| --- | --- |

e)

atsižvelgia į atitinkamų valstybių narių esamus įsipareigojimus pagal kitus jungtinės veiklos planus, taip pat į konkrečius regiono arba vietos apribojimus;

| f) | nustato sąlygas, pagal kurias valstybės narės kontrolės ir tikrinimo priemonės gali įplaukti į kitos valstybės narės suverenius ir jos jurisdikcijai priklausančius vandenis. |
| --- | --- |

f)

nustato sąlygas, pagal kurias valstybės narės kontrolės ir tikrinimo priemonės gali įplaukti į kitos valstybės narės suverenius ir jos jurisdikcijai priklausančius vandenis.

11 straipsnis

Pranešimas apie kontrolės ir tikrinimo priemones

1.   Valstybės narės kasmet iki spalio 15 d. praneša Agentūrai apie turimas kontrolės ir tikrinimo priemones, kurias jos galės panaudoti kontrolei ir tikrinimui kitais metais.

2.   Kiekviena valstybė narė praneša Agentūrai apie priemones, kuriomis ji ketina vykdyti jai rūpimą tarptautinę kontrolės ir tikrinimo programą arba konkrečią kontrolės ir tikrinimo programą ne vėliau nei per mėnesį nuo pranešimo valstybėms narėms apie sprendimą dėl tokios programos parengimo.

12 straipsnis

Jungtinės veiklos planų tvirtinimo tvarka

1.   Remdamasis 11 straipsnio 2 dalyje numatytais pranešimais ir ne vėliau nei per tris mėnesius po tokių pranešimų gavimo, Agentūros vykdomasis direktorius, konsultuodamasis su atitinkamomis valstybėmis narėmis, parengia jungtinės veiklos plano projektą.

2.   Jungtinės veiklos plano projekte, remiantis atitinkamos valstybės narės atitinkamos žvejybos interesais, turi būti nustatytos kontrolės ir tikrinimo priemonės, kurios gali būti sutelktos kontrolės ir tikrinimo programai, kuriai rengiamas planas, įgyvendinti.

Valstybės narės žvejybos interesai vertinami pagal šiuos kriterijus, kurių santykinė svarba priklauso nuo kiekvieno plano konkrečių ypatybių:

| a) | vandenų, kuriuose ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, jei tokia yra, ir kuriems taikomas jungtinės veiklos planas, santykinė apimtis; |
| --- | --- |

a)

vandenų, kuriuose ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, jei tokia yra, ir kuriems taikomas jungtinės veiklos planas, santykinė apimtis;

| b) | jos teritorijoje tam tikru referenciniu laikotarpiu iškrautos žuvies kiekis palyginus su visais žvejybos, kuriai taikomas jungtinės veiklos planas, iškrovimais; |
| --- | --- |

b)

jos teritorijoje tam tikru referenciniu laikotarpiu iškrautos žuvies kiekis palyginus su visais žvejybos, kuriai taikomas jungtinės veiklos planas, iškrovimais;

| c) | su jos vėliava plaukiojančių Bendrijos žvejybos laivų (variklio galia ir bendras tonažas), užsiimančių žvejyba, kuriai taikomas jungtinės veiklos planas, santykinis skaičius palyginus su visų ta žvejyba užsiimančių laivų skaičiumi; |
| --- | --- |

c)

su jos vėliava plaukiojančių Bendrijos žvejybos laivų (variklio galia ir bendras tonažas), užsiimančių žvejyba, kuriai taikomas jungtinės veiklos planas, santykinis skaičius palyginus su visų ta žvejyba užsiimančių laivų skaičiumi;

| d) | tai žvejybai paskirtos kvotos santykinis dydis arba, jei kvota nepaskirta, sugavimas tam tikru referenciniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

d)

tai žvejybai paskirtos kvotos santykinis dydis arba, jei kvota nepaskirta, sugavimas tam tikru referenciniu laikotarpiu.

3.   Jei rengiant jungtinės veiklos plano projektą paaiškėja, kad esamų kontrolės ir tikrinimo priemonių nepakanka atitinkamos kontrolės ir tikrinimo programos reikalavimams įvykdyti, vykdomasis direktorius nedelsiant praneša atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai.

4.   Vykdomasis direktorius pateikia jungtinės veiklos plano projektą atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai. Jeigu per penkiolika darbo dienų nuo tokio pateikimo atitinkamos valstybės narės arba Komisija nepateikia prieštaravimo, vykdomasis direktorius patvirtina planą.

5.   Jeigu viena arba daugiau atitinkamų valstybių narių arba Komisija pateikia prieštaravimą, vykdomasis direktorius perduoda klausimą svarstyti Komisijai. Komisija gali atlikti būtinas plano pataisas ir priimti jį Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 skyriaus 2 dalyje nustatyta tvarka.

6.   Agentūra, pasikonsultavusi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, kasmet persvarsto kiekvieną jungtinės veiklos planą atsižvelgdama į atitinkamoms valstybėms narėms taikomas naujas kontrolės ir tikrinimo programas bei Komisijos kontrolės ir tikrinimo programose nustatytus prioritetus.

13 straipsnis

Jungtinės veiklos planų įgyvendinimas

1.   Jungtinė kontrolės ir tikrinimo veikla vykdoma remiantis jungtinės veiklos planais.

2.   Pagal jungtinės veiklos planą atitinkamos valstybės narės:

| a) | suteikia tas kontrolės ir tikrinimo priemones, kurios skirtos jungtinės veiklos planui; |
| --- | --- |

a)

suteikia tas kontrolės ir tikrinimo priemones, kurios skirtos jungtinės veiklos planui;

| b) | paskiria vieną nacionalinį atstovą ryšiams/koordinatorių, kuriam suteikiama pakankamai įgaliojimų, kad galėtų laiku atsakyti į su jungtinės veiklos plano įgyvendinimu susijusius Agentūros prašymus, ir apie tai praneša Agentūrai; |
| --- | --- |

b)

paskiria vieną nacionalinį atstovą ryšiams/koordinatorių, kuriam suteikiama pakankamai įgaliojimų, kad galėtų laiku atsakyti į su jungtinės veiklos plano įgyvendinimu susijusius Agentūros prašymus, ir apie tai praneša Agentūrai;

| c) | panaudoja sutelktas savo kontrolės ir tikrinimo priemones, laikydamosi jungtinės veiklos plano ir 4 dalyje nurodytų reikalavimų; |
| --- | --- |

c)

panaudoja sutelktas savo kontrolės ir tikrinimo priemones, laikydamosi jungtinės veiklos plano ir 4 dalyje nurodytų reikalavimų;

| d) | suteikia Agentūrai tiesioginę prieigą prie jungtinės veiklos plano įgyvendinimui būtinos informacijos; |
| --- | --- |

d)

suteikia Agentūrai tiesioginę prieigą prie jungtinės veiklos plano įgyvendinimui būtinos informacijos;

| e) | bendradarbiauja su Agentūra įgyvendinant jungtinės veiklos planą; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiauja su Agentūra įgyvendinant jungtinės veiklos planą;

| f) | užtikrina, kad visos Bendrijos jungtinės veiklos planui skirtos kontrolės ir tikrinimo priemonės vykdytų veiklą laikydamosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių. |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad visos Bendrijos jungtinės veiklos planui skirtos kontrolės ir tikrinimo priemonės vykdytų veiklą laikydamosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių.

3.   Nepažeidžiant valstybės narės įsipareigojimų pagal laikantis 12 straipsnio parengtą jungtinės veiklos planą, už vadovavimą kontrolės ir tikrinimo priemonėms, skirtoms jungtinės veiklos planui įgyvendinti, bei jų kontrolę atsako kompetentingos nacionalinės institucijos laikydamosi nacionalinių įstatymų.

4.   Vykdomasis direktorius gali nustatyti pagal 12 straipsnį patvirtinto jungtinės veiklos plano įgyvendinimo reikalavimus. Tokie reikalavimai neperžengia šio plano ribų.

14 straipsnis

Jungtinės veiklos planų vertinimas

Agentūra kasmet vertina kiekvieno jungtinės veiklos plano veiksmingumą, taip pat, naudodamasi turima informacija, tiria, ar egzistuoja žvejybos veiklos neatitikties taikomoms kontrolės priemonėms pavojus. Tokie vertinimai nedelsiant perduodami Europos Parlamentui, Komisijai ir valstybėms narėms.

15 straipsnis

Žvejyba, kuriai netaikomos kontrolės ir tikrinimo programos

Dvi arba daugiau valstybių narių gali prašyti Agentūros koordinuoti jų kontrolės ir tikrinimo priemonių, susijusių su žvejyba arba plotu, kuriems netaikoma kontrolės ir tikrinimo programa, panaudojimą. Toks koordinavimas vykdomas laikantis kontrolės ir tikrinimo kriterijų bei prioritetų, dėl kurių susitarė atitinkamos valstybės narės.

16 straipsnis

Informacijos tinklas

1.   Komisija, Agentūra ir valstybių narių kompetentingos institucijos keičiasi turima aktualia informacija apie jungtinę kontrolės ir tikrinimo veiklą Bendrijos ir tarptautiniuose vandenyse.

2.   Kiekviena kompetentinga nacionalinė institucija, laikydamasi atitinkamų Bendrijos teisės aktų, imasi priemonių pagal šį straipsnį gautos informacijos reikiamam konfidencialumui užtikrinti pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 37 straipsnį.

17 straipsnis

Išsamios taisyklės

Išsamios šio skyriaus įgyvendinimo taisyklės gali būti patvirtintos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

Šios taisyklės gali pirmiausia nurodyti jungtinės veiklos planų projektų rengimo ir tvirtinimo tvarką.

IV SKYRIUS

VIDAUS STRUKTŪRA IR FUNKCIONAVIMAS

18 straipsnis

Juridinis statusas ir pagrindinė buveinė

1.   Agentūra yra Bendrijos įstaiga. Ji yra juridinis asmuo.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės įstatymus. Ji gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti teismo bylos šalimi.

3.   Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.

4.   Agentūros būstinė yra Vigo mieste, Ispanijoje.

19 straipsnis

Personalas

1.   Agentūros personalui taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, kaip išdėstyta Reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (9), ir Europos Bendrijų institucijų bendrai priimtos taisyklės taikant šiuos Tarnybos nuostatus ir Įdarbinimo sąlygas. Komisijos sutikimu Administracinė valdyba tvirtina būtinas išsamias taikymo taisykles.

2.   Nepažeisdama 30 straipsnio Agentūra naudojasi pagal Tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas paskyrimų tarnybai suteiktais įgaliojimais, kai tai susiję su jos personalu.

3.   Agentūros personalą sudaro Komisijos laikinai paskirti arba komandiruoti pareigūnai ir kiti Agentūros įdarbinti tarnautojai, būtini jos uždaviniams vykdyti.

Agentūra gali taip pat įdarbinti laikinai valstybės narių komandiruotus pareigūnus.

20 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Agentūrai taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

21 straipsnis

Atsakomybė

1.   Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė.

2.   Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet kurią Agentūros sudarytos sutarties arbitražinę išlygą.

3.   Nesutartinės atsakomybės atveju Agentūra pagal bendrus valstybių narių įstatymams būdingus principus atlygina žalą, kurią padaro ji ar jos tarnautojai, vykdydami savo pareigas. Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso nagrinėti ginčus dėl tokios žalos atlyginimo.

4.   Asmeninę jos tarnautojų atsakomybę Agentūrai reglamentuoja nuostatos, nustatytos jiems taikomuose Tarnybos nuostatuose arba Įdarbinimo sąlygose.

22 straipsnis

Kalbos

1.   Agentūrai taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (10), nuostatos.

2.   Agentūros funkcionavimui būtinas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

23 straipsnis

Administracinės valdybos sudarymas ir įgaliojimai

1.   Agentūra turi Administracinę valdybą.

2.   Administracinė valdyba:

| a) | pagal 30 straipsnį skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių; |
| --- | --- |

a)

pagal 30 straipsnį skiria ir atleidžia vykdomąjį direktorių;

| b) | kasmet iki balandžio 30 d. patvirtina praėjusių metų Agentūros bendrąją ataskaitą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms. Ataskaita paskelbiama; |
| --- | --- |

b)

kasmet iki balandžio 30 d. patvirtina praėjusių metų Agentūros bendrąją ataskaitą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms. Ataskaita paskelbiama;

| c) | kasmet iki spalio 31 d., atsižvelgdama į Komisijos ir valstybių narių nuomonę, tvirtina kitų metų Agentūros darbo programą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms;
  Darbo programoje nurodomi Agentūros prioritetai. Joje pirmenybė teikiama Agentūros pareigoms, susijusioms su kontrolės ir priežiūros programomis. Darbo programa priimama nepažeidžiant metinio Bendrijos biudžeto procedūros. Jei Komisija per 30 dienų nuo darbo programos patvirtinimo išreiškia nepritarimą šiai programai, Administracinė valdyba dar kartą išnagrinėja programą ir, galbūt iš dalies pakeistą, patvirtina antruoju svarstymu per du mėnesius; |
| --- | --- |

c)

kasmet iki spalio 31 d., atsižvelgdama į Komisijos ir valstybių narių nuomonę, tvirtina kitų metų Agentūros darbo programą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms;

Darbo programoje nurodomi Agentūros prioritetai. Joje pirmenybė teikiama Agentūros pareigoms, susijusioms su kontrolės ir priežiūros programomis. Darbo programa priimama nepažeidžiant metinio Bendrijos biudžeto procedūros. Jei Komisija per 30 dienų nuo darbo programos patvirtinimo išreiškia nepritarimą šiai programai, Administracinė valdyba dar kartą išnagrinėja programą ir, galbūt iš dalies pakeistą, patvirtina antruoju svarstymu per du mėnesius;

| d) | iki finansinių metų pradžios patvirtina Agentūros galutinį biudžetą, pakoregavusi jį, jei būtina, pagal Bendrijos finansavimą ir kitas Agentūros pajamas; |
| --- | --- |

d)

iki finansinių metų pradžios patvirtina Agentūros galutinį biudžetą, pakoregavusi jį, jei būtina, pagal Bendrijos finansavimą ir kitas Agentūros pajamas;

| e) | pagal 35, 36 ir 38 straipsnius atlieka savo pareigas, susijusias su Agentūros biudžetu; |
| --- | --- |

e)

pagal 35, 36 ir 38 straipsnius atlieka savo pareigas, susijusias su Agentūros biudžetu;

| f) | vykdo įgaliojimus, susijusius su vykdomojo direktoriaus drausme; |
| --- | --- |

f)

vykdo įgaliojimus, susijusius su vykdomojo direktoriaus drausme;

| g) | parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose gali būti numatyta įsteigti, jei būtina, Administracinės valdybos pakomitečius; |
| --- | --- |

g)

parengia savo darbo tvarkos taisykles, kuriose gali būti numatyta įsteigti, jei būtina, Administracinės valdybos pakomitečius;

| h) | tvirtina Agentūros uždaviniams vykdyti būtiną darbo tvarką. |
| --- | --- |

h)

tvirtina Agentūros uždaviniams vykdyti būtiną darbo tvarką.

24 straipsnis

Administracinės valdybos sudėtis

1.   Administracinė valdyba susideda iš valstybių narių atstovų ir šešių Komisijos atstovų. Kiekviena valstybė narė turi teisę skirti vieną narį. Valstybės narės ir Komisija skiria po vieną pakaitinį narį atstovauti kiekvienam nariui, jam nesant.

2.   Valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį ir kompetenciją žuvininkystės kontrolės ir tikrinimo srityje.

3.   Kiekvienas narys skiriamas penkerių metų kadencijai nuo paskyrimo dienos. Jie gali būti paskirti kitai kadencijai.

25 straipsnis

Pirmininkavimas Administracinei valdybai

1.   Administracinė valdyba iš Komisijos atstovų išrenka pirmininką. Administracinė valdyba išrenka pirmininko pavaduotoją iš savo narių. Pirmininko pavaduotojas automatiškai užima pirmininko vietą, jei šis negali eiti pareigų.

2.   Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas skiriami trejų metų kadencijai; ji baigiasi, kai šie nustoja būti Administracinės valdybos nariais. Jie gali būti paskirti dar vienai kadencijai.

26 straipsnis

Posėdžiai

1.   Administracinės valdybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas. Darbotvarkę nustato pirmininkas atsižvelgdamas į Administracinės valdybos narių ir Agentūros vykdomojo direktoriaus pasiūlymus.

2.   Vykdomasis direktorius ir Patariamosios valdybos paskirtas atstovas dalyvauja svarstymuose be teisės balsuoti.

3.   Administracinė valdyba surengia bent vieną eilinį posėdį per metus. Be to, ji renkasi pirmininko iniciatyva, Komisijos prašymu arba trečdalio valstybių narių, kurios turi atstovus Administracinėje valdyboje, prašymu.

4.   Svarstant su konfidencialumu ar interesų konfliktu susijusius klausimus, Administracinė valdyba gali nuspręsti nagrinėti konkrečius darbotvarkės klausimus nedalyvaujant Patariamosios valdybos paskirtam atstovui. Išsamios šios nuostatos taikymo taisyklės gali būti nustatytos darbo tvarkos taisyklėse.

5.   Administracinė valdyba gali pakviesti asmenis, kurių nuomonė gali būti naudinga, dalyvauti jos posėdžiuose kaip stebėtojus.

6.   Vadovaujantis darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, Administracinės valdybos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.

7.   Administracinės valdybos sekretoriato paslaugas teikia Agentūra.

27 straipsnis

Balsavimas

1.   Administracinė valdyba sprendimus priima absoliučia balsų dauguma.

2.   Kiekvienas narys turi vieną balsą. Vienam iš narių nedalyvaujant, pakaitinis narys turi teisę naudotis jo teise balsuoti.

3.   Darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, pirmiausia sąlygos, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu, taip pat kvorumo reikalavimai tam tikrais atvejais.

28 straipsnis

Interesų deklaracija

Administracinės valdybos nariai rengia interesų deklaracijas, kuriose nurodo, jog arba neturi interesų, kurie galėtų pažeisti jų nepriklausomumą, arba turi tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų pažeisti jų nepriklausomumą. Šios deklaracijos turi būti parengiamos raštu kartą per metus ar kai gali iškilti interesų konfliktas, susijęs su darbotvarkės klausimais. Pastaruoju atveju atitinkamas narys neturi teisės balsuoti dėl tokių klausimų.

29 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus pareigos ir įgaliojimai

1.   Agentūrai vadovauja vykdomasis direktorius. Nepažeisdamas Komisijos ir Administracinės valdybos kompetencijos, vykdomasis direktorius nesiekia gauti ir nepriima jokios Vyriausybės arba kitos institucijos nurodymų.

2.   Vykdydamas savo pareigas, vykdomasis direktorius įgyvendina bendros žuvininkystės politikos principus.

3.   Vykdomojo direktoriaus pareigos ir įgaliojimai:

| a) | pasikonsultavęs su Komisija ir valstybėmis narėmis, parengia darbo programos projektą ir pateikia jį Administracinei valdybai. Jis imasi būtinų priemonių darbo programai įgyvendinti, neperžengdamas šio reglamento, jo įgyvendinimo taisyklių ir taikomos teisės nustatytų ribų; |
| --- | --- |

a)

pasikonsultavęs su Komisija ir valstybėmis narėmis, parengia darbo programos projektą ir pateikia jį Administracinei valdybai. Jis imasi būtinų priemonių darbo programai įgyvendinti, neperžengdamas šio reglamento, jo įgyvendinimo taisyklių ir taikomos teisės nustatytų ribų;

| b) | imasi visų priemonių, įskaitant administracinių vidaus tvarkos taisyklių patvirtinimą ir pranešimų skelbimą, būtinų Agentūros organizavimui ir funkcionavimui pagal šio reglamento nuostatas užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

imasi visų priemonių, įskaitant administracinių vidaus tvarkos taisyklių patvirtinimą ir pranešimų skelbimą, būtinų Agentūros organizavimui ir funkcionavimui pagal šio reglamento nuostatas užtikrinti;

| c) | imasi visų būtinų priemonių, įskaitant sprendimų, susijusių su Agentūros pareigomis, patvirtinimą pagal II ir III skyriaus nuostatas, įskaitant sprendimus dėl frachtavimo, kontrolės ir tikrinimo priemonių bei informacijos tinklo veiklos; |
| --- | --- |

c)

imasi visų būtinų priemonių, įskaitant sprendimų, susijusių su Agentūros pareigomis, patvirtinimą pagal II ir III skyriaus nuostatas, įskaitant sprendimus dėl frachtavimo, kontrolės ir tikrinimo priemonių bei informacijos tinklo veiklos;

| d) | atsako į Komisijos prašymus ir valstybių narių prašymus suteikti pagalbą pagal 6, 7 ir 15 straipsnius; |
| --- | --- |

d)

atsako į Komisijos prašymus ir valstybių narių prašymus suteikti pagalbą pagal 6, 7 ir 15 straipsnius;

| e) | organizuoja veiksmingą stebėjimo sistemą, kad Agentūros pasiekimus būtų galima palyginti su jos veiklos tikslais. Tuo remdamasis vykdomasis direktorius kasmet parengia bendrosios ataskaitos projektą, kurį pateikia Administracinei valdybai. Jis nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus įvertinimo tvarką; |
| --- | --- |

e)

organizuoja veiksmingą stebėjimo sistemą, kad Agentūros pasiekimus būtų galima palyginti su jos veiklos tikslais. Tuo remdamasis vykdomasis direktorius kasmet parengia bendrosios ataskaitos projektą, kurį pateikia Administracinei valdybai. Jis nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus įvertinimo tvarką;

| f) | personalo atžvilgiu vykdo 19 straipsnio 2 dalyje nustatytus įgaliojimus; |
| --- | --- |

f)

personalo atžvilgiu vykdo 19 straipsnio 2 dalyje nustatytus įgaliojimus;

| g) | parengia Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatas pagal 35 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal 36 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

parengia Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatas pagal 35 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal 36 straipsnį;

4.   Vykdomasis direktorius už savo veiklą atsiskaito Administracinei valdybai.

30 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus skyrimas ir atleidimas

1.   Vykdomąjį direktorių skiria Administracinė valdyba, atsižvelgdama į privalumus ir dokumentais patvirtintą atitinkamą patirtį bendros žuvininkystės politikos bei žuvininkystės kontrolės ir tikrinimo srityje, iš Komisijos pasiūlytų ne mažiau nei dviejų kandidatų, atrinktų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą šiomis pareigomis.

2.   Administracinė valdyba turi teisę atleisti vykdomąjį direktorių. Šį klausimą Valdyba svarsto Komisijos arba trečdalio jos narių prašymu.

3.   Administracinė valdyba patvirtina sprendimus pagal 1 ir 2 dalį dviejų trečdalių narių balsų dauguma.

4.   Vykdomasis direktorius skiriamas penkerių metų kadencijai. Jis gali būti paskirtas dar vienai penkerių metų kadencijai Komisijai pasiūlymu ir patvirtinus dviejų trečdalių Administracinės valdybos narių balsų dauguma.

31 straipsnis

Patariamoji valdyba

1.   Patariamoji valdyba susideda iš Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 31 straipsnyje numatytų regioninių konsultacinių tarybų atstovų, kurių po vieną skiria kiekviena regioninė konsultacinė taryba. Atstovus gali pakeisti tuo pačiu metu paskirti pakaitiniai atstovai.

2.   Patariamosios valdybos nariai negali būti Administracinės valdybos nariais.

Patariamoji valdyba paskiria vieną iš savo narių dalyvauti Administracinės valdybos svarstymuose be teisės balsuoti.

3.   Vykdomojo direktoriaus prašymu Patariamoji valdyba pataria jam atliekant savo pareigas pagal šį reglamentą.

4.   Patariamajai valdybai pirmininkauja vykdomasis direktorius. Pirmininko kvietimu Valdyba rengia posėdžius ne rečiau nei kartą per metus.

5.   Agentūra teikia Patariamajai valdybai reikalingą logistinę paramą ir sekretoriato paslaugas jos posėdžiams.

6.   Administracinės valdybos nariai gali dalyvauti Patariamosios valdybos posėdžiuose.

32 straipsnis

Skaidrumas ir informacijos teikimas

1.   Agentūros dokumentams taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   Administracinė valdyba per šešis mėnesius nuo savo pirmojo posėdžio patvirtina praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo priemones.

3.   Agentūra gali savo iniciatyva palaikyti ryšius savo paskirties srityje. Ji pirmiausia užtikrina, kad visuomenė ir bet kuri suinteresuota šalis skubiai gautų objektyvią, patikimą ir lengvai suprantamą informaciją apie jos darbą.

4.   Administracinė valdyba nustato vidaus taisykles, būtinas 3 daliai taikyti.

5.   Dėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį Agentūros priimtų sprendimų gali būti pateiktas skundas Ombudsmenui arba iškelta byla Teisingumo Teisme pagal Sutarties 195 ir 230 straipsnius.

6.   Komisijos ir Agentūros pagal šį reglamentą surinktai informacijai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.

33 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Administracinės valdybos nariams, vykdomajam direktoriui ir Agentūros personalo nariams, net ir nustojus eiti pareigas, pagal Sutarties 287 straipsnį taikomi konfidencialumo reikalavimai.

2.   Administracinė valdyba nustato vidaus taisykles dėl praktinių priemonių šio straipsnio 1 dalyje minėtiems slaptumo reikalavimams įgyvendinti.

34 straipsnis

Prieiga prie informacijos

1.   Komisijai prieinama visa Agentūros surinkta informacija. Agentūra Komisijos prašymu ir nurodyta forma pateikia jai visą informaciją ir šios informacijos įvertinimą.

2.   Valstybėms narėms, suinteresuotoms konkrečia Agentūros operacija, su šia operacija susijusi Agentūros surinkta informacija prieinama sąlygomis, kurios gali būti nustatytos laikantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

V SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

35 straipsnis

Biudžetas

1.   Agentūros pajamas sudaro:

| a) | Bendrijos įnašas į Europos Sąjungos (Komisijos skyrius) bendrąjį biudžetą; |
| --- | --- |

a)

Bendrijos įnašas į Europos Sąjungos (Komisijos skyrius) bendrąjį biudžetą;

| b) | mokestis už Agentūros pagal 6 straipsnį teikiamas paslaugas valstybėms narėms; |
| --- | --- |

b)

mokestis už Agentūros pagal 6 straipsnį teikiamas paslaugas valstybėms narėms;

| c) | mokestis už leidinius, mokymo ir (arba) kitas Agentūros teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

c)

mokestis už leidinius, mokymo ir (arba) kitas Agentūros teikiamas paslaugas.

2.   Agentūros išlaidas sudaro personalo, administravimo, infrastruktūros ir veiklos išlaidos.

3.   Vykdomasis direktorius parengia Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą kitiems finansiniam metams ir pateikia jį Administracinei valdybai kartu su personalo plano projektu.

4.   Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

5.   Administracinė valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų sąmatos projektu, kasmet parengia Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatą kitiems finansiniams metams.

6.   Šią sąmatą, į kurią įeina ir personalo plano projektas, kartu su parengtine darbo programa Administracinė valdyba ne vėliau nei kovo 31 d. perduoda Komisijai.

7.   Komisija sąmatą kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).

8.   Remdamasi sąmata, Komisija į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia sumas, kurios, jos nuomone, reikalingos Agentūros personalo planui, ir subsidijos sumą, kuri turi būti įrašyta į bendrąjį biudžetą, kurį ji pateikia biudžeto valdymo institucijai pagal Sutarties 272 straipsnį.

9.   Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūrai skiriamos subsidijos asignavimus. Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūros personalo planą.

10.   Biudžetą tvirtina Administracinė valdyba. Jis tampa galutinis, galutinai patvirtinus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Tam tikrais atvejais jis atitinkamai koreguojamas.

11.   Administracinė valdyba kuo greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti projektą, kuris gali turėti reikšmingų finansinių padarinių jos biudžeto finansavimui, pirmiausia su nuosavybe susijusius projektus, pavyzdžiui, pastatų nuomą ar pirkimą. Ji apie tai praneša Komisijai.

12.   Jei biudžeto valdymo institucijos padalinys praneša apie savo ketinimą pareikšti nuomonę, jis pateikia šią nuomonę Administracinei valdybai per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos.

36 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1.   Agentūros biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.

2.   Pasibaigus finansiniams metams ir ne vėliau nei kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas laikinąsias Agentūros finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui. Komisijos apskaitos pareigūnas pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau – finansinis reglamentas) 128 straipsnį (11) konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų laikinąsias finansines ataskaitas.

3.   Pasibaigus finansiniams metams ir ne vėliau nei kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas laikinąsias Agentūros finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita perduoda Audito Rūmams. Tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat perduodama Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.   Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Agentūros laikinųjų finansinių ataskaitų, pagal finansinio reglamento 129 straipsnį vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Agentūros finansines ataskaitas ir pateikia jas Administracinei valdybai, kad ši pateiktų savo nuomonę.

5.   Administracinė valdyba pareiškia nuomonę dėl Agentūros galutinių finansinių ataskaitų.

6.   Ne vėliau nei iki kitų finansinių metų liepos 1 d. vykdomasis direktorius Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams išsiunčia galutines finansines ataskaitas kartu su Administracinės valdybos nuomone.

7.   Galutinės ataskaitos yra skelbiamos.

8.   Agentūra sukuria vidinio audito funkciją, kuri turi būti vykdoma pagal atitinkamus tarptautinius standartus.

9.   Vykdomasis direktorius ne vėliau nei rugsėjo 30 d. Audito Rūmams išsiunčia atsakymą į jų pastabas. Šį atsakymą jis išsiunčia ir Administracinei valdybai.

10.   Vykdomasis direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia jam visą informaciją, reikalingą sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai, kaip nustatyta finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje.

11.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, iki ataskaitinių metų + 2 balandžio 30 d. patvirtina, kad Agentūros vykdomasis direktorius įvykdė tų metų biudžetą.

37 straipsnis

Kova su sukčiavimu

1.   Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Agentūrai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.

2.   Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama išleidžia visam jos personalui skirtas atitinkamas nuostatas.

3.   Sprendimuose dėl finansavimo ir jų įgyvendinimo susitarimuose bei susijusiuose dokumentuose aiškiai nustatoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Agentūros finansavimo gavėjų ir už finansavimo paskirstymą atsakingų subjektų patikrinimus vietoje.

38 straipsnis

Finansinės nuostatos

Administracinė valdyba, gavusi Komisijos sutikimą ir Audito Rūmų nuomonę, patvirtina Agentūros finansines taisykles. Jos negali skirtis nuo 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (12), išskyrus atvejus, kai tai reikalinga konkrečiai Agentūros operacijai ir Komisijai iš anksto sutikus.

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

39 straipsnis

Įvertinimas

1.   Per penkerius metus nuo Agentūros veiklos pradžios ir kas penkerius metus po to Administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą išorinį šio reglamento įgyvendinimo įvertinimą. Komisija suteikia Agentūrai visą informaciją, kuri, Agentūros nuomone, yra svarbi įvertinimui.

2.   Atliekant kiekvieną įvertinimą nustatomas šio reglamento poveikis, Agentūros ir jos darbo metodų nauda, svarba, veiksmingumas ir jos įnašas į tai, kad būtų griežtai laikomasi bendros žuvininkystės politikos nustatytų taisyklių. Komisijos pritarimu Administracinė valdyba, pasitarusi su susijusiomis šalimis, nustato konkrečius įgaliojimus.

3.   Administracinė valdyba gauna įvertinimą ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl šio reglamento, Agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų. Įvertinimo rezultatus ir rekomendacijas Komisija perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai, ir jie paskelbiami.

40 straipsnis

Agentūros veiklos pradžia

Agentūra pradeda veiklą per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo.

41 straipsnis

Pakeitimas

Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnis pakeičiamas taip:

„34c straipsnis

1.   36 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis nustato, kokiai žvejybai, kurioje dalyvauja dvi arba daugiau valstybių narių, bus taikomos konkrečios kontrolės ir tikrinimo programos, ir tokias programas reglamentuojančias sąlygas.

Konkrečioje kontrolės ir tikrinimo programoje nustatoma žvejyba, kurioje dalyvauja dvi arba daugiau valstybių narių ir kuriai taikoma programa, ir tokią žvejybą reglamentuojančios sąlygos.

Kiekvienoje konkrečioje kontrolės ir tikrinimo programoje nurodomi jos tikslai, bendri prioritetai ir tvarka, taip pat kontrolės bei tikrinimo veiklos standartai, rezultatai, kuriuos tikimasi pasiekti taikant nurodytas priemones, ir strategija, reikalinga siekiant kuo vienodesnių, veiksmingesnių ir taupesnių kontrolės bei tikrinimo veiksmų. Kiekvienoje programoje nurodomos atitinkamos valstybės narės.

Konkreti kontrolės ir tikrinimo programa negali tęstis ilgiau nei trejus metus arba laikotarpį, šiuo tikslu nustatytą pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (13) 5 straipsnį patvirtintame atkūrimo plane arba pagal to reglamento 6 straipsnį patvirtintame valdymo plane.

Konkrečias kontrolės ir tikrinimo programas įgyvendina atitinkamos valstybės narės, remdamosi jungtinės veiklos planais, parengtais pagal 2005 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 768/2005, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (14).

2.   Komisija kontroliuoja ir įvertina, kaip vykdoma kiekviena konkreti kontrolės ir tikrinimo programa ir, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 27 straipsnio 4 dalimi, apie tai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

42 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2005 m. balandžio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. BODEN

---

(1)  2005 m. vasario 23 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

2

(3)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).

3

(4)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

4

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

5

(6)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

6

(7)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

8

(9)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 723/2004 (OL L 124, 2004 4 27, p. 1).

9

(10)  OL 17, 1958 10 6, p. 385/58.

10

(11)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

11

(12)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

12

(13)  OL L 358, 2002 12 21, p. 59.

13

(14)  OL L 128, 2005 5 21, p. 1.“.

14

---

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 769/2005

2005 m. gegužės 20 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gegužės 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 93,8 |
| 204 | 82,6 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 91,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,5 |
| 204 | 51,2 |
| 999 | 87,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,2 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 67,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 41,7 |
| 204 | 37,7 |
| 212 | 55,7 |
| 220 | 44,3 |
| 388 | 50,1 |
| 400 | 42,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 58,6 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 65,6 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 59,4 |
| 624 | 61,7 |
| 999 | 64,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,9 |
| 400 | 116,3 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 60,8 |
| 512 | 69,6 |
| 524 | 57,3 |
| 528 | 68,5 |
| 720 | 70,9 |
| 804 | 94,0 |
| 999 | 78,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

93,8

204

82,6

212

97,2

999

91,2

0707 00 05

052

124,5

204

51,2

999

87,9

0709 90 70

052

85,2

624

50,3

999

67,8

0805 10 20

052

41,7

204

37,7

212

55,7

220

44,3

388

50,1

400

42,8

528

45,4

624

58,6

999

47,0

0805 50 10

388

65,6

400

69,6

528

59,4

624

61,7

999

64,1

0808 10 80

388

87,9

400

116,3

404

78,7

508

60,8

512

69,6

524

57,3

528

68,5

720

70,9

804

94,0

999

78,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 770/2005

2005 m. gegužės 20 d.

dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalys yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR), ir juos perdirbus gaunamoms prekėms, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1706/98 (2),

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2247/2003, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalys yra Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR), ir juos perdirbus gaunamoms prekėms, taikymo galvijienos sektoriuje taisykles (3), ir ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 1 straipsnyje numatyta galimybė išduoti galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijas. Tačiau importuojami kiekiai neturi būti didesni už kiekvienai iš šių trečiųjų šalių nustatytus kiekius. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 1 straipsnyje numatyta galimybė išduoti galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijas. Tačiau importuojami kiekiai neturi būti didesni už kiekvienai iš šių trečiųjų šalių nustatytus kiekius.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 nuostatomis, nuo 2005 m. gegužės 1 d. iki 10 d. pateiktuose prašymuose licencijai gauti, kuriuose kiekiai apskaičiuojami mėsos be kaulų mase, nurodyti prašomų importuoti produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, kiekiai nėra didesni už šioms valstybėms numatytus kiekius. Todėl galima suteikti prašomų kiekių importo licencijas. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 nuostatomis, nuo 2005 m. gegužės 1 d. iki 10 d. pateiktuose prašymuose licencijai gauti, kuriuose kiekiai apskaičiuojami mėsos be kaulų mase, nurodyti prašomų importuoti produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, kiekiai nėra didesni už šioms valstybėms numatytus kiekius. Todėl galima suteikti prašomų kiekių importo licencijas.

| (3) | Reikia nustatyti kiekius, dėl kurių nuo 2005 m. birželio 1 d. galima pateikti paraiškas importo licencijai gauti, atsižvelgiant į tai, kad visas kiekis yra 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Reikia nustatyti kiekius, dėl kurių nuo 2005 m. birželio 1 d. galima pateikti paraiškas importo licencijai gauti, atsižvelgiant į tai, kad visas kiekis yra 52 100 t.

| (4) | Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šis reglamentas nepažeidžia 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, kiaules, avis, ožkas, šviežią mėsą arba produktus, kuriuose yra mėsos (4), taikymo, |
| --- | --- |

(4)

Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šis reglamentas nepažeidžia 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, kiaules, avis, ožkas, šviežią mėsą arba produktus, kuriuose yra mėsos (4), taikymo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2005 m. gegužės 21 d. toliau nurodomos valstybės narės išduoda galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra kai kurios Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės, importo licencijas toliau nurodomiems kiekiams, skaičiuojamiems mėsos be kaulų mase, pagal produktų kilmės šalis:

| | Jungtinė Karalystė:






  — | 30 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana, |
| --- | --- | --- |

Jungtinė Karalystė:

—

30 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana,

| — | 800 t, kurių kilmės šalis yra Namibija. |
| --- | --- |

—

800 t, kurių kilmės šalis yra Namibija.

| | Vokietija:






  — | 350 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana, |
| --- | --- | --- |

Vokietija:

—

350 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana,

| — | 425 t, kurių kilmės šalis yra Namibija. |
| --- | --- |

—

425 t, kurių kilmės šalis yra Namibija.

2 straipsnis

Per 2005 m. gegužės pirmąsias dešimt dienų pagal Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 4 straipsnio 2 dalies nuostatas gali būti pateikti prašymai gauti licenciją importuoti tokius galvijienos be kaulų kiekius:

| iš Botsvanos – | 15 606 t, |
| --- | --- |
| iš Kenijos – | 142 t, |
| iš Madagaskaro – | 7 579 t, |
| iš Svazilendo – | 3 337 t, |
| iš Zimbabvės – | 9 100 t, |
| iš Namibijos – | 9 125 t. |

iš Botsvanos –

15 606 t,

iš Kenijos –

142 t,

iš Madagaskaro –

7 579 t,

iš Svazilendo –

3 337 t,

iš Zimbabvės –

9 100 t,

iš Namibijos –

9 125 t.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. gegužės 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1899/2004 (OL L 328, 2004 10 30, p. 67).

1

(2)  OL L 348, 2002 12 21, p. 5.

2

(3)  OL L 333, 2003 12 20, p. 37. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1118/2004 (OL L 217, 2004 6 17, p. 10).

3

(4)  OL L 302, 1972 12 31, p. 28. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

4

---

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 771/2005

2005 m. gegužės 20 d.

nustatantis laikinąjį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Esamos procedūros inicijavimas

| (1) | 2004 m. rugpjūčio mėn. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Komisija paskelbė pranešimą apie antidempingo procedūros inicijavimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo į Bendriją ir pradėjo tyrimą. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. rugpjūčio mėn. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Komisija paskelbė pranešimą apie antidempingo procedūros inicijavimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių importo į Bendriją ir pradėjo tyrimą.

| (2) | Procedūra buvo inicijuota pagal skundą, kurį pateikė Europos pramoninių sąvaržų institutas (toliau – EPSI), veikiantis Bendrijos gamintojų, gaminančių didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, visos Bendrijos nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir jo padarytos materialios žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu inicijuoti procedūrą. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra buvo inicijuota pagal skundą, kurį pateikė Europos pramoninių sąvaržų institutas (toliau – EPSI), veikiantis Bendrijos gamintojų, gaminančių didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 %, visos Bendrijos nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių, vardu. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir jo padarytos materialios žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu inicijuoti procedūrą.

2.   Suinteresuotos šalys ir patikrinimo vizitai

| (3) | Komisija skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, jų asociacijai, kitiems suinteresuotiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams bei eksportuojančių šalių atstovams oficialiai pranešė apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę raštu ir per laikotarpį, nurodytą pranešime apie procedūros inicijavimą prašyti jas išklausyti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, jų asociacijai, kitiems suinteresuotiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams bei eksportuojančių šalių atstovams oficialiai pranešė apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę raštu ir per laikotarpį, nurodytą pranešime apie procedūros inicijavimą prašyti jas išklausyti.

| (4) | Atsižvelgus į tai, kad yra daug žinomų KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų, Bendrijos gamintojų bei importuotojų, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką dempingui ir žalai nustatyti pagal Pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgus į tai, kad yra daug žinomų KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų, Bendrijos gamintojų bei importuotojų, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką dempingui ir žalai nustatyti pagal Pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

| (5) | Kad KLR ir Vietnamo eksportuojantys gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija išsiuntė RES ir IR prašymų formas eksportuojantiems gamintojams, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir šių dviejų valstybių institucijoms. |
| --- | --- |

(5)

Kad KLR ir Vietnamo eksportuojantys gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija išsiuntė RES ir IR prašymų formas eksportuojantiems gamintojams, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir šių dviejų valstybių institucijoms.

| (6) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotoms šalims ir gavo atsakymus iš keturių atrinktų Taivano eksportuotojų, keturių atrinktų Bendrijos gamintojų, dviejų Bendrijos gamintojų, kurie nedalyvavo atrankoje, dviejų eksportuojančių gamintojų iš KLR, dviejų – iš Malaizijos, dviejų – iš Filipinų, keturių – iš Tailando, vieno – iš keturių atrinktų Vietnamo importuotojų, vieno Bendrijos vartotojo ir vieno Bendrijos tiekėjo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotoms šalims ir gavo atsakymus iš keturių atrinktų Taivano eksportuotojų, keturių atrinktų Bendrijos gamintojų, dviejų Bendrijos gamintojų, kurie nedalyvavo atrankoje, dviejų eksportuojančių gamintojų iš KLR, dviejų – iš Malaizijos, dviejų – iš Filipinų, keturių – iš Tailando, vieno – iš keturių atrinktų Vietnamo importuotojų, vieno Bendrijos vartotojo ir vieno Bendrijos tiekėjo.

| (7) | Savo nuomones raštu taip pat pateikė Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.). Visoms šalims, kurios nurodytu laiku pateikė atitinkamus prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo suteikta tokia galimybė. |
| --- | --- |

(7)

Savo nuomones raštu taip pat pateikė Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.). Visoms šalims, kurios nurodytu laiku pateikė atitinkamus prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo suteikta tokia galimybė.

| (8) | Komisija prašė pateikti ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui, padarytai žalai ir Bendrijos interesams nustatyti, bei toliau nurodytų bendrovių patalpose atliko tyrimus: | Bendrijos gamintojai







  — | Bontempi Vibo spa, Brescia, Italija |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija prašė pateikti ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui, padarytai žalai ir Bendrijos interesams nustatyti, bei toliau nurodytų bendrovių patalpose atliko tyrimus:

Bendrijos gamintojai

—

Bontempi Vibo spa, Brescia, Italija

| — | Bulnava srl, Milano/Suello, Italija |
| --- | --- |

—

Bulnava srl, Milano/Suello, Italija

| — | Inox Viti snc, Grumello Del Monte, Italija |
| --- | --- |

—

Inox Viti snc, Grumello Del Monte, Italija

| — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vokietija |
| --- | --- |

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vokietija

| | Eksportuojantys gamintojai ir susijusios bendrovės eksportuojančiose šalyse | KLR






  — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang |
| --- | --- | --- | --- |

Eksportuojantys gamintojai ir susijusios bendrovės eksportuojančiose šalyse

KLR

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

| | Indonezija






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam |
| --- | --- | --- |

Indonezija

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

| | Malaizija






  — | Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor |
| --- | --- | --- |

Malaizija

—

Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor

| — | Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang |
| --- | --- |

—

Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang

| | Filipinai






  — | Rosario Fasteners Corporation, Cavite |
| --- | --- | --- |

Filipinai

—

Rosario Fasteners Corporation, Cavite

| — | Philshin Works Corporation, Cavite |
| --- | --- |

—

Philshin Works Corporation, Cavite

| | Taivanas






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd. ir su ja susijusi bendrovė Header Plan Co. Inc., Taipei |
| --- | --- | --- |

Taivanas

—

Arrow Fasteners Co. Ltd. ir su ja susijusi bendrovė Header Plan Co. Inc., Taipei

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd. ir su ja susijusios bendrovės Tong Jou Enterprise Co. Ltd. ir Winlink Fasteners Co., Ltd., Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd. ir su ja susijusios bendrovės Tong Jou Enterprise Co. Ltd. ir Winlink Fasteners Co., Ltd., Kaohsiung

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

| | Tailandas






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya |
| --- | --- | --- |

Tailandas

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn

| — | Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

| | Susiję Bendrijos importuotojai






  — | Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Vokietija |
| --- | --- | --- |

Susiję Bendrijos importuotojai

—

Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Vokietija

| (9) | Dempingo tyrimas truko nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Žalos tyrimo laikotarpis truko nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – aptariamas laikotarpis). |
| --- | --- |

(9)

Dempingo tyrimas truko nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Žalos tyrimo laikotarpis truko nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – aptariamas laikotarpis).

B.   SVARSTOMA PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ

1.   Bendroji dalis

| (10) | Nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau – NPS) – tai varžtai, veržlės ir sraigtai iš nerūdijančio plieno, naudojami dviejų arba daugiau elementų mechaniniam sujungimui. Sraigtai – tai sutvirtinimui skirti gaminiai su išoriniais sriegiais ant šerdies. Jie be papildomų detalių yra įsukami į medį (medsraigčiai) arba metalo lakštus (savaime įsukami varžtai) arba naudojami kartu su veržlėmis ir poveržlėmis, kuriomis suformuojamas varžtas. Sraigtų galvutės būna įvairių formų (taurelės, lizdo, plokščios, šešiakampės ir kt.), įvairaus šerdies ilgio ir skersmens. Sriegiai gali dengti visą šerdį arba jos dalį. NPS naudojamos įvairiuose vartotojų pramonės sektoriuose ir labai įvairioms reikmėms, kai reikia užtikrinti atsparumą atmosferos bei cheminei korozijai ir laikytis higienos reikalavimų, pavyzdžiui, maisto prekių perdirbimo ir laikymo įrenginiuose, chemijos pramonės gamyklose, medicinos prietaisų ir viešojo apšvietimoįrangos gamyboje, laivų statyboje ir kt. |
| --- | --- |

(10)

Nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys (toliau – NPS) – tai varžtai, veržlės ir sraigtai iš nerūdijančio plieno, naudojami dviejų arba daugiau elementų mechaniniam sujungimui. Sraigtai – tai sutvirtinimui skirti gaminiai su išoriniais sriegiais ant šerdies. Jie be papildomų detalių yra įsukami į medį (medsraigčiai) arba metalo lakštus (savaime įsukami varžtai) arba naudojami kartu su veržlėmis ir poveržlėmis, kuriomis suformuojamas varžtas. Sraigtų galvutės būna įvairių formų (taurelės, lizdo, plokščios, šešiakampės ir kt.), įvairaus šerdies ilgio ir skersmens. Sriegiai gali dengti visą šerdį arba jos dalį. NPS naudojamos įvairiuose vartotojų pramonės sektoriuose ir labai įvairioms reikmėms, kai reikia užtikrinti atsparumą atmosferos bei cheminei korozijai ir laikytis higienos reikalavimų, pavyzdžiui, maisto prekių perdirbimo ir laikymo įrenginiuose, chemijos pramonės gamyklose, medicinos prietaisų ir viešojo apšvietimoįrangos gamyboje, laivų statyboje ir kt.

2.   Svarstoma prekė

| (11) | NPS, t. y. nerūdijančio plieno varžtai, veržlės ir sraigtai, naudojami dviejų arba daugiau elementų mechaniniam sujungimui, paprastai yra klasifikuojami pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ir 7318 16 30. NPS yra įvairių rūšių, kurių kiekvieną apibūdina konkrečios fizinės ir techninės charakteristikos bei nerūdijančio plieno, iš kurio jos pagamintos, rūšis. |
| --- | --- |

(11)

NPS, t. y. nerūdijančio plieno varžtai, veržlės ir sraigtai, naudojami dviejų arba daugiau elementų mechaniniam sujungimui, paprastai yra klasifikuojami pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ir 7318 16 30. NPS yra įvairių rūšių, kurių kiekvieną apibūdina konkrečios fizinės ir techninės charakteristikos bei nerūdijančio plieno, iš kurio jos pagamintos, rūšis.

| (12) | Tyrimo metu importuotojai bei Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija tvirtino, kad veržlėms tyrimo nereikėtų taikyti dėl tariamai per mažų jų gamybos apimčių Bendrijoje. |
| --- | --- |

(12)

Tyrimo metu importuotojai bei Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija tvirtino, kad veržlėms tyrimo nereikėtų taikyti dėl tariamai per mažų jų gamybos apimčių Bendrijoje.

| (13) | Šis klausimas buvo apsvarstytas. Atliekant laikinąjį tyrimą buvo suabejota, ar veržles ir NPS iš tikrųjų galima laikyti viena preke. Dėl to reikia papildomai išanalizuoti daugelį aspektų, pvz., ar varžtai ir veržlės realizuojami kartu kaip sistema, koks yra šių rūšių prekių bendros gamybos mastas ir kt. Be to, dar reikės patikrinti Bendrijos gamintojų pajėgumą siūlyti šias sistemas. Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta veržlių, paprastai klasifikuojamų pagal KN kodą 7318 16 30, neįtraukti į svarstomos prekės apibrėžimą. |
| --- | --- |

(13)

Šis klausimas buvo apsvarstytas. Atliekant laikinąjį tyrimą buvo suabejota, ar veržles ir NPS iš tikrųjų galima laikyti viena preke. Dėl to reikia papildomai išanalizuoti daugelį aspektų, pvz., ar varžtai ir veržlės realizuojami kartu kaip sistema, koks yra šių rūšių prekių bendros gamybos mastas ir kt. Be to, dar reikės patikrinti Bendrijos gamintojų pajėgumą siūlyti šias sistemas. Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta veržlių, paprastai klasifikuojamų pagal KN kodą 7318 16 30, neįtraukti į svarstomos prekės apibrėžimą.

| (14) | Šiuo atveju derėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip paaiškėjo, beveik visą importą iš Filipinų sudaro veržlės. Dėl to, jeigu galutiniame tyrimo etape būtų nuspręsta veržlių šiai prekei nepriskirti, tyrimo procedūrą Filipinams tektų nutraukti. |
| --- | --- |

(14)

Šiuo atveju derėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip paaiškėjo, beveik visą importą iš Filipinų sudaro veržlės. Dėl to, jeigu galutiniame tyrimo etape būtų nuspręsta veržlių šiai prekei nepriskirti, tyrimo procedūrą Filipinams tektų nutraukti.

| (15) | Importuotojai bei Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija taip pat tvirtino, kad reikėtų apsiriboti preke, klasifikuojama pagal KN kodus 7318 15 61 ir 7318 15 70, t. y. nerūdijančio plieno sraigtais, kurių galvutėse padarytos šešiakampės lizdinės išdrožos, ir nerūdijančio plieno varžtais su šešiakampėmis galvutėmis, kadangi kitų rūšių NPS Bendrijoje gaminama per mažai. Tačiau tyrimas patvirtino, kad šios kitos NPS rūšys Bendrijoje yra gaminamos. Dėl to šį prašymą teko atmesti. |
| --- | --- |

(15)

Importuotojai bei Vokietijos importuotojas ir (arba) platintojų asociacija taip pat tvirtino, kad reikėtų apsiriboti preke, klasifikuojama pagal KN kodus 7318 15 61 ir 7318 15 70, t. y. nerūdijančio plieno sraigtais, kurių galvutėse padarytos šešiakampės lizdinės išdrožos, ir nerūdijančio plieno varžtais su šešiakampėmis galvutėmis, kadangi kitų rūšių NPS Bendrijoje gaminama per mažai. Tačiau tyrimas patvirtino, kad šios kitos NPS rūšys Bendrijoje yra gaminamos. Dėl to šį prašymą teko atmesti.

| (16) | Buvo nustatyta, kad visoms prekių rūšims, išskyrus veržles, yra taikomas platus sąvaržų apibrėžimas ir kad jų pagrindinės fizinės bei techninės charakteristikos, pagrindinės paskirtys ir platinimo kanalai yra vienodi. |
| --- | --- |

(16)

Buvo nustatyta, kad visoms prekių rūšims, išskyrus veržles, yra taikomas platus sąvaržų apibrėžimas ir kad jų pagrindinės fizinės bei techninės charakteristikos, pagrindinės paskirtys ir platinimo kanalai yra vienodi.

| (17) | Atsižvelgiant į tai visų skirtingų rūšių KLR, Indonezijos, Malaizijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės NPS, išskyrus veržles, paprastai klasifikuojamos pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, atliekant šį tyrimą laikinai laikomos viena preke (toliau – svarstoma prekė). |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į tai visų skirtingų rūšių KLR, Indonezijos, Malaizijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės NPS, išskyrus veržles, paprastai klasifikuojamos pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, atliekant šį tyrimą laikinai laikomos viena preke (toliau – svarstoma prekė).

3.   Panaši prekė

| (18) | Komisija nustatė, kad visos NPS, gaminamos ir parduodamos KLR, Indonezijos, Malaizijos, Taivano, Tailando bei Vietnamo vidaus rinkose ir eksportuojamos į Bendriją iš suinteresuotų šalių, taip pat Bendrijos gamintojų gaminamos ir parduodamos Bendrijoje, savo fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis charakteristikomis bei panaudojimu nesiskiria. Dėl to laikinai buvo nuspręsta, kad visos jos yra panašios prekės, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(18)

Komisija nustatė, kad visos NPS, gaminamos ir parduodamos KLR, Indonezijos, Malaizijos, Taivano, Tailando bei Vietnamo vidaus rinkose ir eksportuojamos į Bendriją iš suinteresuotų šalių, taip pat Bendrijos gamintojų gaminamos ir parduodamos Bendrijoje, savo fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis charakteristikomis bei panaudojimu nesiskiria. Dėl to laikinai buvo nuspręsta, kad visos jos yra panašios prekės, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   ATRANKA

1.   KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų atranka

| (19) | Atsižvelgiant į tai, kad yra daug KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų, pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į tai, kad yra daug KLR ir Taivano eksportuojančių gamintojų, pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį.

| (20) | Kad galėtų nuspręsti, ar reikalinga atranka, ir, jei taip, ją atlikti, Komisija paragino eksportuojančius gamintojus per 15 dienų nuo tyrimo procedūros inicijavimo datos pranešti apie save ir pateikti pagrindinius duomenis apie savo eksportą bei vidaus pardavimus, tikslią veiklą, susijusią su svarstomos prekės gamyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių svarstomos prekės gamyboje ir (arba) prekyboje, pavadinimus bei veiklą. Taip pat buvo konsultuojamasi su KLR ir Taivano institucijomis. |
| --- | --- |

(20)

Kad galėtų nuspręsti, ar reikalinga atranka, ir, jei taip, ją atlikti, Komisija paragino eksportuojančius gamintojus per 15 dienų nuo tyrimo procedūros inicijavimo datos pranešti apie save ir pateikti pagrindinius duomenis apie savo eksportą bei vidaus pardavimus, tikslią veiklą, susijusią su svarstomos prekės gamyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių svarstomos prekės gamyboje ir (arba) prekyboje, pavadinimus bei veiklą. Taip pat buvo konsultuojamasi su KLR ir Taivano institucijomis.

1.1.   Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų išankstinė atranka

| (21) | Į Komisiją kreipėsi tik du eksportuojantys gamintojai iš KLR, kurie prašomą informaciją pateikė per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų savaičių laikotarpį. Esant tokioms aplinkybėms Komisija nusprendė, kad KLR eksportuojantiems gamintojams atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(21)

Į Komisiją kreipėsi tik du eksportuojantys gamintojai iš KLR, kurie prašomą informaciją pateikė per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų savaičių laikotarpį. Esant tokioms aplinkybėms Komisija nusprendė, kad KLR eksportuojantiems gamintojams atranka nereikalinga.

| (22) | Keturiasdešimt devynios Taivano bendrovės kreipėsi į Komisiją ir per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją. Tačiau tik trisdešimt septyni eksportuojantys gamintojai per tyrimo laikotarpį pateikė duomenis apie eksportą į Bendriją. Tie eksportuojantys gamintojai, kurie per tyrimo laikotarpį eksportavo svarstomą prekę į Bendriją ir pareiškė norą dalyvauti atrankoje, iš pradžių buvo laikomi bendradarbiaujančiomis bendrovėmis, į kurias darant atranką buvo atsižvelgta. Vienuolika iš 12 likusių bendrovių buvo prekiautojai arba eksportuojantys gamintojai, per tyrimo laikotarpį nevykdę eksporto į Bendriją. Dėl to, skaičiuojant dempingą, į šias bendroves negalima atsižvelgti. Galiausiai reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad viena iš likusių 12 bendrovių buvo eksportuojantis gamintojas, kuris gamino tik veržles ir dėl to su laikinosiomis priemonėmis nėra susijęs. |
| --- | --- |

(22)

Keturiasdešimt devynios Taivano bendrovės kreipėsi į Komisiją ir per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją. Tačiau tik trisdešimt septyni eksportuojantys gamintojai per tyrimo laikotarpį pateikė duomenis apie eksportą į Bendriją. Tie eksportuojantys gamintojai, kurie per tyrimo laikotarpį eksportavo svarstomą prekę į Bendriją ir pareiškė norą dalyvauti atrankoje, iš pradžių buvo laikomi bendradarbiaujančiomis bendrovėmis, į kurias darant atranką buvo atsižvelgta. Vienuolika iš 12 likusių bendrovių buvo prekiautojai arba eksportuojantys gamintojai, per tyrimo laikotarpį nevykdę eksporto į Bendriją. Dėl to, skaičiuojant dempingą, į šias bendroves negalima atsižvelgti. Galiausiai reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad viena iš likusių 12 bendrovių buvo eksportuojantis gamintojas, kuris gamino tik veržles ir dėl to su laikinosiomis priemonėmis nėra susijęs.

| (23) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai sudarė apie 78 % viso svarstomos prekės eksporto iš Taivano į Bendriją. |
| --- | --- |

(23)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai sudarė apie 78 % viso svarstomos prekės eksporto iš Taivano į Bendriją.

| (24) | Eksportuojantys gamintojai, kurie per nurodytą laikotarpį nepranešė apie save Komisijai, buvo laikomi nedalyvaujančiais tyrime. |
| --- | --- |

(24)

Eksportuojantys gamintojai, kurie per nurodytą laikotarpį nepranešė apie save Komisijai, buvo laikomi nedalyvaujančiais tyrime.

1.2.   Bendrovių atranka

| (25) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį darant atranką yra atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti per tam tikrą laiką. Šiuo pagrindu buvo atrinkti penki eksportuojantys gamintojai iš Taivano. Atrinktos bendrovės sudarė apie 47 % Taivano eksporto į Bendriją ir apie 57 % vidaus pardavimų Taivane. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su Taivano institucijomis, kurios tam neprieštaravo. |
| --- | --- |

(25)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį darant atranką yra atsižvelgiama į didžiausią tipišką eksporto kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti per tam tikrą laiką. Šiuo pagrindu buvo atrinkti penki eksportuojantys gamintojai iš Taivano. Atrinktos bendrovės sudarė apie 47 % Taivano eksporto į Bendriją ir apie 57 % vidaus pardavimų Taivane. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su Taivano institucijomis, kurios tam neprieštaravo.

| (26) | Trisdešimt du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurie nepateko į galutinę atranką, per Taivano institucijas buvo informuoti apie tai, kad visi antidempingo muitai jų eksportui bus skaičiuojami pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(26)

Trisdešimt du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurie nepateko į galutinę atranką, per Taivano institucijas buvo informuoti apie tai, kad visi antidempingo muitai jų eksportui bus skaičiuojami pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatas.

| (27) | Visoms penkioms atrinktoms bendrovėms buvo nusiųsti klausimynai, į kuriuos buvo atsakyta per nustatytus terminus. |
| --- | --- |

(27)

Visoms penkioms atrinktoms bendrovėms buvo nusiųsti klausimynai, į kuriuos buvo atsakyta per nustatytus terminus.

1.3.   Atskiras nagrinėjimas

| (28) | Du eksportuojantys Taivano gamintojai, kurie nebuvo įtraukti į atranką, kreipėsi dėl individualaus dempingo skirtumo ir muito normos, jeigu ji yra, nustatymo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį. Dėl didelio dalyvaujančių valstybių bei šalių skaičiaus ir laiko trūkumo Komisija nusprendė, kad atskiras nagrinėjimas negali būti taikomas eksportuojantiems Taivano gamintojams, nes jis be reikalo apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį baigti laiku. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų, prašęs atlikti tokį atskirą nagrinėjimą, gamino tik veržles, kurioms, kaip pirmiau minėta, ši procedūra netaikoma. |
| --- | --- |

(28)

Du eksportuojantys Taivano gamintojai, kurie nebuvo įtraukti į atranką, kreipėsi dėl individualaus dempingo skirtumo ir muito normos, jeigu ji yra, nustatymo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį. Dėl didelio dalyvaujančių valstybių bei šalių skaičiaus ir laiko trūkumo Komisija nusprendė, kad atskiras nagrinėjimas negali būti taikomas eksportuojantiems Taivano gamintojams, nes jis be reikalo apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį baigti laiku. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vienas iš eksportuojančių gamintojų, prašęs atlikti tokį atskirą nagrinėjimą, gamino tik veržles, kurioms, kaip pirmiau minėta, ši procedūra netaikoma.

2.   Bendrijos gamintojų atranka

| (29) | Atsižvelgiant į tai, kad yra daug Bendrijos gamintojų, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką. Šiuo tikslu Komisija paprašė Bendrijos gamintojų pateikti informaciją apie panašios prekės gamybą ir pardavimus. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į tai, kad yra daug Bendrijos gamintojų, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką. Šiuo tikslu Komisija paprašė Bendrijos gamintojų pateikti informaciją apie panašios prekės gamybą ir pardavimus.

| (30) | Į Komisiją kreipėsi aštuoni Bendrijos gamintojai, kurie per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves iš dviejų valstybių narių, tris iš Italijos ir vieną iš Vokietijos, nes jos gamino didžiausią Bendrijoje reprezentatyvų produkcijos kiekį (apie 50 %), kurį buvo galima pagrįstai ištirti per tam skirtą laiką. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį buvo konsultuojamasi su Bendrijos gamintojų asociacija, kuri tam neprieštaravo. Be to, likusiųjų 4 gamintojų, veikiančių Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje, buvo paprašyta pateikti tam tikrus bendrus žalos analizei reikalingus duomenis. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai ir du kiti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytus terminus atsiuntė atsakymus į klausimyną. Kadangi viena iš dviejų atrankoje nedalyvavusių bendradarbiaujančių bendrovių buvo vienintelė tam tikrų specialių veržlių, kurios laikinai nebuvo įtrauktos į šio tyrimo sritį, gamintoja, darant laikinąsias išvadas į ją nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(30)

Į Komisiją kreipėsi aštuoni Bendrijos gamintojai, kurie per pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą terminą pateikė prašomą informaciją. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves iš dviejų valstybių narių, tris iš Italijos ir vieną iš Vokietijos, nes jos gamino didžiausią Bendrijoje reprezentatyvų produkcijos kiekį (apie 50 %), kurį buvo galima pagrįstai ištirti per tam skirtą laiką. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį buvo konsultuojamasi su Bendrijos gamintojų asociacija, kuri tam neprieštaravo. Be to, likusiųjų 4 gamintojų, veikiančių Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje, buvo paprašyta pateikti tam tikrus bendrus žalos analizei reikalingus duomenis. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai ir du kiti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytus terminus atsiuntė atsakymus į klausimyną. Kadangi viena iš dviejų atrankoje nedalyvavusių bendradarbiaujančių bendrovių buvo vienintelė tam tikrų specialių veržlių, kurios laikinai nebuvo įtrauktos į šio tyrimo sritį, gamintoja, darant laikinąsias išvadas į ją nebuvo atsižvelgta.

3.   Importuotojų atranka

| (31) | Kadangi importuotojų Bendrijoje yra daug, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Šiais tikslais Komisija paprašė Bendrijos gamintojų pateikti informaciją apie svarstomos prekės importą ir pardavimus. |
| --- | --- |

(31)

Kadangi importuotojų Bendrijoje yra daug, pranešime apie procedūros inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Šiais tikslais Komisija paprašė Bendrijos gamintojų pateikti informaciją apie svarstomos prekės importą ir pardavimus.

| (32) | Remdamasi gauta informacija, Komisija kaip pavyzdį atrinko penkis importuotojus iš keturių valstybių narių, du iš Vokietijos, vieną iš Italijos, vieną iš Švedijos ir vieną iš Jungtinės Karalystės. Buvo konsultuojamasi su dviem žinomomis importuotojų asociacijomis. Jų importas iš visų žinomų importuotojų Bendrijoje sudarė didžiausią reprezentatyvų pardavimų kiekį (apie 37 %), kurį buvo galima pagrįstai ištirti per tam skirtą laiką. Keturi importuotojai bendradarbiavo ir atsiuntė atsakymus į klausimyną. Švedijos importuotojas daugiau nebendradarbiavo, ir tik du importuotojai pateikė išsamius atsakymus ir visą prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(32)

Remdamasi gauta informacija, Komisija kaip pavyzdį atrinko penkis importuotojus iš keturių valstybių narių, du iš Vokietijos, vieną iš Italijos, vieną iš Švedijos ir vieną iš Jungtinės Karalystės. Buvo konsultuojamasi su dviem žinomomis importuotojų asociacijomis. Jų importas iš visų žinomų importuotojų Bendrijoje sudarė didžiausią reprezentatyvų pardavimų kiekį (apie 37 %), kurį buvo galima pagrįstai ištirti per tam skirtą laiką. Keturi importuotojai bendradarbiavo ir atsiuntė atsakymus į klausimyną. Švedijos importuotojas daugiau nebendradarbiavo, ir tik du importuotojai pateikė išsamius atsakymus ir visą prašomą informaciją.

D.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR ir Vietnamo kilmės importo normali vertė nustatoma pagal to paties straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panaši prekė yra gaminama ir parduodama vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Siekiant supaprastinti informaciją, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1) | verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos pagal rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo; |
| --- | --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR ir Vietnamo kilmės importo normali vertė nustatoma pagal to paties straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panaši prekė yra gaminama ir parduodama vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Siekiant supaprastinti informaciją, toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

1)

verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos pagal rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo;

| 2) | apskaitos dokumentai, kuriuos pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) tikrina nepriklausomas auditas, naudojami įvairiems tikslams; |
| --- | --- |

2)

apskaitos dokumentai, kuriuos pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) tikrina nepriklausomas auditas, naudojami įvairiems tikslams;

| 3) | iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos nebuvo perimti jokie rimti pažeidimai; |
| --- | --- |

3)

iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos nebuvo perimti jokie rimti pažeidimai;

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą;

| 5) | valiuta keičiama pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5)

valiuta keičiama pagal rinkos kursą.

| (34) | Du Kinijos gamintojai ir vienas Vietnamo gamintojas kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytus terminus eksportuojantiems gamintojams atsakė į RER prašymo formą. |
| --- | --- |

(34)

Du Kinijos gamintojai ir vienas Vietnamo gamintojas kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytus terminus eksportuojantiems gamintojams atsakė į RER prašymo formą.

| (35) | Vienas Kinijos gamintojas buvo tik pradėjęs veiklą ir neturėjo audito patikrintų arba kitokių finansinių ataskaitų. Komisija nusprendė, kad neturint tokių ataskaitų negalima nustatyti, ar buvo įvykdyti 2 ir 3 kriterijai. Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad ši bendrovė neatitinka RER taikymo reikalavimų. Apie tai bendrovė buvo informuota ir tam neprieštaravo. |
| --- | --- |

(35)

Vienas Kinijos gamintojas buvo tik pradėjęs veiklą ir neturėjo audito patikrintų arba kitokių finansinių ataskaitų. Komisija nusprendė, kad neturint tokių ataskaitų negalima nustatyti, ar buvo įvykdyti 2 ir 3 kriterijai. Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad ši bendrovė neatitinka RER taikymo reikalavimų. Apie tai bendrovė buvo informuota ir tam neprieštaravo.

| (36) | Kito eksportuojančio Kinijos gamintojo Komisija paprašė pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją. Visą informaciją, pateiktą RER prašyme, Komisija patikrino lankydamasi šios bendrovės patalpose. |
| --- | --- |

(36)

Kito eksportuojančio Kinijos gamintojo Komisija paprašė pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją. Visą informaciją, pateiktą RER prašyme, Komisija patikrino lankydamasi šios bendrovės patalpose.

| (37) | Patikrinimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė neturėjo vieno aiškaus pagrindinių apskaitos dokumentų, parengtų ir audito patikrintų pagal TAS, rinkinio. Nors ataskaitas patikrino nepriklausomi išorės auditoriai, jose liko daug klausimų ir neatitikimų. Per visą tyrimo laikotarpį bendrovės pateikti jos ataskaitų variantai buvo skirtingi, juose visuose buvo reikšmingų klaidų, tokių kaip neatitiktis tarp penkerių finansinių metų iš eilės ataskaitinio laikotarpio pabaigos ir pradžios balansų (TAS 1) arba tariami apskaitos politikos pasikeitimai, kurie nebuvo tinkamai pagrįsti jokia ataskaitose pateikta informacija (TAS 8). Svarbių skaičių, tokių kaip pardavimų apyvarta, nebuvo įmanoma sutikrinti su kitos bendrovės dokumentais. Be to, bendrovės ataskaitose buvo nurodytas didelis pelnas, nors, kaip paaiškėjo, iš tikrųjų ji veikė labai nuostolingai, o pateiktose ataskaitose nebuvo tinkamai konsoliduotų visas jos operacijas apimančių apyvartos duomenų. Auditorių išvadose pirmiau nurodytos problemos visai nebuvo paminėtos.
  Vertinant pagal tai, kas pirmiau nurodyta, 2 kriterijus nebuvo įvykdytas. Dėl to buvo nuspręsta, kad bendrovė neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(37)

Patikrinimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė neturėjo vieno aiškaus pagrindinių apskaitos dokumentų, parengtų ir audito patikrintų pagal TAS, rinkinio. Nors ataskaitas patikrino nepriklausomi išorės auditoriai, jose liko daug klausimų ir neatitikimų. Per visą tyrimo laikotarpį bendrovės pateikti jos ataskaitų variantai buvo skirtingi, juose visuose buvo reikšmingų klaidų, tokių kaip neatitiktis tarp penkerių finansinių metų iš eilės ataskaitinio laikotarpio pabaigos ir pradžios balansų (TAS 1) arba tariami apskaitos politikos pasikeitimai, kurie nebuvo tinkamai pagrįsti jokia ataskaitose pateikta informacija (TAS 8). Svarbių skaičių, tokių kaip pardavimų apyvarta, nebuvo įmanoma sutikrinti su kitos bendrovės dokumentais. Be to, bendrovės ataskaitose buvo nurodytas didelis pelnas, nors, kaip paaiškėjo, iš tikrųjų ji veikė labai nuostolingai, o pateiktose ataskaitose nebuvo tinkamai konsoliduotų visas jos operacijas apimančių apyvartos duomenų. Auditorių išvadose pirmiau nurodytos problemos visai nebuvo paminėtos.

Vertinant pagal tai, kas pirmiau nurodyta, 2 kriterijus nebuvo įvykdytas. Dėl to buvo nuspręsta, kad bendrovė neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų.

| (38) | Komisija kreipėsi į Vietnamo gamintoją, prašydama pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(38)

Komisija kreipėsi į Vietnamo gamintoją, prašydama pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją.

| (39) | Komisija nusprendė, kad 1 kriterijus nebuvo įvykdytas. Visų pirma buvo nustatyta, kad eksportui ir vidaus pardavimams buvo taikomas tam tikras kiekybinis apribojimas. Šis apribojimas buvo nurodytas verslo investicijų licencijoje, prašyme išduoti licenciją ir bendrovės steigimo sutartyje. Galiausiai, kaip nurodyta bendrovės verslo investicijų licencijoje, visus klausimus, susijusius su žemės nuomos politika, sprendžia valstybė. Be to, bendrovė naudojasi teise atsisakyti mokėti žemės nuomos mokestį, kol bus įvykdyti jos pagrindiniai statybos planai, ir teise papildomai atsisakyti kelerius metus mokėti žemės nuomos mokestį. Atsižvelgus į tai buvo padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė, jog jos verslo sprendimai ir išlaidos buvo planuojami pagal rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo. |
| --- | --- |

(39)

Komisija nusprendė, kad 1 kriterijus nebuvo įvykdytas. Visų pirma buvo nustatyta, kad eksportui ir vidaus pardavimams buvo taikomas tam tikras kiekybinis apribojimas. Šis apribojimas buvo nurodytas verslo investicijų licencijoje, prašyme išduoti licenciją ir bendrovės steigimo sutartyje. Galiausiai, kaip nurodyta bendrovės verslo investicijų licencijoje, visus klausimus, susijusius su žemės nuomos politika, sprendžia valstybė. Be to, bendrovė naudojasi teise atsisakyti mokėti žemės nuomos mokestį, kol bus įvykdyti jos pagrindiniai statybos planai, ir teise papildomai atsisakyti kelerius metus mokėti žemės nuomos mokestį. Atsižvelgus į tai buvo padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė, jog jos verslo sprendimai ir išlaidos buvo planuojami pagal rinkos sąlygas ir be didelio valstybės įsikišimo.

| (40) | Komisija nustatė, kad 2 kriterijus nebuvo įvykdytas, nes, nesilaikant TAS 1 reikalavimų, 2002 m. finansinės ataskaitos nebuvo laiku paskelbtos ir tinkamai patikrintos audito. |
| --- | --- |

(40)

Komisija nustatė, kad 2 kriterijus nebuvo įvykdytas, nes, nesilaikant TAS 1 reikalavimų, 2002 m. finansinės ataskaitos nebuvo laiku paskelbtos ir tinkamai patikrintos audito.

| (41) | Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad bendrovė neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad bendrovė neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų.

| (42) | Suinteresuotiems Kinijos ir Vietnamo eksportuojantiems gamintojams bei Bendrijos gamintojams buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau nurodytų išvadų. |
| --- | --- |

(42)

Suinteresuotiems Kinijos ir Vietnamo eksportuojantiems gamintojams bei Bendrijos gamintojams buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau nurodytų išvadų.

| (43) | Du eksportuojantys gamintojai užginčijo tokį sprendimą, tvirtindami, kad jiems turėtų būti taikomas RER. |
| --- | --- |

(43)

Du eksportuojantys gamintojai užginčijo tokį sprendimą, tvirtindami, kad jiems turėtų būti taikomas RER.

| (44) | Kinijos eksportuojančio gamintojo teigimu, jo vykdoma apskaitos politika atitiko Kinijos bendrovių apskaitos taisykles ir patirtį. |
| --- | --- |

(44)

Kinijos eksportuojančio gamintojo teigimu, jo vykdoma apskaitos politika atitiko Kinijos bendrovių apskaitos taisykles ir patirtį.

| (45) | Šiuo atžvilgiu nurodoma, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus Komisija patikrina, ar bendrovių sąskaitos yra parengtos ir audito patikrintos atsižvelgiant į TAS reikalavimus. Sprendžiant, ar galima taikyti RER, Kinijos standartų atitiktis arba neatitiktis nėra lemiamas veiksnys. Be to, patikrinimo išvados rodo, kad arba nebuvo laikomasi pagrindinių apskaitos principų, arba apskaitoje buvo padaryti reikšmingi pakeitimai, kuriuos reikia tinkamai įforminti ir paaiškinti. |
| --- | --- |

(45)

Šiuo atžvilgiu nurodoma, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus Komisija patikrina, ar bendrovių sąskaitos yra parengtos ir audito patikrintos atsižvelgiant į TAS reikalavimus. Sprendžiant, ar galima taikyti RER, Kinijos standartų atitiktis arba neatitiktis nėra lemiamas veiksnys. Be to, patikrinimo išvados rodo, kad arba nebuvo laikomasi pagrindinių apskaitos principų, arba apskaitoje buvo padaryti reikšmingi pakeitimai, kuriuos reikia tinkamai įforminti ir paaiškinti.

| (46) | Nepaisant to, kas pirmiau išdėstyta, nurodoma, kad pagal Kinijos verslo įmonių apskaitos sistemos 155 straipsnio reikalavimus bendrovės turi pateikti išsamias ir išsamias finansinių ataskaitų pastabas. Atsižvelgiant į tai, kad bendrovės ataskaitose nebuvo patekta reikšmingų pastabų arba paaiškinimų, galima daryti išvadą, kad auditas ne tik pažeidė TAS, bet nesilaikė ir Kinijos standartų. |
| --- | --- |

(46)

Nepaisant to, kas pirmiau išdėstyta, nurodoma, kad pagal Kinijos verslo įmonių apskaitos sistemos 155 straipsnio reikalavimus bendrovės turi pateikti išsamias ir išsamias finansinių ataskaitų pastabas. Atsižvelgiant į tai, kad bendrovės ataskaitose nebuvo patekta reikšmingų pastabų arba paaiškinimų, galima daryti išvadą, kad auditas ne tik pažeidė TAS, bet nesilaikė ir Kinijos standartų.

| (47) | Dėl šios priežasties buvo nuspręsta, kad Kinijos eksportuojančio gamintojo pastabos buvo nepagrįstos ir kad jam negalima taikyti RER. |
| --- | --- |

(47)

Dėl šios priežasties buvo nuspręsta, kad Kinijos eksportuojančio gamintojo pastabos buvo nepagrįstos ir kad jam negalima taikyti RER.

| (48) | Vietnamo eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad eksporto ir (arba) vidaus pardavimų santykis, nurodytas verslo investicijų licencijoje, nėra privalomas ir atspindi tik specialias mokesčių lengvatas, kurias Vietnamo Vyriausybė taiko investicijoms skatinti. Dėl to jokia valdžios institucija šiai bendrovei nenustato eksporto ir vidaus rinkos pardavimų kiekio. |
| --- | --- |

(48)

Vietnamo eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad eksporto ir (arba) vidaus pardavimų santykis, nurodytas verslo investicijų licencijoje, nėra privalomas ir atspindi tik specialias mokesčių lengvatas, kurias Vietnamo Vyriausybė taiko investicijoms skatinti. Dėl to jokia valdžios institucija šiai bendrovei nenustato eksporto ir vidaus rinkos pardavimų kiekio.

| (49) | Šiuo atžvilgiu nurodoma, kad licencijos išdavimo nuostatų ir mokesčių bei finansinių nuostatų nesieja joks tiesioginis ryšys. Be to, pačioje verslo investicijų licencijoje nėra jokios nuorodos dėl eksporto pardavimų santykio nustatymo tik apmokestinimo tikslais. |
| --- | --- |

(49)

Šiuo atžvilgiu nurodoma, kad licencijos išdavimo nuostatų ir mokesčių bei finansinių nuostatų nesieja joks tiesioginis ryšys. Be to, pačioje verslo investicijų licencijoje nėra jokios nuorodos dėl eksporto pardavimų santykio nustatymo tik apmokestinimo tikslais.

| (50) | Kalbant apie žemės nuomą, bendrovė tvirtino, kad Vietname taikoma žemės nuomos tvarka neprieštarauja rinkos ekonomikos principams ir kad visos specialios nuostatos, susijusios su žemės nuomos politika, tėra paprasčiausios lengvatos, kurias Vietnamo Vyriausybė naudoja investicijoms iš užsienio pritraukti. Minėtas eksportuojantis gamintojas teigė, kad nuomos suma buvo savotiškas „mokestis“ ir kad jis pirko žemę iš kitos bendrovės, kuri buvo „tikroji savininkė“. |
| --- | --- |

(50)

Kalbant apie žemės nuomą, bendrovė tvirtino, kad Vietname taikoma žemės nuomos tvarka neprieštarauja rinkos ekonomikos principams ir kad visos specialios nuostatos, susijusios su žemės nuomos politika, tėra paprasčiausios lengvatos, kurias Vietnamo Vyriausybė naudoja investicijoms iš užsienio pritraukti. Minėtas eksportuojantis gamintojas teigė, kad nuomos suma buvo savotiškas „mokestis“ ir kad jis pirko žemę iš kitos bendrovės, kuri buvo „tikroji savininkė“.

| (51) | Nurodoma, kad Vietname nėra laisvos žemės rinkos. Pagal bendrovės pateiktą Vyriausybės aplinkraštį žemės kainą nustato valstybė. Kalbant apie argumentą dėl žemės pirkimo iš „tikrosios savininkės“, ši sąvoka yra šiek tiek klaidinanti, nes Vietname nėra privačios žemės nuosavybės. Iš tikrųjų bendrovė kalbėjo apie valstybės vienašališkai nustatytą kompensaciją už teisę naudotis žeme, išmokėtą ankstesniam nuomininkui. Be to, nebuvo pateikta jokių įrodymų, patvirtinančių teiginį, kad žemės nuomos mokestis yra „mokesčio“ rūšis. Bet kuriuo atveju, kaip nurodoma 39 konstatuojamojoje dalyje, ši bendrovė žemės nuomos mokesčio nemoka daug metų. |
| --- | --- |

(51)

Nurodoma, kad Vietname nėra laisvos žemės rinkos. Pagal bendrovės pateiktą Vyriausybės aplinkraštį žemės kainą nustato valstybė. Kalbant apie argumentą dėl žemės pirkimo iš „tikrosios savininkės“, ši sąvoka yra šiek tiek klaidinanti, nes Vietname nėra privačios žemės nuosavybės. Iš tikrųjų bendrovė kalbėjo apie valstybės vienašališkai nustatytą kompensaciją už teisę naudotis žeme, išmokėtą ankstesniam nuomininkui. Be to, nebuvo pateikta jokių įrodymų, patvirtinančių teiginį, kad žemės nuomos mokestis yra „mokesčio“ rūšis. Bet kuriuo atveju, kaip nurodoma 39 konstatuojamojoje dalyje, ši bendrovė žemės nuomos mokesčio nemoka daug metų.

| (52) | Kalbant apie 2 kriterijų, bendrovės teigimu, auditoriai pastebėjo, kad jos 2002 m. finansinės ataskaitos buvo paskelbtos vėliau, nei reikalaujama TAS, tačiau Finansų ministerija leido nekreipti dėmesio į šį neatitikimą. |
| --- | --- |

(52)

Kalbant apie 2 kriterijų, bendrovės teigimu, auditoriai pastebėjo, kad jos 2002 m. finansinės ataskaitos buvo paskelbtos vėliau, nei reikalaujama TAS, tačiau Finansų ministerija leido nekreipti dėmesio į šį neatitikimą.

| (53) | Nurodoma, kad audito išvada šio teiginio nepatvirtino. Priešingai, auditoriai nurodė, kad auditas buvo atliktas pagal TAS, ir ataskaitose nepateikė jokios išlygos arba paaiškinimo, kodėl bendrovė nesilaikė aiškiai apibrėžtos TAS praktikos. Be to, tai, kad Finansų ministerijos pateiktas raštas tariamai gali pakeisti arba palengvinti aiškiai apibrėžtą teisinę politiką, patvirtina, kad praktikoje TAS nebuvo tinkamai taikomi. |
| --- | --- |

(53)

Nurodoma, kad audito išvada šio teiginio nepatvirtino. Priešingai, auditoriai nurodė, kad auditas buvo atliktas pagal TAS, ir ataskaitose nepateikė jokios išlygos arba paaiškinimo, kodėl bendrovė nesilaikė aiškiai apibrėžtos TAS praktikos. Be to, tai, kad Finansų ministerijos pateiktas raštas tariamai gali pakeisti arba palengvinti aiškiai apibrėžtą teisinę politiką, patvirtina, kad praktikoje TAS nebuvo tinkamai taikomi.

| (54) | Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad 1 ir 2 kriterijai nebuvo įvykdyti ir dėl to RER taikyti negalima. |
| --- | --- |

(54)

Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad 1 ir 2 kriterijai nebuvo įvykdyti ir dėl to RER taikyti negalima.

2.   Individualus režimas (IR)

| (55) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas, jeigu jis yra, yra nustatytas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(55)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas, jeigu jis yra, yra nustatytas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.

| (56) | Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai iš KLR, prašę jiems taikyti RER, kartu kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu būtų atsisakyta taikyti RER. |
| --- | --- |

(56)

Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai iš KLR, prašę jiems taikyti RER, kartu kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu būtų atsisakyta taikyti RER.

| (57) | Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad šios dvi bendrovės atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(57)

Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad šios dvi bendrovės atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.

| (58) | Dėl to buvo nuspręsta IR taikyti šiems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou, |
| --- | --- | --- |

(58)

Dėl to buvo nuspręsta IR taikyti šiems eksportuojantiems gamintojams iš KLR:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou,

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang.

| (59) | Vietnamo eksportuojantis gamintojas, prašęs jam taikyti RER, taip pat kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu būtų atisakyta taikyti RER. |
| --- | --- |

(59)

Vietnamo eksportuojantis gamintojas, prašęs jam taikyti RER, taip pat kreipėsi ir dėl IR taikymo tuo atveju, jeigu būtų atisakyta taikyti RER.

| (60) | Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad ši bendrovė atitiko ne visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.
  Visų pirma, kaip nurodoma pirmiau pateiktoje RER analizėje, buvo nustatyta, kad pati bendrovė negalėjo laisvai nustatyti savo eksporto pardavimų kiekių. Šiuos kiekius valstybė nustatė bendrovės verslo licencijoje. Dėl to buvo nuspręsta, kad ši bendrovė neatitiko IR taikymo sąlygų. |
| --- | --- |

(60)

Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad ši bendrovė atitiko ne visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.

Visų pirma, kaip nurodoma pirmiau pateiktoje RER analizėje, buvo nustatyta, kad pati bendrovė negalėjo laisvai nustatyti savo eksporto pardavimų kiekių. Šiuos kiekius valstybė nustatė bendrovės verslo licencijoje. Dėl to buvo nuspręsta, kad ši bendrovė neatitiko IR taikymo sąlygų.

| (61) | Du kiti eksportuojantys Vietnamo gamintojai taip pat kreipėsi dėl IR taikymo per nustatytą laikotarpį. Tačiau vienas iš jų pateikė neišsamų atsakymą į klausimyną, o kitas nepateikė jokio atsakymo.
  Šios dvi bendrovės nepateikė prašomos informacijos arba jokio kito paaiškinimo. Dėl to Komisija nusprendė, jog jos neįrodė, kad atitinka sąlygas, kurios leistų taikyti IR. |
| --- | --- |

(61)

Du kiti eksportuojantys Vietnamo gamintojai taip pat kreipėsi dėl IR taikymo per nustatytą laikotarpį. Tačiau vienas iš jų pateikė neišsamų atsakymą į klausimyną, o kitas nepateikė jokio atsakymo.

Šios dvi bendrovės nepateikė prašomos informacijos arba jokio kito paaiškinimo. Dėl to Komisija nusprendė, jog jos neįrodė, kad atitinka sąlygas, kurios leistų taikyti IR.

3.   Normali vertė

3.1.   Analogiška šalis

| (62) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalių eksportuojantiems gamintojams, kurių prašymai dėl RER nebuvo patenkinti, normali vertė buvo skaičiuojama pagal kainą arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje. |
| --- | --- |

(62)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalių eksportuojantiems gamintojams, kurių prašymai dėl RER nebuvo patenkinti, normali vertė buvo skaičiuojama pagal kainą arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje.

| (63) | Pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą Indija buvo pasiūlyta kaip analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR ir Vietnamui. Komisija paragino visas suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas.
  Įvairios suinteresuotos šalys pateikė pastabas, kaip analogišką šalį siūlydamos Taivaną, Tailandą, Korėjos Respubliką arba Italiją. Komisija susisiekė su žinomomis bendrovėmis Indijoje, kuri iš pradžių buvo numatyta kaip tinkama analogiška šalis. Tačiau Indijos gamintojai nepateikė jokių atsakymų į klausimyną arba kitų reikšmingų pastabų. Šalys, kaip analogišką šalį pasiūliusios Korėjos Respubliką arba Italiją, nepateikė jokios konkrečios informacijos. Dėl to pastarosios nebebuvo svarstomos kaip alternatyvios analogiškos šalys.
  Kalbant apie Tailandą, nurodoma, kad tyrimo metu bendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija parodė, jog Tailande vidaus pardavimai nebuvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis, ir dėl to jis negali būti laikomas analogiška šalimi.
  Tačiau Taivanas, kuris yra vienas didžiausių pasaulyje svarstomos prekės gamintojų, buvo pripažintas turinčiu reprezentatyvią vidaus rinką, kurioje platus prekių asortimentas ir didelis tiekėjų skaičius užtikrina pakankamą konkurencijos lygį. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai Taivane įprastinėmis prekybos sąlygomis vykdė reikšmingus vidaus pardavimus. |
| --- | --- |

(63)

Pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą Indija buvo pasiūlyta kaip analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR ir Vietnamui. Komisija paragino visas suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas.

Įvairios suinteresuotos šalys pateikė pastabas, kaip analogišką šalį siūlydamos Taivaną, Tailandą, Korėjos Respubliką arba Italiją. Komisija susisiekė su žinomomis bendrovėmis Indijoje, kuri iš pradžių buvo numatyta kaip tinkama analogiška šalis. Tačiau Indijos gamintojai nepateikė jokių atsakymų į klausimyną arba kitų reikšmingų pastabų. Šalys, kaip analogišką šalį pasiūliusios Korėjos Respubliką arba Italiją, nepateikė jokios konkrečios informacijos. Dėl to pastarosios nebebuvo svarstomos kaip alternatyvios analogiškos šalys.

Kalbant apie Tailandą, nurodoma, kad tyrimo metu bendradarbiaujančių gamintojų pateikta informacija parodė, jog Tailande vidaus pardavimai nebuvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis, ir dėl to jis negali būti laikomas analogiška šalimi.

Tačiau Taivanas, kuris yra vienas didžiausių pasaulyje svarstomos prekės gamintojų, buvo pripažintas turinčiu reprezentatyvią vidaus rinką, kurioje platus prekių asortimentas ir didelis tiekėjų skaičius užtikrina pakankamą konkurencijos lygį. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai Taivane įprastinėmis prekybos sąlygomis vykdė reikšmingus vidaus pardavimus.

| (64) | Atsižvelgus į tai, kas pirmiau išdėstyta, daroma išvada, kad Taivanas yra tinkama analogiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(64)

Atsižvelgus į tai, kas pirmiau išdėstyta, daroma išvada, kad Taivanas yra tinkama analogiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

3.2.   Normaliai vertei nustatyti taikoma metodika

3.2.1.   Pasaulinis reprezentatyvumas

| (65) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia patikrino kiekvieno eksportuojančio gamintojo svarstomos prekės vidaus pardavimų nepriklausomiems vartotojams reprezentatyvumą kiekvienoje eksportuojančioje šalyje, t. y. ar bendras tokių pardavimų kiekis sudaro 5 % arba daugiau viso atitinkamų pardavimų eksportui į Bendriją kiekio. |
| --- | --- |

(65)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia patikrino kiekvieno eksportuojančio gamintojo svarstomos prekės vidaus pardavimų nepriklausomiems vartotojams reprezentatyvumą kiekvienoje eksportuojančioje šalyje, t. y. ar bendras tokių pardavimų kiekis sudaro 5 % arba daugiau viso atitinkamų pardavimų eksportui į Bendriją kiekio.

3.2.2.   Prekės rūšies palyginamumas

| (66) | Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimai buvo reprezentatyvūs, vidaus rinkoje parduodamų panašių prekių rūšis, identiškas arba labai panašias į eksportui į Bendriją parduodamas prekių rūšis. Buvo taikomi šie kriterijai: KN kodas, naudojamos žaliavos rūšis, DIN numeris (t. y. prekės klasifikavimo DIN nomenklatūroje kodas), skersmuo ir ilgis milimetrais. |
| --- | --- |

(66)

Po to Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimai buvo reprezentatyvūs, vidaus rinkoje parduodamų panašių prekių rūšis, identiškas arba labai panašias į eksportui į Bendriją parduodamas prekių rūšis. Buvo taikomi šie kriterijai: KN kodas, naudojamos žaliavos rūšis, DIN numeris (t. y. prekės klasifikavimo DIN nomenklatūroje kodas), skersmuo ir ilgis milimetrais.

3.2.3.   Prekės rūšies reprezentatyvumas

| (67) | Konkrečios rūšies prekės vidaus pardavimai buvo laikomi pakankamai reprezentatyviais, kai tos rūšies prekės pardavimų nepriklausomiems vartotojams vidaus rinkoje kiekis per tyrimo laikotarpį sudarė 5 % arba daugiau viso panašios rūšies prekės pardavimų eksportui į Bendriją kiekio. |
| --- | --- |

(67)

Konkrečios rūšies prekės vidaus pardavimai buvo laikomi pakankamai reprezentatyviais, kai tos rūšies prekės pardavimų nepriklausomiems vartotojams vidaus rinkoje kiekis per tyrimo laikotarpį sudarė 5 % arba daugiau viso panašios rūšies prekės pardavimų eksportui į Bendriją kiekio.

3.2.4.   Įprastų prekybos sąlygų patikrinimas

| (68) | Vėliau Komisija patikrino, ar kiekvienos bendrovės pardavimus atskiroje eksportuojančioje šalyje galima laikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(68)

Vėliau Komisija patikrino, ar kiekvienos bendrovės pardavimus atskiroje eksportuojančioje šalyje galima laikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (69) | Tai buvo daroma nustatant visų eksportuojamų rūšių prekių nuostolingų pardavimų nepriklausomiems vartotojams dalis vidaus rinkoje per tyrimo laikotarpį:






  a) | Toms prekių rūšims, kurių daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurių svertinė vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už vieneto kainą, normali vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama kaip atitinkamos prekės rūšies visų vidaus pardavimų kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- | --- |

(69)

Tai buvo daroma nustatant visų eksportuojamų rūšių prekių nuostolingų pardavimų nepriklausomiems vartotojams dalis vidaus rinkoje per tyrimo laikotarpį:

a)

Toms prekių rūšims, kurių daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurių svertinė vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už vieneto kainą, normali vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama kaip atitinkamos prekės rūšies visų vidaus pardavimų kainų svertinis vidurkis.

| b) | Prekės rūšims, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, normali vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama tik kaip atitinkamos rūšies prekės vidaus pardavimų kainų, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo lygios arba didesnės už vieneto kainą, svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

b)

Prekės rūšims, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, normali vertė pagal prekės rūšį buvo skaičiuojama tik kaip atitinkamos rūšies prekės vidaus pardavimų kainų, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo lygios arba didesnės už vieneto kainą, svertinis vidurkis.

| c) | Prekės rūšims, kurių mažiau kaip 10 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurios nebuvo parduodamomis įprastomis prekybos sąlygomis, normalią vertę reikėjo apskaičiuoti. |
| --- | --- |

c)

Prekės rūšims, kurių mažiau kaip 10 % pardavimų kiekio vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto kainą, ir kurios nebuvo parduodamomis įprastomis prekybos sąlygomis, normalią vertę reikėjo apskaičiuoti.

3.2.5.   Normali vertė pagal faktinę vidaus kainą

| (70) | Prekių rūšims, kurias eksportui į Bendriją pardavė tiriamos bendrovės, jeigu buvo įvykdyti minėtų 3.2.3–3.2.4 dalių a ir b punktų reikalavimai, panašių rūšių prekių normali vertė buvo nustatoma pagal nepriklausomų vartotojų tiriamos šalies vidaus rinkoje per TL faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(70)

Prekių rūšims, kurias eksportui į Bendriją pardavė tiriamos bendrovės, jeigu buvo įvykdyti minėtų 3.2.3–3.2.4 dalių a ir b punktų reikalavimai, panašių rūšių prekių normali vertė buvo nustatoma pagal nepriklausomų vartotojų tiriamos šalies vidaus rinkoje per TL faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

3.2.6.   Normali vertė pagal apskaičiuotą vertę

| (71) | Prekių rūšims, kurioms taikomas minėtos 3.2.4 dalies c punktas, taip pat minėtoje 3.2.3 dalyje nurodytoms prekių rūšims, kurias eksportuojantis gamintojas tiriamų šalių vidaus rinkoje pardavė ne reprezentatyviais kiekiais, normalią vertę reikėjo apskaičiuoti.
  Skaičiuojant normalią vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, patirtos panašios prekės pardavimo, bendrosios bei administracinės išlaidos (toliau – PBA) ir kiekvieno aptariamo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje realizuoto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per TL buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per TL. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš naudojant jas įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normalioms vertėms apskaičiuoti.
  Tiriamose šalyse, kuriose nebuvo eksportuojančių gamintojų, vykdžiusių panašaus prekių arba tos pačios bendros prekių kategorijos vidaus pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis per TL, normaliai vertei apskaičiuoti buvo naudojama atitinkamai pakoreguota suinteresuoto eksportuojančio gamintojo gamybos kaina. Laikinai buvo nuspręsta, kad prie šios gamybos kainos reikėtų pridėti keturių bendradarbiaujančių atrinktų eksportuojančių Taivano gamintojų patirtas vidutines svertines PBA išlaidas ir realizuotą pelną už panašios prekės vidaus pardavimus per TL pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(71)

Prekių rūšims, kurioms taikomas minėtos 3.2.4 dalies c punktas, taip pat minėtoje 3.2.3 dalyje nurodytoms prekių rūšims, kurias eksportuojantis gamintojas tiriamų šalių vidaus rinkoje pardavė ne reprezentatyviais kiekiais, normalią vertę reikėjo apskaičiuoti.

Skaičiuojant normalią vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, patirtos panašios prekės pardavimo, bendrosios bei administracinės išlaidos (toliau – PBA) ir kiekvieno aptariamo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje realizuoto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per TL buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per TL. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš naudojant jas įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normalioms vertėms apskaičiuoti.

Tiriamose šalyse, kuriose nebuvo eksportuojančių gamintojų, vykdžiusių panašaus prekių arba tos pačios bendros prekių kategorijos vidaus pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis per TL, normaliai vertei apskaičiuoti buvo naudojama atitinkamai pakoreguota suinteresuoto eksportuojančio gamintojo gamybos kaina. Laikinai buvo nuspręsta, kad prie šios gamybos kainos reikėtų pridėti keturių bendradarbiaujančių atrinktų eksportuojančių Taivano gamintojų patirtas vidutines svertines PBA išlaidas ir realizuotą pelną už panašios prekės vidaus pardavimus per TL pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

3.2.7.   Pereinamojo laikotarpio ekonomikos

| (72) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normali vertė KLR ir Vietnamui buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš gamintojų analogiškoje šalyje, t. y. pagal kainas, Taivano vidaus rinkoje sumokėtas arba mokėtinas už panašias prekių rūšis, jeigu jų pardavimai buvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis, arba pagal apskaičiuotas normalias vertes, jeigu panašių rūšių prekių vidaus pardavimai įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo vykdomi.
  Dėl to nustatyta normali vertė buvo lygi keturių bendradarbiaujančių atrinktų Taivano gamintojų svertinei vidutinei vidaus pardavimų nesusijusiems vartotojams kainai arba apskaičiuotai kiekvienos prekės rūšies vertei. |
| --- | --- |

(72)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normali vertė KLR ir Vietnamui buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš gamintojų analogiškoje šalyje, t. y. pagal kainas, Taivano vidaus rinkoje sumokėtas arba mokėtinas už panašias prekių rūšis, jeigu jų pardavimai buvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis, arba pagal apskaičiuotas normalias vertes, jeigu panašių rūšių prekių vidaus pardavimai įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo vykdomi.

Dėl to nustatyta normali vertė buvo lygi keturių bendradarbiaujančių atrinktų Taivano gamintojų svertinei vidutinei vidaus pardavimų nesusijusiems vartotojams kainai arba apskaičiuotai kiekvienos prekės rūšies vertei.

3.3.   Normalios vertės nustatymas

a)   Kinijos Liaudies Respublika

| (73) | Kadangi KLR prašymas taikyti RER buvo atmestas, normali vertė jai buvo nustatyta pagal minėtą 72 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

(73)

Kadangi KLR prašymas taikyti RER buvo atmestas, normali vertė jai buvo nustatyta pagal minėtą 72 konstatuojamąją dalį.

b)   Indonezija

| (74) | Buvo nustatyta, kad vienas Indonezijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nevykdė jokių panašaus prekių vidaus pardavimų. Dėl to normalią vertę reikėjo apskaičiuoti pagal pirmesnės 71 konstatuojamosios dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(74)

Buvo nustatyta, kad vienas Indonezijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nevykdė jokių panašaus prekių vidaus pardavimų. Dėl to normalią vertę reikėjo apskaičiuoti pagal pirmesnės 71 konstatuojamosios dalies nuostatas.

| (75) | Nurodoma, kad kitas Indonezijos eksportuojantis gamintojas iš pradžių atsakė į Komisijos atsiųstą klausimyną, bet vėliau nutraukė verslą, dėl to nebuvo įmanoma patikrinti jo atsakymų į klausimyną. Buvo nuspręsta, kad ši bendrovė daugiau nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Bendrovė ir Indonezijos institucijos buvo atitinkamai informuotos ir nepateikė jokių pastabų dėl šio sprendimo. |
| --- | --- |

(75)

Nurodoma, kad kitas Indonezijos eksportuojantis gamintojas iš pradžių atsakė į Komisijos atsiųstą klausimyną, bet vėliau nutraukė verslą, dėl to nebuvo įmanoma patikrinti jo atsakymų į klausimyną. Buvo nuspręsta, kad ši bendrovė daugiau nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Bendrovė ir Indonezijos institucijos buvo atitinkamai informuotos ir nepateikė jokių pastabų dėl šio sprendimo.

c)   Malaizija

| (76) | Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių Malaizijos eksportuojančių gamintojų, veikiančių laisvosios prekybos zonose, panašaus prekės pardavimai, kuriuos jie nurodė kaip vidaus pardavimus, daugiausia buvo vykdomi į laisvosios prekybos zonas arba muitinės sandėlius, t. y. kitų nepriklausomų šalių vykdomam eksportui.
  Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad per TL šie eksportuojantys gamintojai nevykdė jokių reprezentatyvių vidaus pardavimų ir dėl to normalią vertę jiems reikėjo apskaičiuoti pagal minėtos 71 konstatuojamosios dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(76)

Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių Malaizijos eksportuojančių gamintojų, veikiančių laisvosios prekybos zonose, panašaus prekės pardavimai, kuriuos jie nurodė kaip vidaus pardavimus, daugiausia buvo vykdomi į laisvosios prekybos zonas arba muitinės sandėlius, t. y. kitų nepriklausomų šalių vykdomam eksportui.

Atsižvelgus į tai buvo nuspręsta, kad per TL šie eksportuojantys gamintojai nevykdė jokių reprezentatyvių vidaus pardavimų ir dėl to normalią vertę jiems reikėjo apskaičiuoti pagal minėtos 71 konstatuojamosios dalies nuostatas.

d)   Taivanas

| (77) | Keturiems eksportuojantiems gamintojams normali vertė buvo nustatyta pagal minėtose 65–71 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą metodiką. |
| --- | --- |

(77)

Keturiems eksportuojantiems gamintojams normali vertė buvo nustatyta pagal minėtose 65–71 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą metodiką.

| (78) | Tyrimo metu buvo nustatyta, kad du iš šių keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo susiję. Abi šios bendrovės panašia preke vidaus rinkoje prekiavo per susijusią prekybos bendrovę, parduodamos jį tiesiogiai nesusijusiems vartotojams. Nurodoma, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies trečiąją pastraipą tam tikrų prekių rūšių pardavimų susijusiai prekybos bendrovei negalima laikyti įprastomis prekybos sąlygomis vykdomais pardavimais. Dėl šios priežasties ir siekiant nustatyti normalią vertę gerokai prieš patikrinimą vietoje minėtos bendrovės buvo paprašytos nurodyti kainas, kurias susijusi perpardavimo bendrovė taikė pirmajam nepriklausomam vartotojui. Atliekant patikrinimą vietoje buvo nustatyta, kad minėti du bendradarbiaujantys gamintojai negalėjo pateikti tokios informacijos. Perpardavimo bendrovė svarstomą prekę pirkdavo iš įvairių šaltinių, įskaitant šiuos du eksportuojančius gamintojus, ir parduodavo jį galutiniams vartotojams, mažmenininkams bei platintojams. Nepaisant to, perpardavimo bendrovė pagal savo apskaitos dokumentus nesugebėjo nurodyti prekių, kurios buvo pirktos iš minėtų dviejų bendradarbiaujančių gamintojų, taip pat ir prekių, parduotų nepriklausomiems vartotojams, perpardavimo kainų.
  Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija laikinai daro išvadą, kad, skaičiuojant normalią vertę, į svarstomos prekės pardavimus vidaus rinkoje per susijusią perpardavimo bendrovę nereikėtų atsižvelgti, kadangi likusius vidaus pardavimus vis dar galima laikyti reprezentatyviais. |
| --- | --- |

(78)

Tyrimo metu buvo nustatyta, kad du iš šių keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų buvo susiję. Abi šios bendrovės panašia preke vidaus rinkoje prekiavo per susijusią prekybos bendrovę, parduodamos jį tiesiogiai nesusijusiems vartotojams. Nurodoma, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies trečiąją pastraipą tam tikrų prekių rūšių pardavimų susijusiai prekybos bendrovei negalima laikyti įprastomis prekybos sąlygomis vykdomais pardavimais. Dėl šios priežasties ir siekiant nustatyti normalią vertę gerokai prieš patikrinimą vietoje minėtos bendrovės buvo paprašytos nurodyti kainas, kurias susijusi perpardavimo bendrovė taikė pirmajam nepriklausomam vartotojui. Atliekant patikrinimą vietoje buvo nustatyta, kad minėti du bendradarbiaujantys gamintojai negalėjo pateikti tokios informacijos. Perpardavimo bendrovė svarstomą prekę pirkdavo iš įvairių šaltinių, įskaitant šiuos du eksportuojančius gamintojus, ir parduodavo jį galutiniams vartotojams, mažmenininkams bei platintojams. Nepaisant to, perpardavimo bendrovė pagal savo apskaitos dokumentus nesugebėjo nurodyti prekių, kurios buvo pirktos iš minėtų dviejų bendradarbiaujančių gamintojų, taip pat ir prekių, parduotų nepriklausomiems vartotojams, perpardavimo kainų.

Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija laikinai daro išvadą, kad, skaičiuojant normalią vertę, į svarstomos prekės pardavimus vidaus rinkoje per susijusią perpardavimo bendrovę nereikėtų atsižvelgti, kadangi likusius vidaus pardavimus vis dar galima laikyti reprezentatyviais.

| (79) | Buvo nustatyta, kad penktasis atrinktas eksportuojantis Taivano gamintojas nevykdė jokių panašios prekės vidaus pardavimų. Dėl to normali vertė buvo apskaičiuota pirmesnėje 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytu būdu. Tačiau tyrimo metu pateiktoje informacijoje buvo nustatyti svarbūs neatitikimai. Pirma, ši bendrovė nebuvo suklasifikavusi įvairių svarstomos prekės rūšių pagal Komisijos pateiktas aiškius aprašymus ir dėl to nebuvo galima palyginti su daugelio kitų Taivano gamintojų prekių rūšių vidaus pardavimais. Antra, atliekant patikrinimą vietoje nebuvo įmanoma atsakyme į klausimyną nurodytos svarstomos prekės gamybos savikainos palyginti su parduotų prekių savikaina, nurodyta pelno ir nuostolio lentelėje, pateiktoje atsakyme į klausimyną, arba kituose bendrovės apskaitos dokumentuose. Be to, nebuvo įmanoma nustatyti jokio ryšio tarp žaliavų pirkimų ir nurodytos gamybos savikainos pagal prekės rūšį. Po patikrinimo vizito ši bendrovė pateikė naujus duomenis apie gamybos savikainą, kurių nebuvo galima patvirtinti patikrinta informacija.
  Dėl pirmiau išvardytų sprendimų ir remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, bendrovei buvo pranešta, kad, skaičiuojant dempingą, nebuvo galima pasinaudoti tam tikra informacija ir kad laikinosios išvados iš dalies bus padarytos remiantis turimais faktais. Atsižvelgdama į tai, normaliai vertei apskaičiuoti Komisija naudojo patikrintas eksportuotų prekės rūšių gamybos sąnaudas, kurias buvo galima aiškiai nustatyti pagal aprašymus. Prie šių gamybos sąnaudų buvo pridėtos kitų keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių Taivano gamintojų svertinės vidutinės PBA išlaidos ir vidaus pardavimų pelnas. |
| --- | --- |

(79)

Buvo nustatyta, kad penktasis atrinktas eksportuojantis Taivano gamintojas nevykdė jokių panašios prekės vidaus pardavimų. Dėl to normali vertė buvo apskaičiuota pirmesnėje 71 konstatuojamojoje dalyje nurodytu būdu. Tačiau tyrimo metu pateiktoje informacijoje buvo nustatyti svarbūs neatitikimai. Pirma, ši bendrovė nebuvo suklasifikavusi įvairių svarstomos prekės rūšių pagal Komisijos pateiktas aiškius aprašymus ir dėl to nebuvo galima palyginti su daugelio kitų Taivano gamintojų prekių rūšių vidaus pardavimais. Antra, atliekant patikrinimą vietoje nebuvo įmanoma atsakyme į klausimyną nurodytos svarstomos prekės gamybos savikainos palyginti su parduotų prekių savikaina, nurodyta pelno ir nuostolio lentelėje, pateiktoje atsakyme į klausimyną, arba kituose bendrovės apskaitos dokumentuose. Be to, nebuvo įmanoma nustatyti jokio ryšio tarp žaliavų pirkimų ir nurodytos gamybos savikainos pagal prekės rūšį. Po patikrinimo vizito ši bendrovė pateikė naujus duomenis apie gamybos savikainą, kurių nebuvo galima patvirtinti patikrinta informacija.

Dėl pirmiau išvardytų sprendimų ir remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, bendrovei buvo pranešta, kad, skaičiuojant dempingą, nebuvo galima pasinaudoti tam tikra informacija ir kad laikinosios išvados iš dalies bus padarytos remiantis turimais faktais. Atsižvelgdama į tai, normaliai vertei apskaičiuoti Komisija naudojo patikrintas eksportuotų prekės rūšių gamybos sąnaudas, kurias buvo galima aiškiai nustatyti pagal aprašymus. Prie šių gamybos sąnaudų buvo pridėtos kitų keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių Taivano gamintojų svertinės vidutinės PBA išlaidos ir vidaus pardavimų pelnas.

e)   Tailandas

| (80) | Buvo nustatyta, kad keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys Tailando gamintojai įprastomis prekybos sąlygomis nevykdė panašios prekės reprezentatyvių vidaus pardavimų. Dėl to normalią vertę jiems reikėjo apskaičiuoti pagal pirmesnės 71 konstatuojamosios dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(80)

Buvo nustatyta, kad keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys Tailando gamintojai įprastomis prekybos sąlygomis nevykdė panašios prekės reprezentatyvių vidaus pardavimų. Dėl to normalią vertę jiems reikėjo apskaičiuoti pagal pirmesnės 71 konstatuojamosios dalies nuostatas.

f)   Vietnamas

| (81) | Kadangi Vietnamo eksportuojančio gamintojo prašymas taikyti RER buvo atmestas, normali vertė jam buvo nustatyta pagal minėtą 72 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

(81)

Kadangi Vietnamo eksportuojančio gamintojo prašymas taikyti RER buvo atmestas, normali vertė jam buvo nustatyta pagal minėtą 72 konstatuojamąją dalį.

4.   Eksporto kaina

a)   Kinijos Liaudies Respublika

| (82) | Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių prašymai taikyti IR buvo patenkinti, prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. |
| --- | --- |

(82)

Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių prašymai taikyti IR buvo patenkinti, prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.

b)   Indonezija

| (83) | Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. |
| --- | --- |

(83)

Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.

c)   Malaizija

| (84) | Nustatant eksporto kainą vienam eksportuojančiam gamintojui, kuris prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems klientams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. |
| --- | --- |

(84)

Nustatant eksporto kainą vienam eksportuojančiam gamintojui, kuris prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems klientams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.

| (85) | Kitas Malaizijos eksportuojantis gamintojas svarstomą prekę eksportavo nepriklausomiems vartotojams ir vienai susijusiai šaliai Bendrijoje. Nustatant ankstesnio eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. Eksporto į susijusią šalį kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, atsižvelgiant į kainas, už kurias importuotos prekės iš pradžių buvo perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Šiuo tikslu buvo daromi koregavimai, kad, nustatant patikimą eksporto kainą, būtų atsižvelgta į visas nuo importavimo iki perpardavimo patirtas sąnaudas, įskaitant muitus ir mokesčius, ir į pelną, kurį paprastai gauna nepriklausomi bendradarbiaujantys importuotojai. |
| --- | --- |

(85)

Kitas Malaizijos eksportuojantis gamintojas svarstomą prekę eksportavo nepriklausomiems vartotojams ir vienai susijusiai šaliai Bendrijoje. Nustatant ankstesnio eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. Eksporto į susijusią šalį kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, atsižvelgiant į kainas, už kurias importuotos prekės iš pradžių buvo perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Šiuo tikslu buvo daromi koregavimai, kad, nustatant patikimą eksporto kainą, būtų atsižvelgta į visas nuo importavimo iki perpardavimo patirtas sąnaudas, įskaitant muitus ir mokesčius, ir į pelną, kurį paprastai gauna nepriklausomi bendradarbiaujantys importuotojai.

d)   Taivanas

| (86) | Eksportuojantys gamintojai prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams arba per Taivane veikiančias prekybos bendroves. |
| --- | --- |

(86)

Eksportuojantys gamintojai prekes eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams arba per Taivane veikiančias prekybos bendroves.

| (87) | Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams, nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. |
| --- | --- |

(87)

Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams, nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.

| (88) | Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos per prekybos bendroves, nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į tos prekės kainas, už kurias aptariami gamintojai jį parduodavo eksportui prekybos bendrovėms. |
| --- | --- |

(88)

Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos per prekybos bendroves, nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į tos prekės kainas, už kurias aptariami gamintojai jį parduodavo eksportui prekybos bendrovėms.

| (89) | Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris svarstomą prekę taip pat parduodavo per Taivano prekybos bendroves, negalėjo pateikti jokių pateisinamųjų dokumentų, kurie galėtų paaiškinti jo prekių, parduodamų per prekybos bendroves, paskirties vietas. Dėl to į tokius pardavimus nebuvo atsižvelgta, o eksporto kaina buvo nustatoma tik pagal tiesioginį eksportą nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. |
| --- | --- |

(89)

Vienas eksportuojantis gamintojas, kuris svarstomą prekę taip pat parduodavo per Taivano prekybos bendroves, negalėjo pateikti jokių pateisinamųjų dokumentų, kurie galėtų paaiškinti jo prekių, parduodamų per prekybos bendroves, paskirties vietas. Dėl to į tokius pardavimus nebuvo atsižvelgta, o eksporto kaina buvo nustatoma tik pagal tiesioginį eksportą nepriklausomiems vartotojams į Bendriją.

e)   Tailandas

| (90) | Keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę. |
| --- | --- |

(90)

Keturi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams į Bendriją. Dėl to nustatant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į kainas, faktiškai sumokėtas arba mokėtinas už svarstomą prekę.

f)   Vietnamas

| (91) | Kaip paaiškinta pirmiau pateiktoje IR analizėje, tyrime bendradarbiavo tik viena Vietnamo bendrovė, tačiau jos prašymas taikyti IR nebuvo patenkintas. Be to, ši bendrovė veikė kaip Taivano susijusios bendrovės, kuri tyrimo metu bendradarbiavo, subrangovas. Minėta Taivano bendrovė buvo žaliavų savininkė, vykdžiusi visas su eksporto pardavimais susijusias funkcijas. Tačiau savo apskaitos dokumentais ji nesugebėjo patvirtinti, kad Vietnamo subrangovo atsakyme į klausimyną nurodytos eksporto kainos, taikomos nepriklausomiems vartotojams, buvo susijusios su Vietname pagamintomis ir į Bendriją eksportuotomis prekėmis. Dėl to šių kainų negalima naudoti kaip eksporto iš Vietnamo į Bendriją kainų. Minėta bendrovė buvo atitinkamai apie tai informuota. Neturint jokio kito šaltinio, eksporto kainos visiems eksportuojantiems gamintojams laikinai buvo nustatytos pagal Eurostato pateiktus importo statistinius duomenis. |
| --- | --- |

(91)

Kaip paaiškinta pirmiau pateiktoje IR analizėje, tyrime bendradarbiavo tik viena Vietnamo bendrovė, tačiau jos prašymas taikyti IR nebuvo patenkintas. Be to, ši bendrovė veikė kaip Taivano susijusios bendrovės, kuri tyrimo metu bendradarbiavo, subrangovas. Minėta Taivano bendrovė buvo žaliavų savininkė, vykdžiusi visas su eksporto pardavimais susijusias funkcijas. Tačiau savo apskaitos dokumentais ji nesugebėjo patvirtinti, kad Vietnamo subrangovo atsakyme į klausimyną nurodytos eksporto kainos, taikomos nepriklausomiems vartotojams, buvo susijusios su Vietname pagamintomis ir į Bendriją eksportuotomis prekėmis. Dėl to šių kainų negalima naudoti kaip eksporto iš Vietnamo į Bendriją kainų. Minėta bendrovė buvo atitinkamai apie tai informuota. Neturint jokio kito šaltinio, eksporto kainos visiems eksportuojantiems gamintojams laikinai buvo nustatytos pagal Eurostato pateiktus importo statistinius duomenis.

5.   Palyginimas

| (92) | Normalios vertės ir eksporto kainos palyginimas buvo atliktas pagal kainą iš įmonės. |
| --- | --- |

(92)

Normalios vertės ir eksporto kainos palyginimas buvo atliktas pagal kainą iš įmonės.

| (93) | Siekiant užtikrinti teisingą normalios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tyrime dalyvavusių eksportuojančių gamintojų transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų, laidavimų ir garantijų išlaidas bei komisinius. |
| --- | --- |

(93)

Siekiant užtikrinti teisingą normalios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tyrime dalyvavusių eksportuojančių gamintojų transporto, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas išlaidas, pakavimo, kreditų, laidavimų ir garantijų išlaidas bei komisinius.

6.   Dempingo skirtumai

6.1.   Bendroji metodika

| (94) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, nustatant dempingo skirtumus, atitinkamos rūšies prekės vidutinė svertinė normali vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies prekės vidutine svertine eksporto kaina, kaip pirmiau nurodyta. |
| --- | --- |

(94)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, nustatant dempingo skirtumus, atitinkamos rūšies prekės vidutinė svertinė normali vertė buvo lyginama su atitinkamos rūšies prekės vidutine svertine eksporto kaina, kaip pirmiau nurodyta.

| (95) | Dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė apie save informaciją pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, tačiau nebuvo individualiai tikrinami, buvo nustatytas pagal bendrovių, dalyvavusių toje pačioje atrankoje, dempingo skirtumų svertinį vidurkį pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(95)

Dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė apie save informaciją pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, tačiau nebuvo individualiai tikrinami, buvo nustatytas pagal bendrovių, dalyvavusių toje pačioje atrankoje, dempingo skirtumų svertinį vidurkį pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį.

| (96) | Tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie neatsakė į Komisijos klausimyną arba nepranešė apie save, dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo nustatytas remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(96)

Tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie neatsakė į Komisijos klausimyną arba nepranešė apie save, dempingo skirtumas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo nustatytas remiantis turimais faktais.

| (97) | Apskaičiuojant dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Tuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją apimis buvo palyginta su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(97)

Apskaičiuojant dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams visų pirma buvo nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Tuo tikslu bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją apimis buvo palyginta su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis.

| (98) | Kai nebendradarbiavimo lygis buvo aukštas, t. y. daugiau nei 20 %, buvo nuspręsta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumo lygis turi būti aukštesnis už aukščiausią dempingo skirtumą, nustatytą bendradarbiaujantiems gamintojams. Iš tikrųjų yra pagrindo manyti, kad aukšto nebendradarbiavimo lygio priežastis yra ta, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamoje šalyje vykdė aukštesnio lygio dempingą, nei bet kuris kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Dėl to tokiais atvejais nustatytas dempingo skirtumo lygis atitiko bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo nustatyti aukščiausi dempingo skirtumai, didžiosios dalies parduotų reprezentatyvių prekių rūšių svertinį vidutinį dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(98)

Kai nebendradarbiavimo lygis buvo aukštas, t. y. daugiau nei 20 %, buvo nuspręsta, kad nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumo lygis turi būti aukštesnis už aukščiausią dempingo skirtumą, nustatytą bendradarbiaujantiems gamintojams. Iš tikrųjų yra pagrindo manyti, kad aukšto nebendradarbiavimo lygio priežastis yra ta, kad nebendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamoje šalyje vykdė aukštesnio lygio dempingą, nei bet kuris kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Dėl to tokiais atvejais nustatytas dempingo skirtumo lygis atitiko bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo nustatyti aukščiausi dempingo skirtumai, didžiosios dalies parduotų reprezentatyvių prekių rūšių svertinį vidutinį dempingo skirtumą.

| (99) | Kai bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, buvo nuspręsta, kad visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas turi būti lygus aukščiausiam dempingo skirtumui, kuris aptariamoje šalyje taikomas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, nes nebuvo jokios priežasties manyti, kad kuris nors nebendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas būtų vykdęs žemesnio lygio dempingą. |
| --- | --- |

(99)

Kai bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, buvo nuspręsta, kad visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas turi būti lygus aukščiausiam dempingo skirtumui, kuris aptariamoje šalyje taikomas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, nes nebuvo jokios priežasties manyti, kad kuris nors nebendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas būtų vykdęs žemesnio lygio dempingą.

| (100) | Pagal nusistovėjusią praktiką, skaičiuodama dempingo skirtumą, susijusius eksportuojančius gamintojus arba tai pačiai grupei priklausančius eksportuojančius gamintojus Komisija laiko vienu subjektu ir dėl to jiems nustato vieną bendrą dempingo skirtumą. Taip visų pirma daroma dėl to, kad individualių dempingo skirtumų skaičiavimas gali paskatinti apeiti antidempingo priemones ir tokiu būdu padaryti jas neveiksmingas, sudarant galimybę susijusiems eksportuojantiems gamintojams savo eksportą į Bendriją nukreipti per bendrovę, kuriai apskaičiuotas mažiausias individualus dempingo skirtumas.
  Atsižvelgus į tokią patirtį, pirmiau nurodyti du susiję eksportuojantys Taivano gamintojai, priklausantys tai pačiai grupei, buvo laikomi vienu subjektu, ir jiems taikytas vienas bendras dempingo skirtumas. Šiems eksportuojantiems gamintojams visų pirma buvo nuspręsta apskaičiuoti dempingo skirtumą kiekvienai bendrovei, o po to nustatyti šių dempingo skirtumų svertinį vidurkį, taikomą visai grupei. |
| --- | --- |

(100)

Pagal nusistovėjusią praktiką, skaičiuodama dempingo skirtumą, susijusius eksportuojančius gamintojus arba tai pačiai grupei priklausančius eksportuojančius gamintojus Komisija laiko vienu subjektu ir dėl to jiems nustato vieną bendrą dempingo skirtumą. Taip visų pirma daroma dėl to, kad individualių dempingo skirtumų skaičiavimas gali paskatinti apeiti antidempingo priemones ir tokiu būdu padaryti jas neveiksmingas, sudarant galimybę susijusiems eksportuojantiems gamintojams savo eksportą į Bendriją nukreipti per bendrovę, kuriai apskaičiuotas mažiausias individualus dempingo skirtumas.

Atsižvelgus į tokią patirtį, pirmiau nurodyti du susiję eksportuojantys Taivano gamintojai, priklausantys tai pačiai grupei, buvo laikomi vienu subjektu, ir jiems taikytas vienas bendras dempingo skirtumas. Šiems eksportuojantiems gamintojams visų pirma buvo nuspręsta apskaičiuoti dempingo skirtumą kiekvienai bendrovei, o po to nustatyti šių dempingo skirtumų svertinį vidurkį, taikomą visai grupei.

6.2.   Dempingo skirtumai

a)   Kinijos Liaudies Respublika

| (101) | KLR eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 85 %). |
| --- | --- |

(101)

KLR eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 85 %).

| (102) | Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou 21,5 % |
| --- | --- | --- |

(102)

Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou 21,5 %

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 % |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 %

| — | visoms kitoms bendrovėms 27,4 % |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms 27,4 %

b)   Indonezija

| (103) | Indonezijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 60 %). Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % |
| --- | --- | --- |

(103)

Indonezijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 60 %). Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 %

| — | visoms kitoms bendrovėms 24,6 %. |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms 24,6 %.

c)   Malaizija

| (104) | Malaizijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo 100 %. Kadangi abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor ir Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) nebuvo nustatyti jokie laikinieji dempingo skirtumai, importui iš Malaizijos nereikėtų taikyti jokių laikinųjų priemonių. Jeigu tolesnis tyrimas patvirtins šias išvadas, tyrimo procedūrą Malaizijai reikės nutraukti. |
| --- | --- |

(104)

Malaizijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo 100 %. Kadangi abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor ir Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) nebuvo nustatyti jokie laikinieji dempingo skirtumai, importui iš Malaizijos nereikėtų taikyti jokių laikinųjų priemonių. Jeigu tolesnis tyrimas patvirtins šias išvadas, tyrimo procedūrą Malaizijai reikės nutraukti.

d)   Filipinai

| (105) | Kaip nurodoma pirmiau 14 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad beveik visą eksportą iš Filipinų į Bendriją sudaro veržlės. Kadangi laikinai buvo nuspręsta, kad veržlių į svarstomos prekės kategoriją nereikėtų įtraukti, nebuvo nustatytas joks dempingo skirtumas, ir importui iš Filipinų nereikėtų taikyti jokių laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(105)

Kaip nurodoma pirmiau 14 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad beveik visą eksportą iš Filipinų į Bendriją sudaro veržlės. Kadangi laikinai buvo nuspręsta, kad veržlių į svarstomos prekės kategoriją nereikėtų įtraukti, nebuvo nustatytas joks dempingo skirtumas, ir importui iš Filipinų nereikėtų taikyti jokių laikinųjų priemonių.

e)   Taivanas

| (106) | Vienam atrinktam Taivano eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas iš dalies buvo nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. Dėl to, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į jo dempingo skirtumą nebuvo atsižvelgta skaičiuojant dempingo skirtumo svertinį vidurkį atrankoje nedalyvavusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(106)

Vienam atrinktam Taivano eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas iš dalies buvo nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. Dėl to, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į jo dempingo skirtumą nebuvo atsižvelgta skaičiuojant dempingo skirtumo svertinį vidurkį atrankoje nedalyvavusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams.

| (107) | Kadangi du atrinkti eksportuojantys gamintojai buvo susiję, jiems buvo apskaičiuotas vienas bendras dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(107)

Kadangi du atrinkti eksportuojantys gamintojai buvo susiję, jiems buvo apskaičiuotas vienas bendras dempingo skirtumas.

| (108) | Taivano eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 22 %). Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus 15,2 % |
| --- | --- | --- |

(108)

Taivano eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas (apie 22 %). Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus 15,2 %

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan 18,8 % |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan 18,8 %

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung 16,1 % |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung 16,1 %

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1 % |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1 %

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 %

| — | atrankoje nedalyvavusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams 15,8 % |
| --- | --- |

—

atrankoje nedalyvavusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams 15,8 %

| — | visoms kitoms bendrovėms 23,6 %. |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms 23,6 %.

f)   Tailandas

| (109) | Tailando eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo 100 %. Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos, nemokant muito:






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya 15,9 % |
| --- | --- | --- |

(109)

Tailando eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo 100 %. Buvo nustatyti šie laikinieji dempingo skirtumai, išreikšti procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos, nemokant muito:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya 15,9 %

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn 10,8 % |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd., Samutsakorn 10,8 %

| — | Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn 14,6 % |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn 14,6 %

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn 11,0 % |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn 11,0 %

| — | visoms kitoms bendrovėms 15,9 %. |
| --- | --- |

—

visoms kitoms bendrovėms 15,9 %.

g)   Vietnamas

| (110) | Visoms Vietnamo bendrovėms buvo nustatytas 7,7 % laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito. |
| --- | --- |

(110)

Visoms Vietnamo bendrovėms buvo nustatytas 7,7 % laikinasis dempingo skirtumas, išreikštas procentais nuo importo CIF kainos prie Bendrijos sienos nemokant muito.

E.   ŽALA

1.   Bendrijos produkcija

| (111) | Tyrimo metu atliekant atranką buvo nustatyta, kad panašią prekę per tyrimo laikotarpį gamino septyni Bendrijos gamintojai (žr. 30 konstatuojamąją dalį). Tačiau du iš jų atliekant tyrimą toliau nebendradarbiavo. Be to, kaip nurodoma skunde, Bendrijoje buvo daug kitų mažų gamintojų, kurie taip pat nebendradarbiavo atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(111)

Tyrimo metu atliekant atranką buvo nustatyta, kad panašią prekę per tyrimo laikotarpį gamino septyni Bendrijos gamintojai (žr. 30 konstatuojamąją dalį). Tačiau du iš jų atliekant tyrimą toliau nebendradarbiavo. Be to, kaip nurodoma skunde, Bendrijoje buvo daug kitų mažų gamintojų, kurie taip pat nebendradarbiavo atliekant tyrimą.

| (112) | Dėl to Bendrijos produkcijos apimtis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį laikinai buvo apskaičiuota kaip septynių žinomų gamintojų, dalyvavusių atrankoje, produkcijos ir skunde nurodytų kitų mažų nebendradarbiaujančių gamintojų produkcijos apimčių suma. |
| --- | --- |

(112)

Dėl to Bendrijos produkcijos apimtis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį laikinai buvo apskaičiuota kaip septynių žinomų gamintojų, dalyvavusių atrankoje, produkcijos ir skunde nurodytų kitų mažų nebendradarbiaujančių gamintojų produkcijos apimčių suma.

2.   Bendrijos pramonės apibrėžimas

| (113) | Penki bendradarbiaujantys gamintojai, nurodyti 30 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijoje sudarė 54 % visos panašios prekės gamybos. Dėl to šios bendrovės sudaro Bendrijos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau yra vadinamos Bendrijos pramone. Keturios iš šių bendrovių, gaminančių didžiausią reprezentatyvią produkcijos dalį, buvo atrinktos pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Jos vadinamos „atrinktais Bendrijos gamintojais“. |
| --- | --- |

(113)

Penki bendradarbiaujantys gamintojai, nurodyti 30 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijoje sudarė 54 % visos panašios prekės gamybos. Dėl to šios bendrovės sudaro Bendrijos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau yra vadinamos Bendrijos pramone. Keturios iš šių bendrovių, gaminančių didžiausią reprezentatyvią produkcijos dalį, buvo atrinktos pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Jos vadinamos „atrinktais Bendrijos gamintojais“.

| (114) | Atranka padėjo nustatyti žalos rodiklius iš dalies visai Bendrijos pramonei ir iš dalies – tik atrinktiems Bendrijos gamintojams. Žalos analizė, susijusi su rinkos dalimi, produkcija, pajėgumu ir pajėgumo išnaudojimu, pardavimo apimtimi bei verte, augimu, atsargomis, užimtumu ir našumu, yra pagrįsta visos Bendrijos pramonės duomenimis. Kitais atvejais buvo naudojami atrinktų Bendrijos gamintojų duomenys (sandorių kainos, investicijos ir investicijų grąža, darbo užmokestis pelningumas, pinigų srautas ir galimybės pritraukti kapitalą). |
| --- | --- |

(114)

Atranka padėjo nustatyti žalos rodiklius iš dalies visai Bendrijos pramonei ir iš dalies – tik atrinktiems Bendrijos gamintojams. Žalos analizė, susijusi su rinkos dalimi, produkcija, pajėgumu ir pajėgumo išnaudojimu, pardavimo apimtimi bei verte, augimu, atsargomis, užimtumu ir našumu, yra pagrįsta visos Bendrijos pramonės duomenimis. Kitais atvejais buvo naudojami atrinktų Bendrijos gamintojų duomenys (sandorių kainos, investicijos ir investicijų grąža, darbo užmokestis pelningumas, pinigų srautas ir galimybės pritraukti kapitalą).

3.   Padėties Bendrijos rinkoje analizė

3.1.   Įvadas

| (115) | Vertinant apimčių ir kainų tendencijas buvo naudojami atitinkami Eurostato statistiniai duomenys pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 bei 7318 15 70 ir duomenys iš patikrintų Bendrijos pramonės gamintojų atsakymų į klausimyną. Reikėtų atkreipti dėmesį , kad šiame laikinajame etape veržlės svarstomai prekei nepriskiriamos. Dėl to su šia pozicija (KN kodas 7318 16 30) susiję duomenys nebuvo įtraukti į šią analizę. |
| --- | --- |

(115)

Vertinant apimčių ir kainų tendencijas buvo naudojami atitinkami Eurostato statistiniai duomenys pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 bei 7318 15 70 ir duomenys iš patikrintų Bendrijos pramonės gamintojų atsakymų į klausimyną. Reikėtų atkreipti dėmesį , kad šiame laikinajame etape veržlės svarstomai prekei nepriskiriamos. Dėl to su šia pozicija (KN kodas 7318 16 30) susiję duomenys nebuvo įtraukti į šią analizę.

| (116) | Bendrijos pramonės duomenys buvo paimti iš patikrintų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų atsakymų į klausimyną. |
| --- | --- |

(116)

Bendrijos pramonės duomenys buvo paimti iš patikrintų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų atsakymų į klausimyną.

| (117) | Nuo 1997 m. rugsėjo iki 2003 m. vasario mėn. NPS importui iš KLR, Indijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando buvo taikomos antidempingo priemonės (3). |
| --- | --- |

(117)

Nuo 1997 m. rugsėjo iki 2003 m. vasario mėn. NPS importui iš KLR, Indijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando buvo taikomos antidempingo priemonės (3).

3.2.   Bendrijos vartojimas

| (118) | Tikrajam svarstomos prekės ir panašios prekės vartojimui Bendrijoje apskaičiuoti Komisija susumavo:






  — | svarstomos prekės ir panašios prekės viso importo į Bendriją kiekį pagal Eurostato pateiktus duomenis, |
| --- | --- | --- |

(118)

Tikrajam svarstomos prekės ir panašios prekės vartojimui Bendrijoje apskaičiuoti Komisija susumavo:

—

svarstomos prekės ir panašios prekės viso importo į Bendriją kiekį pagal Eurostato pateiktus duomenis,

| — | Bendrijos pramonės pagaminto panašios prekės pardavimų kiekį Bendrijoje, |
| --- | --- |

—

Bendrijos pramonės pagaminto panašios prekės pardavimų kiekį Bendrijoje,

| — | ir, remiantis skunde nurodyta informacija, apskaičiuotą kitų žinomų Bendrijos gamintojų panašios prekės pardavimų kiekį Bendrijoje. |
| --- | --- |

—

ir, remiantis skunde nurodyta informacija, apskaičiuotą kitų žinomų Bendrijos gamintojų panašios prekės pardavimų kiekį Bendrijoje.

Toliau pateiktos lentelės duomenys rodo, kad svarstomos prekės ir panašios prekės vartojimas Bendrijoje per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 24 %.

| Vartojimas kg | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aptariama prekė ir panaši prekė | 63 907 918 | 70 113 833 | 75 854 601 | 79 427 756 |
| Indeksas | 100 | 110 | 119 | 124 |

Vartojimas kg

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Aptariama prekė ir panaši prekė

63 907 918

70 113 833

75 854 601

79 427 756

Indeksas

100

110

119

124

3.3.   Svarstomos prekės importas į Bendriją

3.3.1.   Bendras vertinimas

| (119) | KLR, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo (toliau – suinteresuotos šalys) kilmės NPS importas dempingo kaina buvo vertinamas bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. Kaip pirmiau minėta, buvo nustatyta, kad importas iš Malaizijos nebuvo vykdomas dempingo kaina, o iš Filipinų buvo importuojamos tik veržlės, kurios į šios tyrimo procedūros taikymo sritį laikinai nebuvo įtrauktos. Dėl to importas iš minėtų šalių nebuvo svarstomas kartu su importu dempingo kaina. Dempingo skirtumai, nustatyti importui iš kiekvienos suinteresuotos šalies, yra didesni nei de minimis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, t. y. 2 % nuo eksporto kainų, o kiekvienos suinteresuotos šalies importo kiekis yra didesnis už 1 % slenkstinę rinkos dalį, nustatytą pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Vidutinės importo kainos iš visų suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį visą laiką mažėjo. Kadangi NPS, importuotos iš suinteresuotų šalių, visais atžvilgiais buvo panašios, jas galima keisti tarpusavyje, be to, Bendrijoje jos realizuojamos panašiais prekybos kanalais ir panašiomis prekybos sąlygomis, jos konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijoje gaminamomis NPS. Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad šio importo poveikį derėtų vertinti bendrai. |
| --- | --- |

(119)

KLR, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo (toliau – suinteresuotos šalys) kilmės NPS importas dempingo kaina buvo vertinamas bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. Kaip pirmiau minėta, buvo nustatyta, kad importas iš Malaizijos nebuvo vykdomas dempingo kaina, o iš Filipinų buvo importuojamos tik veržlės, kurios į šios tyrimo procedūros taikymo sritį laikinai nebuvo įtrauktos. Dėl to importas iš minėtų šalių nebuvo svarstomas kartu su importu dempingo kaina. Dempingo skirtumai, nustatyti importui iš kiekvienos suinteresuotos šalies, yra didesni nei de minimis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, t. y. 2 % nuo eksporto kainų, o kiekvienos suinteresuotos šalies importo kiekis yra didesnis už 1 % slenkstinę rinkos dalį, nustatytą pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Vidutinės importo kainos iš visų suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį visą laiką mažėjo. Kadangi NPS, importuotos iš suinteresuotų šalių, visais atžvilgiais buvo panašios, jas galima keisti tarpusavyje, be to, Bendrijoje jos realizuojamos panašiais prekybos kanalais ir panašiomis prekybos sąlygomis, jos konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijoje gaminamomis NPS. Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad šio importo poveikį derėtų vertinti bendrai.

3.3.2.   Importo iš suinteresuotų šalių kiekis, kaina ir rinkos dalis

| (120) | Svarstomos prekės importas per nagrinėjamą laikotarpį labai padidėjo. Per tyrimo laikotarpį importas buvo 96 % didesnis nei 2001 m.









  Vidutinė importo kaina už kg
  (EUR) | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svarstoma prekė | 3,53 | 2,90 | 2,50 | 2,41 |
| Indeksas | 100 | 82 | 71 | 68 |

(120)

Svarstomos prekės importas per nagrinėjamą laikotarpį labai padidėjo. Per tyrimo laikotarpį importas buvo 96 % didesnis nei 2001 m.

Vidutinė importo kaina už kg

(EUR)

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Svarstoma prekė

3,53

2,90

2,50

2,41

Indeksas

100

82

71

68

| (121) | Svarstomos prekės vidutinė importo kaina per nagrinėjamą laikotarpį nuolat mažėjo. Per tyrimo laikotarpį bendras kainų lygis buvo 32 % mažesnis nei 2001 m.









  EB rinkos dalis | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svarstoma prekė | 21,9 % | 20,4 % | 29,6 % | 34,5 % |
| Indeksas | 100 | 93 | 135 | 158 |

(121)

Svarstomos prekės vidutinė importo kaina per nagrinėjamą laikotarpį nuolat mažėjo. Per tyrimo laikotarpį bendras kainų lygis buvo 32 % mažesnis nei 2001 m.

EB rinkos dalis

2001 m.

2002 m.

2003 m.

TL

Svarstoma prekė

21,9 %

20,4 %

29,6 %

34,5 %

Indeksas

100

93

135

158

| (122) | 2001–2002 m. suinteresuotų šalių dalis Bendrijos rinkoje sumažėjo 7 %. Tačiau nuo 2003 m. suinteresuotos šalys labai smarkiai ir greitai išplėtė savo veiklą Bendrijos rinkoje, ir per nagrinėjamą laikotarpį jų rinkos dalis iš viso padidėjo 58 %. |
| --- | --- |

(122)

2001–2002 m. suinteresuotų šalių dalis Bendrijos rinkoje sumažėjo 7 %. Tačiau nuo 2003 m. suinteresuotos šalys labai smarkiai ir greitai išplėtė savo veiklą Bendrijos rinkoje, ir per nagrinėjamą laikotarpį jų rinkos dalis iš viso padidėjo 58 %.

3.3.3.   Kainų mažinimas

| (123) | Kainų mažinimui nustatyti buvo analizuojami kainų duomenys, susiję su tyrimo laikotarpiu. Tuo tikslu Bendrijos pramonės gamintojų kainos, atsiimant prekes įmonėje taikomos nesusijusiems Bendrijos vartotojams, buvo lyginamos su pardavimo kainomis, kurias suinteresuotų šalių eksportuojantys gamintojai taikė savo pirmiesiems nesusijusiems vartotojams Bendrijoje importo CIF kainų pagrindu, abiem atvejais atėmus visas nuolaidas, permokos grąžinimus ir komisinius ir mokesčius. |
| --- | --- |

(123)

Kainų mažinimui nustatyti buvo analizuojami kainų duomenys, susiję su tyrimo laikotarpiu. Tuo tikslu Bendrijos pramonės gamintojų kainos, atsiimant prekes įmonėje taikomos nesusijusiems Bendrijos vartotojams, buvo lyginamos su pardavimo kainomis, kurias suinteresuotų šalių eksportuojantys gamintojai taikė savo pirmiesiems nesusijusiems vartotojams Bendrijoje importo CIF kainų pagrindu, abiem atvejais atėmus visas nuolaidas, permokos grąžinimus ir komisinius ir mokesčius.

| (124) | Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainų ir eksportuojančių gamintojų importo CIF kainos palyginimas buvo atliktas tame pačiame prekybos lygyje, t. y. prekybininkų ir (arba) platintojų Bendrijos rinkoje, pagal vidutines svertines kainas. Kiekviena NPS ir naudojamo nerūdijančio plieno rūšis buvo lyginama atskirai. Per tyrimo laikotarpį beveik visi eksportuojančių gamintojų pardavimai Bendrijoje buvo vykdomi per prekybininkus ir (arba) platintojus. |
| --- | --- |

(124)

Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainų ir eksportuojančių gamintojų importo CIF kainos palyginimas buvo atliktas tame pačiame prekybos lygyje, t. y. prekybininkų ir (arba) platintojų Bendrijos rinkoje, pagal vidutines svertines kainas. Kiekviena NPS ir naudojamo nerūdijančio plieno rūšis buvo lyginama atskirai. Per tyrimo laikotarpį beveik visi eksportuojančių gamintojų pardavimai Bendrijoje buvo vykdomi per prekybininkus ir (arba) platintojus.

| (125) | Palyginimo rezultatai, išreikšti Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentais per tyrimo laikotarpį, atskleidė didelius kainų mažinimo skirtumus (iki 59,2 %). Šie kainų mušimo skirtumai rodo importo iš suinteresuotų šalių spaudimą, daromą Bendrijos rinkos kainoms. |
| --- | --- |

(125)

Palyginimo rezultatai, išreikšti Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentais per tyrimo laikotarpį, atskleidė didelius kainų mažinimo skirtumus (iki 59,2 %). Šie kainų mušimo skirtumai rodo importo iš suinteresuotų šalių spaudimą, daromą Bendrijos rinkos kainoms.

| (126) | Kiekvienai suinteresuotai šaliai buvo nustatyti šie kainų mažinimo skirtumai:






  Šalis | Kainų mažinimo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| KLR | 8,6–59,2 % |
| Indonezija | 28–31,9 % |
| Taivanas | 7–38,9 % |
| Tailandas | 13,1–44,4 % |
| Vietnamas | 28,2 % |

(126)

Kiekvienai suinteresuotai šaliai buvo nustatyti šie kainų mažinimo skirtumai:

Šalis

Kainų mažinimo skirtumas

KLR

8,6–59,2 %

Indonezija

28–31,9 %

Taivanas

7–38,9 %

Tailandas

13,1–44,4 %

Vietnamas

28,2 %

3.4.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

3.4.1.   Gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo išnaudojimas

| (127) | 2002 m. produkcijos apimtis padidėjo 31 %, santykinai pralenkdama Bendrijos vartojimo augimo tempą, tačiau po to Bendrijos pramonės produkcija sumažėjo, o nuo 2003 m. jos lygis stabilizavosi ir buvo 15 % didesnis už 2001 m. lygį. Nurodoma, kad tokio lygio padidėjimas yra 24 % mažesnis už Bendrijos vartojimo padidėjimą per nagrinėjamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(127)

2002 m. produkcijos apimtis padidėjo 31 %, santykinai pralenkdama Bendrijos vartojimo augimo tempą, tačiau po to Bendrijos pramonės produkcija sumažėjo, o nuo 2003 m. jos lygis stabilizavosi ir buvo 15 % didesnis už 2001 m. lygį. Nurodoma, kad tokio lygio padidėjimas yra 24 % mažesnis už Bendrijos vartojimo padidėjimą per nagrinėjamą laikotarpį.

| (128) | Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas, kuris 2002 m. taip pat buvo pasiekęs aukščiausią tašką, padidėjo 24 % ir atspindėjo atrinktų Bendrijos gamintojų investicijas. |
| --- | --- |

(128)

Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas, kuris 2002 m. taip pat buvo pasiekęs aukščiausią tašką, padidėjo 24 % ir atspindėjo atrinktų Bendrijos gamintojų investicijas.

| (129) | Bendrijos pramonės pajėgumo išnaudojimo tempas, 2002 m. šiek tiek paspartėjęs, per aptariamą laikotarpį iš viso sumažėjo 7 %. |
| --- | --- |

(129)

Bendrijos pramonės pajėgumo išnaudojimo tempas, 2002 m. šiek tiek paspartėjęs, per aptariamą laikotarpį iš viso sumažėjo 7 %.

3.4.2.   Pardavimų kiekis, pardavimo kaina, rinkos dalis ir augimas

| (130) | Bendrijos pramonės pardavimų kiekis per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 7 %. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad po 22 % padidėjimo 2002 m. Bendrijos pramonės pardavimų kiekis nuolat mažėjo. Be to, šis padidėjimas yra gerokai mažesnis už Bendrijos vartojimo padidėjimą 24 % ir labai atsilieka nuo importo iš suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį padidėjimo 96 %. |
| --- | --- |

(130)

Bendrijos pramonės pardavimų kiekis per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 7 %. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad po 22 % padidėjimo 2002 m. Bendrijos pramonės pardavimų kiekis nuolat mažėjo. Be to, šis padidėjimas yra gerokai mažesnis už Bendrijos vartojimo padidėjimą 24 % ir labai atsilieka nuo importo iš suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį padidėjimo 96 %.

| (131) | Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 6 %. Po 13 % sumažėjimo 2001–2002 m. kainos nuolat didėjo. |
| --- | --- |

(131)

Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 6 %. Po 13 % sumažėjimo 2001–2002 m. kainos nuolat didėjo.

| (132) | Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 14 %. 2001–2002 m. rinkos dalis padidėjo 12 %, o po to nuolat mažėjo. Padėties per TL ir 2002 m. palyginimas rodo net 26 % sumažėjimą. Tuo pat metu labai padidėjo importo dalis iš suinteresuotų šalių. |
| --- | --- |

(132)

Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 14 %. 2001–2002 m. rinkos dalis padidėjo 12 %, o po to nuolat mažėjo. Padėties per TL ir 2002 m. palyginimas rodo net 26 % sumažėjimą. Tuo pat metu labai padidėjo importo dalis iš suinteresuotų šalių.

| (133) | Kaip rodo produkcijos ir pardavimų kiekio tendencijos, išreikšto absoliučiais skaičiais, per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonė augo, tačiau nuo 2002 m. ji mažėjo. Be to, per nagrinėjamą laikotarpį sumažėjusi rinkos dalis rodo, kad santykinai, t. y. konkurentų atžvilgiu, Bendrijos pramonė neišaugo. |
| --- | --- |

(133)

Kaip rodo produkcijos ir pardavimų kiekio tendencijos, išreikšto absoliučiais skaičiais, per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonė augo, tačiau nuo 2002 m. ji mažėjo. Be to, per nagrinėjamą laikotarpį sumažėjusi rinkos dalis rodo, kad santykinai, t. y. konkurentų atžvilgiu, Bendrijos pramonė neišaugo.

3.4.3.   Pelningumas

| (134) | Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas padidėjo. Po 2001 m. nedidelio pelno 2002 m. pelningumas sumažėjo ir veikla tapo nuostolinga. 2002–2003 m. pelningumas padidėjo, tačiau Bendrijos pramonė ir toliau patyrė nuostolius. Nuo 2003 m. iki TL Bendrija pasiekė geriausią pelningumo rezultatą per tiriamąjį laikotarpį ir gavo vidutiniškai 4,3 % pelną. Iš pirmo žvilgsnio šis rezultatas gali atrodyti pozityvus, tačiau jį reikia papildomai įvertinti atitinkamame kontekste. |
| --- | --- |

(134)

Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas padidėjo. Po 2001 m. nedidelio pelno 2002 m. pelningumas sumažėjo ir veikla tapo nuostolinga. 2002–2003 m. pelningumas padidėjo, tačiau Bendrijos pramonė ir toliau patyrė nuostolius. Nuo 2003 m. iki TL Bendrija pasiekė geriausią pelningumo rezultatą per tiriamąjį laikotarpį ir gavo vidutiniškai 4,3 % pelną. Iš pirmo žvilgsnio šis rezultatas gali atrodyti pozityvus, tačiau jį reikia papildomai įvertinti atitinkamame kontekste.

| (135) | Iš tikrųjų net ir per TL atrinkti Bendrijos gamintojai negavo vidutinio minimalaus pelno, t. y. 5 % (žr. toliau 178 konstatuojamąją dalį), kuris laikomas pakankamu ir pasiekiamu, jeigu nebuvo vykdomas dempingas, ir labai atsiliko nuo 1995 m. Bendrijos pramonės pelningumo lygio, t. y. 9,1 % (4), kuris buvo pasiektas prieš importui dempingo kaina patenkant į rinką. |
| --- | --- |

(135)

Iš tikrųjų net ir per TL atrinkti Bendrijos gamintojai negavo vidutinio minimalaus pelno, t. y. 5 % (žr. toliau 178 konstatuojamąją dalį), kuris laikomas pakankamu ir pasiekiamu, jeigu nebuvo vykdomas dempingas, ir labai atsiliko nuo 1995 m. Bendrijos pramonės pelningumo lygio, t. y. 9,1 % (4), kuris buvo pasiektas prieš importui dempingo kaina patenkant į rinką.

| (136) | Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad toks padidėjęs pelningumas per TL i) buvo pasiektas sumažėjus rinkos daliai ir ii) jo pagrindinė priežastis buvo smarkus spekuliacinis pagrindinio sąnaudas skatinančio veiksnio, t. y. nerūdijančio plieno kainų, padidėjimas. Numatytas nerūdijančio plieno kainų padidėjimas padėjo Bendrijos pramonės gamintojams padidinti panašios prekės kainas, laikinai savo gamybai naudojant palyginti pigaus nerūdijančio plieno, įsigyto prieš spekuliacinį kainos padidėjimą, atsargas. Tačiau šis sąnaudų pranašumas baigėsi sunaudojus visas turimas žaliavos atsargas, o naują plieną teko pirkti už gerokai didesnes kainas. Be to, toks spekuliacinis etapas apskritai nebūna ilgalaikis, ir vartotojai, visų pirma stambūs platintojai, turintys plačius derybų įgaliojimus, pastebėję plieno kainų sąstingį arba mažėjimą, vėl imdavo daryti didelį spaudimą kainoms. Dėl to pelningumo padidėjimą iš esmės nulėmė Bendrijos pramonei labai palankios, tačiau nepastovios rinkos sąlygos, vyravusios antrajame TL etape. |
| --- | --- |

(136)

Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad toks padidėjęs pelningumas per TL i) buvo pasiektas sumažėjus rinkos daliai ir ii) jo pagrindinė priežastis buvo smarkus spekuliacinis pagrindinio sąnaudas skatinančio veiksnio, t. y. nerūdijančio plieno kainų, padidėjimas. Numatytas nerūdijančio plieno kainų padidėjimas padėjo Bendrijos pramonės gamintojams padidinti panašios prekės kainas, laikinai savo gamybai naudojant palyginti pigaus nerūdijančio plieno, įsigyto prieš spekuliacinį kainos padidėjimą, atsargas. Tačiau šis sąnaudų pranašumas baigėsi sunaudojus visas turimas žaliavos atsargas, o naują plieną teko pirkti už gerokai didesnes kainas. Be to, toks spekuliacinis etapas apskritai nebūna ilgalaikis, ir vartotojai, visų pirma stambūs platintojai, turintys plačius derybų įgaliojimus, pastebėję plieno kainų sąstingį arba mažėjimą, vėl imdavo daryti didelį spaudimą kainoms. Dėl to pelningumo padidėjimą iš esmės nulėmė Bendrijos pramonei labai palankios, tačiau nepastovios rinkos sąlygos, vyravusios antrajame TL etape.

3.4.4.   Atsargos

| (137) | Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės prekių atsargų lygiai metų pabaigoje labai sumažėjo – 52 %. Tai galima paaiškinti i) „paklausios“ produkcijos padidėjimu (tokiu atveju prekių atsargos tampa nebe tokios svarbios) ir ii) produkcijos sumažėjimu nuo 2002 m. |
| --- | --- |

(137)

Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės prekių atsargų lygiai metų pabaigoje labai sumažėjo – 52 %. Tai galima paaiškinti i) „paklausios“ produkcijos padidėjimu (tokiu atveju prekių atsargos tampa nebe tokios svarbios) ir ii) produkcijos sumažėjimu nuo 2002 m.

3.4.5.   Investicijos, investicijų grąža, pinigų srautas ir gebėjimas pritraukti kapitalą

| (138) | 2001–2003 m. atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos nuolat didėjo, ypač dėl nusidėvėjusių mašinų ir įrenginių pakeitimo. Per tyrimo laikotarpį investicijos sumažėjo 35 %, palyginti su nagrinėjamo laikotarpio pradžia. Tačiau šį sumažėjimą per TL iš dalies galima paaiškinti didelėmis praėjusių metų investicijomis. Investicijos į panašios prekės gamybą yra būtinos konkurencingumui išlaikyti ir sustiprinti bei aplinkos ir saugumo standartams pagerinti. |
| --- | --- |

(138)

2001–2003 m. atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos nuolat didėjo, ypač dėl nusidėvėjusių mašinų ir įrenginių pakeitimo. Per tyrimo laikotarpį investicijos sumažėjo 35 %, palyginti su nagrinėjamo laikotarpio pradžia. Tačiau šį sumažėjimą per TL iš dalies galima paaiškinti didelėmis praėjusių metų investicijomis. Investicijos į panašios prekės gamybą yra būtinos konkurencingumui išlaikyti ir sustiprinti bei aplinkos ir saugumo standartams pagerinti.

| (139) | Per nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža padidėjo. Tai i) patvirtina vadovybės investicinių sprendimų tinkamumą ir ii) atspindi atrinktų Bendrijos gamintojų padidėjusius pelningumo lygius per TL. Tačiau, kaip nurodoma pelningumo analizėje, pelningumo padidėjimą visų pirma galima paaiškinti ypatingomis laikinomis aplinkybėmis (spekuliacinės plieno kainos pokyčiu per TL). Be to, vis didesnė atrinktų Bendrijos gamintojų dalis gamybai naudojo išnuomotas mašinas, o tai paaiškina sąlygiškai geresnį investicijų grąžos rodiklį, palyginti su pelningumo rodikliu. |
| --- | --- |

(139)

Per nagrinėjamą laikotarpį investicijų grąža padidėjo. Tai i) patvirtina vadovybės investicinių sprendimų tinkamumą ir ii) atspindi atrinktų Bendrijos gamintojų padidėjusius pelningumo lygius per TL. Tačiau, kaip nurodoma pelningumo analizėje, pelningumo padidėjimą visų pirma galima paaiškinti ypatingomis laikinomis aplinkybėmis (spekuliacinės plieno kainos pokyčiu per TL). Be to, vis didesnė atrinktų Bendrijos gamintojų dalis gamybai naudojo išnuomotas mašinas, o tai paaiškina sąlygiškai geresnį investicijų grąžos rodiklį, palyginti su pelningumo rodikliu.

| (140) | Nors atrinktų Bendrijos gamintojų pinigų srautas iš panašios prekės pardavimo nuo 2002 m. didėjo, per nagrinėjamą laikotarpį jis sumažėjo 36 %. |
| --- | --- |

(140)

Nors atrinktų Bendrijos gamintojų pinigų srautas iš panašios prekės pardavimo nuo 2002 m. didėjo, per nagrinėjamą laikotarpį jis sumažėjo 36 %.

| (141) | Atrinkti Bendrijos gamintojai pritraukdami kapitalą nepatyrė jokių didelių sunkumų. Tai patvirtina jų investiciniai gebėjimai per nagrinėjamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(141)

Atrinkti Bendrijos gamintojai pritraukdami kapitalą nepatyrė jokių didelių sunkumų. Tai patvirtina jų investiciniai gebėjimai per nagrinėjamą laikotarpį.

3.4.6.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| (142) | 2002 m. užimtumas Bendrijos pramonėje padidėjo. Tačiau paskui jis nuolat mažėjo. Per aptariamą laikotarpį jis iš viso sumažėjo 5 %. Šis neigiamas pokytis sutampa su produkcijos mažėjimu nuo 2002 m. |
| --- | --- |

(142)

2002 m. užimtumas Bendrijos pramonėje padidėjo. Tačiau paskui jis nuolat mažėjo. Per aptariamą laikotarpį jis iš viso sumažėjo 5 %. Šis neigiamas pokytis sutampa su produkcijos mažėjimu nuo 2002 m.

| (143) | Našumas, išreikštas produkcijos kilogramu vienam darbuotojui, per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 22 %, atspindėdamas ryžtą ir sugebėjimą išlaikyti bei stiprinti konkurencingumą. |
| --- | --- |

(143)

Našumas, išreikštas produkcijos kilogramu vienam darbuotojui, per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 22 %, atspindėdamas ryžtą ir sugebėjimą išlaikyti bei stiprinti konkurencingumą.

| (144) | Darbo užmokestis vienam darbuotojui per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 10 %. Toks padidėjimas yra proporcingas atlygiui už didesnį našumą ir kompensacijai už infliaciją darbuotojų atlygio atžvilgiu. Be to, nuo 2002 m. mažėjo darbo jėgos išlaidos, išreikštos absoliučiais skaičiais. |
| --- | --- |

(144)

Darbo užmokestis vienam darbuotojui per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 10 %. Toks padidėjimas yra proporcingas atlygiui už didesnį našumą ir kompensacijai už infliaciją darbuotojų atlygio atžvilgiu. Be to, nuo 2002 m. mažėjo darbo jėgos išlaidos, išreikštos absoliučiais skaičiais.

3.4.7.   Dempingo dydis ir atsigavimas po praėjusio dempingo

| (145) | Visų pirma, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių kiekį, nustatytų dempingo skirtumų negalima laikyti nereikšmingais. |
| --- | --- |

(145)

Visų pirma, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių kiekį, nustatytų dempingo skirtumų negalima laikyti nereikšmingais.

| (146) | Iki 2003 m. pradžios antidempingo priemonės buvo taikomos svarstomos prekės importui iš KLR, Indijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando. Tačiau Bendrijos pramonė ne visai atsigavo po praėjusio dempingo, kaip konkrečiai rodo rinkos dalies, pardavimų kiekio ir užimtumo pokyčiai. Tai tapo ypač pastebima pasibaigus pirmiau taikytų antidempingo priemonių galiojimui. |
| --- | --- |

(146)

Iki 2003 m. pradžios antidempingo priemonės buvo taikomos svarstomos prekės importui iš KLR, Indijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando. Tačiau Bendrijos pramonė ne visai atsigavo po praėjusio dempingo, kaip konkrečiai rodo rinkos dalies, pardavimų kiekio ir užimtumo pokyčiai. Tai tapo ypač pastebima pasibaigus pirmiau taikytų antidempingo priemonių galiojimui.

3.4.8.   Išvados dėl žalos

| (147) | Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonė padidino produkcijos ir pardavimų kiekį, sugebėjo sumažinti savo atsargas ir nuolat investavo. Ji nepatyrė jokių pritraukdama kapitalą ir didindama našumą. Darbo jėgos išlaidos, išreikštos absoliučiais skaičiais sumažėjo. Be to, Bendrijos pramonės gamintojai, siekdami padidinti našumą ir investicijų grąžą, sugebėjo per TL padidinti savo kainas. |
| --- | --- |

(147)

Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonė padidino produkcijos ir pardavimų kiekį, sugebėjo sumažinti savo atsargas ir nuolat investavo. Ji nepatyrė jokių pritraukdama kapitalą ir didindama našumą. Darbo jėgos išlaidos, išreikštos absoliučiais skaičiais sumažėjo. Be to, Bendrijos pramonės gamintojai, siekdami padidinti našumą ir investicijų grąžą, sugebėjo per TL padidinti savo kainas.

| (148) | Vis dėlto šiuos teigiamus aspektus reikia įvertinti jų kontekste. Kainos ir našumas padidėjo dėl didelių Bendrijos pramonės rinkos dalies nuostolių, t. y. 14 % per nagrinėjamą laikotarpį ir net 26 % nuo 2002 m. Visų pirma dėl prieinamo pigaus importo dempingo kaina klientai rinkosi alternatyvius tiekimo šaltinius, o Bendrijos pramonės gamintojai neįstengė tenkinti jų poreikių. |
| --- | --- |

(148)

Vis dėlto šiuos teigiamus aspektus reikia įvertinti jų kontekste. Kainos ir našumas padidėjo dėl didelių Bendrijos pramonės rinkos dalies nuostolių, t. y. 14 % per nagrinėjamą laikotarpį ir net 26 % nuo 2002 m. Visų pirma dėl prieinamo pigaus importo dempingo kaina klientai rinkosi alternatyvius tiekimo šaltinius, o Bendrijos pramonės gamintojai neįstengė tenkinti jų poreikių.

| (149) | Be to, kaip rodo išvados dėl rinkos dalies, Bendrijos pramonės našumo (15 %) ir pardavimų kiekio (7 %) didėjimas per nagrinėjamą laikotarpį atsiliko nuo daug palankesnių vartojimo pokyčių Bendrijos rinkoje (24 %). Užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 5 %, ir iš tikrųjų tuo galima paaiškinti darbo jėgos išlaidų sumažėjimą. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumo apskritai negalima laikyti patenkinamu. Didžiąją nagrinėjamo laikotarpio dalį jis buvo aiškiai nepakankamas (nuostoliai arba per mažas pelnas). Nors atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas per TL padidėjo (4,3 % pelnas), i) jis vis dar atsilieka nuo minimalaus 5 % pelno, kurį Bendrijos pramonė galėtų tikėtis gauti, jeigu nebūtų vykdomas žalingas dempingas, ir ii) jį didele dalimi galima priskirti laikinam plieno kainų augimo poveikiui. Nepalankią Bendrijos pramonės padėtį taip pat atspindi pinigų srauto tendencijos. |
| --- | --- |

(149)

Be to, kaip rodo išvados dėl rinkos dalies, Bendrijos pramonės našumo (15 %) ir pardavimų kiekio (7 %) didėjimas per nagrinėjamą laikotarpį atsiliko nuo daug palankesnių vartojimo pokyčių Bendrijos rinkoje (24 %). Užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 5 %, ir iš tikrųjų tuo galima paaiškinti darbo jėgos išlaidų sumažėjimą. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumo apskritai negalima laikyti patenkinamu. Didžiąją nagrinėjamo laikotarpio dalį jis buvo aiškiai nepakankamas (nuostoliai arba per mažas pelnas). Nors atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas per TL padidėjo (4,3 % pelnas), i) jis vis dar atsilieka nuo minimalaus 5 % pelno, kurį Bendrijos pramonė galėtų tikėtis gauti, jeigu nebūtų vykdomas žalingas dempingas, ir ii) jį didele dalimi galima priskirti laikinam plieno kainų augimo poveikiui. Nepalankią Bendrijos pramonės padėtį taip pat atspindi pinigų srauto tendencijos.

| (150) | Taigi neigiamų tendencijų požymiai apskritai nusveria teigiamas tendencijas, ir laikinai buvo nuspręsta, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(150)

Taigi neigiamų tendencijų požymiai apskritai nusveria teigiamas tendencijas, ir laikinai buvo nuspręsta, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (151) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija išnagrinėjo, ar suinteresuotų šalių kilmės svarstomos prekės importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą. Komisija taip pat išnagrinėjo žinomus veiksnius, kitus nei importas dempingo kaina, kad įsitikintų, jog galimos žalos, kurią padarė šie kiti veiksniai, negalima priskirti importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(151)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija išnagrinėjo, ar suinteresuotų šalių kilmės svarstomos prekės importas dempingo kaina Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą. Komisija taip pat išnagrinėjo žinomus veiksnius, kitus nei importas dempingo kaina, kad įsitikintų, jog galimos žalos, kurią padarė šie kiti veiksniai, negalima priskirti importui dempingo kaina.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (152) | Nuo 2003 m. suinteresuotos šalys labai pagerino savo padėtį rinkoje. Aišku, kad jų rinkos dalies padidėjimas 58 % sutampa su Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimu. Be to, importo iš suinteresuotų šalių kiekis (96 % padidėjimas) išaugo daug greičiau už vartojimą Bendrijos rinkoje (24 %). Galiausiai nuo 2003 m. suinteresuotų šalių vidutinė importo kaina dėl nesąžiningos prekybos buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainų lygį, dėl to buvo daromas spaudimas kainoms.
  Dėl to laikinai buvo nuspręsta, kad importas dempingo kaina iš suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį labai pakenkė Bendrijos pramonės padėčiai, ypač rinkos dalies ir pardavimų kiekio atžvilgiu. |
| --- | --- |

(152)

Nuo 2003 m. suinteresuotos šalys labai pagerino savo padėtį rinkoje. Aišku, kad jų rinkos dalies padidėjimas 58 % sutampa su Bendrijos pramonės rinkos dalies sumažėjimu. Be to, importo iš suinteresuotų šalių kiekis (96 % padidėjimas) išaugo daug greičiau už vartojimą Bendrijos rinkoje (24 %). Galiausiai nuo 2003 m. suinteresuotų šalių vidutinė importo kaina dėl nesąžiningos prekybos buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainų lygį, dėl to buvo daromas spaudimas kainoms.

Dėl to laikinai buvo nuspręsta, kad importas dempingo kaina iš suinteresuotų šalių per nagrinėjamą laikotarpį labai pakenkė Bendrijos pramonės padėčiai, ypač rinkos dalies ir pardavimų kiekio atžvilgiu.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Importas iš trečiųjų šalių

| (153) | Svarstomos prekės importas iš šalių, kurios nėra suinteresuotos šalys, apskritai sumažėjo. Tokio kito importo rinkos dalis per nagrinėjamą laikotarpį faktiškai sumažėjo 20 %. Be to, minėtų kitų šalių vidutinė importo kaina buvo gerokai didesnė, palyginti su suinteresuotų šalių kainų lygiais. |
| --- | --- |

(153)

Svarstomos prekės importas iš šalių, kurios nėra suinteresuotos šalys, apskritai sumažėjo. Tokio kito importo rinkos dalis per nagrinėjamą laikotarpį faktiškai sumažėjo 20 %. Be to, minėtų kitų šalių vidutinė importo kaina buvo gerokai didesnė, palyginti su suinteresuotų šalių kainų lygiais.

| (154) | Du eksportuotojai pareiškė, kad importas iš Indijos, Korėjos Respublikos ir Norvegijos panaikintų bet kokį priežastinį ryšį, galintį egzistuoti tarp rimtos žalos, kuri gali būti padaryta Bendrijos pramonei, ir importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių. |
| --- | --- |

(154)

Du eksportuotojai pareiškė, kad importas iš Indijos, Korėjos Respublikos ir Norvegijos panaikintų bet kokį priežastinį ryšį, galintį egzistuoti tarp rimtos žalos, kuri gali būti padaryta Bendrijos pramonei, ir importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių.

| (155) | Tačiau, remiantis faktais, nei mažais importo kiekiais iš Korėjos Respublikos (TL: vidutiniškai 221 tona už 2,72 EUR/kg) ir Norvegijos (TL: vidutiniškai 438 tonos už 2,89 EUR/kg), nei šio importo kainų lygiais negalima paaiškinti Bendrijos pramonei padarytos žalos. Taip pat nurodoma, kad per nagrinėjamą laikotarpį importas iš Norvegijos sumažėjo 36 %. |
| --- | --- |

(155)

Tačiau, remiantis faktais, nei mažais importo kiekiais iš Korėjos Respublikos (TL: vidutiniškai 221 tona už 2,72 EUR/kg) ir Norvegijos (TL: vidutiniškai 438 tonos už 2,89 EUR/kg), nei šio importo kainų lygiais negalima paaiškinti Bendrijos pramonei padarytos žalos. Taip pat nurodoma, kad per nagrinėjamą laikotarpį importas iš Norvegijos sumažėjo 36 %.

| (156) | Tačiau kalbant apie Indiją pažymima, kad nuo 2003 m. labai padidėjo (TL: 1 147,6 tonos) importas mažomis kainomis (vidutiniškai 1,91 EUR/kg). Negalima neatsižvelgti į tai, kad per TL minėtas importas iš Indijos galėjo padaryti tam tikrą neigiamą poveikį, ypač kalbant apie spaudimą Bendrijos pramonės kainoms. Vis dėlto, atsižvelgiant į palyginti mažą Indijos importo kiekį, palyginti su importo kiekiu iš suinteresuotų šalių (vidutiniškai 27 400 tonų, 2,41 EUR/kg), buvo nuspręsta, kad Indijos importo poveikis (1,4 % rinkos dalis TL) nebuvo toks, kad panaikintų priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos rimtos žalos. Importu iš Indijos atskirai negalima paaiškinti Bendrijos pramonės prarastos didelės rinkos dalies, o kalbant apie vartojimo augimą – ne tokio palankaus pardavimų augimo. |
| --- | --- |

(156)

Tačiau kalbant apie Indiją pažymima, kad nuo 2003 m. labai padidėjo (TL: 1 147,6 tonos) importas mažomis kainomis (vidutiniškai 1,91 EUR/kg). Negalima neatsižvelgti į tai, kad per TL minėtas importas iš Indijos galėjo padaryti tam tikrą neigiamą poveikį, ypač kalbant apie spaudimą Bendrijos pramonės kainoms. Vis dėlto, atsižvelgiant į palyginti mažą Indijos importo kiekį, palyginti su importo kiekiu iš suinteresuotų šalių (vidutiniškai 27 400 tonų, 2,41 EUR/kg), buvo nuspręsta, kad Indijos importo poveikis (1,4 % rinkos dalis TL) nebuvo toks, kad panaikintų priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos rimtos žalos. Importu iš Indijos atskirai negalima paaiškinti Bendrijos pramonės prarastos didelės rinkos dalies, o kalbant apie vartojimo augimą – ne tokio palankaus pardavimų augimo.

| (157) | Be to, nepaisant dviejų eksportuotojų tvirtinimų, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį tai, kad importas iš Indijos nebuvo įtrauktas į šį tyrimą, nėra diskriminuojantis veiksnys. Šiuo atveju reikėtų prisiminti, kad per nagrinėjamą laikotarpį iki TL importas iš Indijos buvo nedidelis, kaip nurodoma Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Importas padidėjo tik per TL, tačiau net ir tada išliko gana mažas (1,4 % rinkos dalis). Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija, kai buvo pradėta ši procedūra, neturėjo prima facie įrodymų, kad toks importas iš Indijos buvo vykdomas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(157)

Be to, nepaisant dviejų eksportuotojų tvirtinimų, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį tai, kad importas iš Indijos nebuvo įtrauktas į šį tyrimą, nėra diskriminuojantis veiksnys. Šiuo atveju reikėtų prisiminti, kad per nagrinėjamą laikotarpį iki TL importas iš Indijos buvo nedidelis, kaip nurodoma Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Importas padidėjo tik per TL, tačiau net ir tada išliko gana mažas (1,4 % rinkos dalis). Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija, kai buvo pradėta ši procedūra, neturėjo prima facie įrodymų, kad toks importas iš Indijos buvo vykdomas dempingo kaina.

| (158) | Kadangi importas iš Filipinų ir Malaizijos dabar į šį tyrimą neįtrauktas, buvo papildomai aiškinamasi, ar jis panaikino priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos. Tačiau nusprendus, kad veržlės svarstomai prekei nepriskiriamos, NPS importas iš Filipinų buvo labai mažas (0,1 % rinkos dalis per TL), o jo kainų lygis buvo gana aukštas (3,47 EUR/kg). Tuo remiantis atitinkamo žalingo poveikio nebuvo įmanoma patvirtinti. Importo iš Malaizijos kiekis taip pat buvo mažesnis ir vidutiniškai aukštesnės kainos (TL: 1 456 tonos už 2,70 EUR/kg), palyginti su importu iš suinteresuotų šalių. Be to, per nagrinėjamą laikotarpį importo iš Malaizijos rinkos dalis sumažėjo 6 %. Dėl to, nors importas iš Malaizijos galėjo pabloginti Bendrijos pramonės padėtį, laikinai buvo nuspręsta, kad šis poveikis nebuvo toks, kad neutralizuotų žalingą poveikį, kurį padarė importas dempingo kaina iš suinteresuotų šalių. |
| --- | --- |

(158)

Kadangi importas iš Filipinų ir Malaizijos dabar į šį tyrimą neįtrauktas, buvo papildomai aiškinamasi, ar jis panaikino priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos. Tačiau nusprendus, kad veržlės svarstomai prekei nepriskiriamos, NPS importas iš Filipinų buvo labai mažas (0,1 % rinkos dalis per TL), o jo kainų lygis buvo gana aukštas (3,47 EUR/kg). Tuo remiantis atitinkamo žalingo poveikio nebuvo įmanoma patvirtinti. Importo iš Malaizijos kiekis taip pat buvo mažesnis ir vidutiniškai aukštesnės kainos (TL: 1 456 tonos už 2,70 EUR/kg), palyginti su importu iš suinteresuotų šalių. Be to, per nagrinėjamą laikotarpį importo iš Malaizijos rinkos dalis sumažėjo 6 %. Dėl to, nors importas iš Malaizijos galėjo pabloginti Bendrijos pramonės padėtį, laikinai buvo nuspręsta, kad šis poveikis nebuvo toks, kad neutralizuotų žalingą poveikį, kurį padarė importas dempingo kaina iš suinteresuotų šalių.

| (159) | Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad importas iš šalių, kurios nėra suinteresuotos šalys, nepanaikino priežastinio ryšio tarp Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos ir importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad importas iš šalių, kurios nėra suinteresuotos šalys, nepanaikino priežastinio ryšio tarp Bendrijos pramonei padarytos rimtos žalos ir importo dempingo kaina iš suinteresuotų šalių.

3.2.   Vartojimo pokyčiai Bendrijos rinkoje

| (160) | Tiriamos prekės vartojimas Bendrijos rinkoje per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 24 %. Tai reiškia, kad Bendrijos pramonei padarytos žalos negalima priskirti paklausos sumažėjimui Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(160)

Tiriamos prekės vartojimas Bendrijos rinkoje per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 24 %. Tai reiškia, kad Bendrijos pramonei padarytos žalos negalima priskirti paklausos sumažėjimui Bendrijos rinkoje.

3.3.   Bendrijos pramonės konkurencingumas

| (161) | Bendrijos pramonė yra svarbi konkurentė panašios prekės gamintojams, kaip rodo jos užimama rinkos dalis, ir ji nuolat investavo lėšas, siekdama išlaikyti modernią produkciją. Iš tikrųjų per nagrinėjamą laikotarpį vieno darbuotojo našumas padidėjo 22 %. Skirtingai nei tvirtino keturi eksportuotojai, toks padidėjęs Bendrijos pramonės našumas, sutampantis su jos investicijomis, rodo, kad Bendrijos investicine politika negalima paaiškinti rimtos žalos, padarytos Bendrijos pramonei. Priešingai, padidėjęs našumas rodo, kad investicijos padėjo sumažinti žalą. Dėl to nebuvo rasta jokių įrodymų, kad nepakankamas konkurencingumas būtų panaikinęs priežastinį ryšį tarp importo iš suinteresuotų šalių ir Bendrijos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(161)

Bendrijos pramonė yra svarbi konkurentė panašios prekės gamintojams, kaip rodo jos užimama rinkos dalis, ir ji nuolat investavo lėšas, siekdama išlaikyti modernią produkciją. Iš tikrųjų per nagrinėjamą laikotarpį vieno darbuotojo našumas padidėjo 22 %. Skirtingai nei tvirtino keturi eksportuotojai, toks padidėjęs Bendrijos pramonės našumas, sutampantis su jos investicijomis, rodo, kad Bendrijos investicine politika negalima paaiškinti rimtos žalos, padarytos Bendrijos pramonei. Priešingai, padidėjęs našumas rodo, kad investicijos padėjo sumažinti žalą. Dėl to nebuvo rasta jokių įrodymų, kad nepakankamas konkurencingumas būtų panaikinęs priežastinį ryšį tarp importo iš suinteresuotų šalių ir Bendrijos pramonei padarytos žalos.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (162) | Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad importas iš visų minėtų penkių šalių kartu padarė rimtos žalos Bendrijos pramonei. Joks kitas veiksnys, panaikinantis šį priežastinį ryšį, nebuvo nustatytas. |
| --- | --- |

(162)

Atsižvelgus į tai laikinai buvo nuspręsta, kad importas iš visų minėtų penkių šalių kartu padarė rimtos žalos Bendrijos pramonei. Joks kitas veiksnys, panaikinantis šį priežastinį ryšį, nebuvo nustatytas.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   Įvadas

| (163) | Buvo patikrinta, ar yra įtikinamų įrodymų, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota imtis priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu ir remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi buvo apsvarstytas galimas priemonių poveikis visoms tyrimu suinteresuotoms šalims. Siekiant įvertinti, ar taikant priemones nebus pažeisti Bendrijos interesai, svarstomos prekės vartotojams ir importuotojams bei panašios prekės gamybos žaliavų tiekėjams buvo išsiųsti klausimynai. |
| --- | --- |

(163)

Buvo patikrinta, ar yra įtikinamų įrodymų, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota imtis priemonių šiuo konkrečiu atveju. Šiuo tikslu ir remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi buvo apsvarstytas galimas priemonių poveikis visoms tyrimu suinteresuotoms šalims. Siekiant įvertinti, ar taikant priemones nebus pažeisti Bendrijos interesai, svarstomos prekės vartotojams ir importuotojams bei panašios prekės gamybos žaliavų tiekėjams buvo išsiųsti klausimynai.

2.   Bendrijos pramonės interesai

| (164) | Tyrimas parodė, kad esant sąžiningoms rinkos sąlygoms Bendrijos pramonė yra gyvybinga ir pajėgi konkuruoti. Kaip pirmiau minėta, Bendrijos pramonė turi didelį neišnaudotą panašios prekės gamybos pajėgumą. Tokių galimybių išnaudojimas pagerintų Bendrijos pramonės pardavimų ir rinkos dalį, padidintų užimtumą, o išaugus masto ekonomijai, galiausiai užtikrintų nuolatinį pakankamą pelningumą. Tačiau tokiems teigiamiems pokyčiams visų prima trukdo nuolatinis kainų spaudimas, kurį daro svarstomos prekės importas dempingo kaina Bendrijos rinkoje. Antidempingo priemonių taikymas sušvelnintų tokio nesąžiningo kainų spaudimo pasekmes. |
| --- | --- |

(164)

Tyrimas parodė, kad esant sąžiningoms rinkos sąlygoms Bendrijos pramonė yra gyvybinga ir pajėgi konkuruoti. Kaip pirmiau minėta, Bendrijos pramonė turi didelį neišnaudotą panašios prekės gamybos pajėgumą. Tokių galimybių išnaudojimas pagerintų Bendrijos pramonės pardavimų ir rinkos dalį, padidintų užimtumą, o išaugus masto ekonomijai, galiausiai užtikrintų nuolatinį pakankamą pelningumą. Tačiau tokiems teigiamiems pokyčiams visų prima trukdo nuolatinis kainų spaudimas, kurį daro svarstomos prekės importas dempingo kaina Bendrijos rinkoje. Antidempingo priemonių taikymas sušvelnintų tokio nesąžiningo kainų spaudimo pasekmes.

| (165) | Manoma, kad, netaikant priemonių neigiamam importo dempingo kaina poveikiui pašalinti, Bendrijos pramonės kainos bus mažinamos toliau, ir jai teks patirti kainų smukimą ir jo neigiamą poveikį, dėl kurio ypač sumažės Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimų kiekis. Galiausiai dėl to gali iškilti rizika net Bendrijos pramonės gyvybingumui. Atsižvelgiant į tai manoma, kad taikyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(165)

Manoma, kad, netaikant priemonių neigiamam importo dempingo kaina poveikiui pašalinti, Bendrijos pramonės kainos bus mažinamos toliau, ir jai teks patirti kainų smukimą ir jo neigiamą poveikį, dėl kurio ypač sumažės Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimų kiekis. Galiausiai dėl to gali iškilti rizika net Bendrijos pramonės gyvybingumui. Atsižvelgiant į tai manoma, kad taikyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonės interesams.

3.   Importuotojų ir (arba) platintojų interesai

| (166) | Importuotojai ir (arba) platintojai iš tikrųjų išimtinai veikia kaip tarpininkai tarp gamintojų (Bendrijoje ir už jos ribų) ir NPS vartotojų. Nuo jų derybų įgaliojimų ir pajėgumo laikyti didelius NPS kiekius labai priklauso NPS kainos. |
| --- | --- |

(166)

Importuotojai ir (arba) platintojai iš tikrųjų išimtinai veikia kaip tarpininkai tarp gamintojų (Bendrijoje ir už jos ribų) ir NPS vartotojų. Nuo jų derybų įgaliojimų ir pajėgumo laikyti didelius NPS kiekius labai priklauso NPS kainos.

| (167) | Keturi iš atrinktų importuotojų ir (arba) platintojų atsiuntė atsakymus į klausimyną. Tačiau išsamius atsakymus pateikė tik du importuotojai. Šie du importuotojai sudaro apie 14 % svarstomos prekės importo Bendrijoje per TL. Be to, savo pastabas pateikė Vokietijos importuotojų ir (arba) platintojų asociacija. Po to buvo organizuotas išklausymas dalyvaujant importuotojams ir (arba) platintojams bei šiai asociacijai. |
| --- | --- |

(167)

Keturi iš atrinktų importuotojų ir (arba) platintojų atsiuntė atsakymus į klausimyną. Tačiau išsamius atsakymus pateikė tik du importuotojai. Šie du importuotojai sudaro apie 14 % svarstomos prekės importo Bendrijoje per TL. Be to, savo pastabas pateikė Vokietijos importuotojų ir (arba) platintojų asociacija. Po to buvo organizuotas išklausymas dalyvaujant importuotojams ir (arba) platintojams bei šiai asociacijai.

| (168) | Importuotojai ir (arba) platintojai Bendrijoje nepritaria priemonių taikymui. Bendradarbiaujantys importuotojai ir jų asociacija tvirtino, kad taikant priemones bus padidintos kainos vartotojams, o svarstoma prekė ir panaši prekė, kurią gamina Bendrijos pramonė, tariamai ne visada būna panašūs. Be to, tokios priemonės pakenks jų verslui ir darbuotojams. |
| --- | --- |

(168)

Importuotojai ir (arba) platintojai Bendrijoje nepritaria priemonių taikymui. Bendradarbiaujantys importuotojai ir jų asociacija tvirtino, kad taikant priemones bus padidintos kainos vartotojams, o svarstoma prekė ir panaši prekė, kurią gamina Bendrijos pramonė, tariamai ne visada būna panašūs. Be to, tokios priemonės pakenks jų verslui ir darbuotojams.

| (169) | Tačiau gauta informacija rodo, kad importuotojai ir (arba) platintojai tiriamą prekę perka iš įvairių šaltinių, esančių Bendrijoje ir už jos ribų, įskaitant Bendrijos pramonę. Kadangi iš suinteresuotų šalių importuotos prekės ir iš kitų šaltinių įsigyto panašios prekės kokybė arba rūšis iš esmės nesiskiria, laikinai buvo nuspręsta, kad importuotojai ir (arba) platintojai Bendrijoje neturės sunkumų įsigydami prekę, jeigu bus taikomos antidempingo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad yra daug alternatyvių tiekėjų. Be to, importuotojai nepagrindė savo skundo dėl antidempingo priemonių taikymo didelio poveikio užimtumui, ypač atsižvelgiant į nedidelį užimtumą importo srityje. Kalbant apie kainų padidėjimą dėl laikinųjų antidempingo muitų taikymo, nurodoma, kad 1997–2003 m. taikytos antidempingo priemonės nepablogino importuotojų ir (arba) platintojų ekonominės padėties. Be to, iš gautų atsakymų į klausimyną matyti, kad per aptariamą laikotarpį importuotojų gautas pelnas buvo gerokai didesnis už Bendrijos pramonės pelningumą. Esant tokioms aplinkybėms, nesitikima, kad bet koks kainų padidėjimas dėl priemonių taikymo savaime turėtų poveikį vartotojams. |
| --- | --- |

(169)

Tačiau gauta informacija rodo, kad importuotojai ir (arba) platintojai tiriamą prekę perka iš įvairių šaltinių, esančių Bendrijoje ir už jos ribų, įskaitant Bendrijos pramonę. Kadangi iš suinteresuotų šalių importuotos prekės ir iš kitų šaltinių įsigyto panašios prekės kokybė arba rūšis iš esmės nesiskiria, laikinai buvo nuspręsta, kad importuotojai ir (arba) platintojai Bendrijoje neturės sunkumų įsigydami prekę, jeigu bus taikomos antidempingo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad yra daug alternatyvių tiekėjų. Be to, importuotojai nepagrindė savo skundo dėl antidempingo priemonių taikymo didelio poveikio užimtumui, ypač atsižvelgiant į nedidelį užimtumą importo srityje. Kalbant apie kainų padidėjimą dėl laikinųjų antidempingo muitų taikymo, nurodoma, kad 1997–2003 m. taikytos antidempingo priemonės nepablogino importuotojų ir (arba) platintojų ekonominės padėties. Be to, iš gautų atsakymų į klausimyną matyti, kad per aptariamą laikotarpį importuotojų gautas pelnas buvo gerokai didesnis už Bendrijos pramonės pelningumą. Esant tokioms aplinkybėms, nesitikima, kad bet koks kainų padidėjimas dėl priemonių taikymo savaime turėtų poveikį vartotojams.

| (170) | Nors importuotojai ir (arba) platintojai priemonėms nepritaria, remiantis turima informacija galima daryti išvadą, kad Bendrijos interesai yra svarbesni už bet kokią naudą, kurią jie gali gauti netaikant antidempingo priemonių, siekiant atitaisyti suinteresuotų šalių nesąžiningos ir žalingos prekybos praktikos padarinius. |
| --- | --- |

(170)

Nors importuotojai ir (arba) platintojai priemonėms nepritaria, remiantis turima informacija galima daryti išvadą, kad Bendrijos interesai yra svarbesni už bet kokią naudą, kurią jie gali gauti netaikant antidempingo priemonių, siekiant atitaisyti suinteresuotų šalių nesąžiningos ir žalingos prekybos praktikos padarinius.

4.   Pirminių tiekėjų interesai

| (171) | Siekiant įvertinti galimą antidempingo priemonių poveikį Bendrijos pramonės pirminiams tiekėjams, visiems žinomiems tiekėjams buvo išsiųsti klausimynai. Iš viso buvo išsiųsti devyni klausimynai, o atsakymas gautas tik iš vieno tiekėjo. Šis pirminis tiekėjas, nerūdijančio plieno gamintojas, pritaria priemonių taikymui. Nors Bendrijos pramonė nėra viena iš svarbiausių šio pirminio tiekėjo klientų, ši veikla didina jo užimtumą ir pelningumą. Bendrijos pramonei apribojus arba visai sustabdžius panašios prekės gamybą, pirminiai tiekėjai prarastų tam tikrą savo veiklos dalį. |
| --- | --- |

(171)

Siekiant įvertinti galimą antidempingo priemonių poveikį Bendrijos pramonės pirminiams tiekėjams, visiems žinomiems tiekėjams buvo išsiųsti klausimynai. Iš viso buvo išsiųsti devyni klausimynai, o atsakymas gautas tik iš vieno tiekėjo. Šis pirminis tiekėjas, nerūdijančio plieno gamintojas, pritaria priemonių taikymui. Nors Bendrijos pramonė nėra viena iš svarbiausių šio pirminio tiekėjo klientų, ši veikla didina jo užimtumą ir pelningumą. Bendrijos pramonei apribojus arba visai sustabdžius panašios prekės gamybą, pirminiai tiekėjai prarastų tam tikrą savo veiklos dalį.

| (172) | Dėl šios priežastie ir neturint jokios prieštaringos informacijos daroma išvada, kad antidempingo priemonių taikymas pradiniams tiekėjams būtų naudingas. |
| --- | --- |

(172)

Dėl šios priežastie ir neturint jokios prieštaringos informacijos daroma išvada, kad antidempingo priemonių taikymas pradiniams tiekėjams būtų naudingas.

5.   Vartotojų ir klientų interesai

| (173) | Vartotojų asociacijos apie save nepranešė arba nepateikė informacijos, kaip numatyta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalyje. Dėl to ir dėl to, kad NPS daugiausia naudojamos surenkant kitas vartotojų pramonės prekes, buvo analizuojamas tik priemonių poveikis vartotojams. NPS naudojamos daugelyje įvairių sektorių, inter alia: automobilių, laivų statybos, statybos, chemijos, farmacijos, medicinos ir maisto prekių. Klausimynai buvo išsiųsti dvylikai žinomų svarstomos prekės vartotojų Bendrijoje. Kartu su kita informacija Komisija jų paprašė pateikti savo pastabas dėl to, ar antidempingo priemonių taikymas būtų naudingas Bendrijos interesams ir kokį poveikį šios priemonės turėtų patiems vartotojams. Vieną atsakymą į klausimyną pateikė riedmeninių transporto priemonių gamintojas. Jame buvo nurodyta, kad tiriama prekė sudaro mažiau nei 1 % visų jo pagamintų prekių sąnaudų. |
| --- | --- |

(173)

Vartotojų asociacijos apie save nepranešė arba nepateikė informacijos, kaip numatyta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalyje. Dėl to ir dėl to, kad NPS daugiausia naudojamos surenkant kitas vartotojų pramonės prekes, buvo analizuojamas tik priemonių poveikis vartotojams. NPS naudojamos daugelyje įvairių sektorių, inter alia: automobilių, laivų statybos, statybos, chemijos, farmacijos, medicinos ir maisto prekių. Klausimynai buvo išsiųsti dvylikai žinomų svarstomos prekės vartotojų Bendrijoje. Kartu su kita informacija Komisija jų paprašė pateikti savo pastabas dėl to, ar antidempingo priemonių taikymas būtų naudingas Bendrijos interesams ir kokį poveikį šios priemonės turėtų patiems vartotojams. Vieną atsakymą į klausimyną pateikė riedmeninių transporto priemonių gamintojas. Jame buvo nurodyta, kad tiriama prekė sudaro mažiau nei 1 % visų jo pagamintų prekių sąnaudų.

| (174) | Atsižvelgus į tai, kad tiriamą prekę vartotojai galėjo gauti ne tik iš suinteresuotų šalių, bet ir iš kitų šaltinių, ir į nežymų NPS poveikį vartotojų pramonės prekėms, joks rimtas vartotojų interesų pažeidimas nebuvo nustatytas. |
| --- | --- |

(174)

Atsižvelgus į tai, kad tiriamą prekę vartotojai galėjo gauti ne tik iš suinteresuotų šalių, bet ir iš kitų šaltinių, ir į nežymų NPS poveikį vartotojų pramonės prekėms, joks rimtas vartotojų interesų pažeidimas nebuvo nustatytas.

6.   Išvada

| (175) | Išanalizavus visus susijusius interesus, laikinai daroma išvada, kad, atsižvelgiant į Bendrijos interesus, nėra jokių interesų, kurie būtų svarbesni už Bendrijos pramonės interesą laikinai taikyti priemones, siekiant likviduoti žalingą prekybos poveikį dėl importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(175)

Išanalizavus visus susijusius interesus, laikinai daroma išvada, kad, atsižvelgiant į Bendrijos interesus, nėra jokių interesų, kurie būtų svarbesni už Bendrijos pramonės interesą laikinai taikyti priemones, siekiant likviduoti žalingą prekybos poveikį dėl importo dempingo kaina.

H.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (176) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų taikyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų išvengta didesnės žalos Bendrijos pramonei, kurią daro importas dempingo kaina. Siekiant nustatyti šių priemonių lygį, buvo atsižvelgta į tyrimo metu nustatytą dempingo skirtumą ir muito, kurio reikia Bendrijos pramonės patirtai žalai likviduoti, dydį. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų taikyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų išvengta didesnės žalos Bendrijos pramonei, kurią daro importas dempingo kaina. Siekiant nustatyti šių priemonių lygį, buvo atsižvelgta į tyrimo metu nustatytą dempingo skirtumą ir muito, kurio reikia Bendrijos pramonės patirtai žalai likviduoti, dydį.

1.   Žalos likvidavimo lygis

| (177) | Kiekvienai bendrovei buvo nustatytas reikiamas kainos padidinimas, remiantis svarstomos prekės apskaičiuotos vidutinės svertinės importo kainos palyginimu su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės gamintojų parduodamos panašios prekės žalos nedarančia kaina. Kainų skirtumas buvo išreikštas importo CIF kainos procentais. |
| --- | --- |

(177)

Kiekvienai bendrovei buvo nustatytas reikiamas kainos padidinimas, remiantis svarstomos prekės apskaičiuotos vidutinės svertinės importo kainos palyginimu su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės gamintojų parduodamos panašios prekės žalos nedarančia kaina. Kainų skirtumas buvo išreikštas importo CIF kainos procentais.

| (178) | Žalos nedaranti kaina buvo apskaičiuota kaip Bendrijos pramonės gamintojų svertinės produkcijos savikainos ir 5 % pelno suma. Laikinai nuspręsta, kad tokį pelną Bendrijos pramonė gautų tuo atveju, jeigu nebūtų vykdomas importas dempingo kaina. Jis atspindi pelną, kurį Bendrijos pramonės gamintojai gali gauti už panašių grupių prekes, kurių atžvilgiu nevykdoma nesąžininga konkurencija, pvz., sąvaržos, neklasifikuojamos pagal prekes, kurioms taikomas šis tyrimas, KN kodus. |
| --- | --- |

(178)

Žalos nedaranti kaina buvo apskaičiuota kaip Bendrijos pramonės gamintojų svertinės produkcijos savikainos ir 5 % pelno suma. Laikinai nuspręsta, kad tokį pelną Bendrijos pramonė gautų tuo atveju, jeigu nebūtų vykdomas importas dempingo kaina. Jis atspindi pelną, kurį Bendrijos pramonės gamintojai gali gauti už panašių grupių prekes, kurių atžvilgiu nevykdoma nesąžininga konkurencija, pvz., sąvaržos, neklasifikuojamos pagal prekes, kurioms taikomas šis tyrimas, KN kodus.

2.   Laikinojo antidempingo muito lygis

| (179) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importui iš suinteresuotų šalių reikėtų taikyti laikiną antidempingo muitą. Taikomas muitas neturėtų būti didesnis už nustatytą dempingo skirtumą arba žalos likvidavimo lygį, jeigu šis yra mažesnis (pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

(179)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importui iš suinteresuotų šalių reikėtų taikyti laikiną antidempingo muitą. Taikomas muitas neturėtų būti didesnis už nustatytą dempingo skirtumą arba žalos likvidavimo lygį, jeigu šis yra mažesnis (pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalis).

| (180) | Skaičiuojant muito lygį dviem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (vienam iš Taivano ir vienam iš KLR) buvo nustatyta, kad žalos likvidavimo lygis buvo mažesnis už dempingo skirtumą. Tokiais atvejais muito lygis turėtų būti apribotas žalos likvidavimo lygiu. Visais kitais atvejais apskaičiuotas muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui. Suinteresuotoms šalims buvo nustatyti šios laikinojo antidempingo muito normos:







  Šalis | Eksportuojantis gamintojas | Antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- | --- |
| KLR | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 % |
| Visos kitos bendrovės | 27,4 % |
| Indonezija | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Visos kitos bendrovės | 24,6 % |
| Taivanas | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 % |
| Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai | 15,8 % |
| Visos kitos bendrovės | 23,6 % |
| Tailandas | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 15,9 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 % |
| Visos kitos bendrovės | 15,9 % |
| Vietnamas | Visos bendrovės | 7,7 % |

(180)

Skaičiuojant muito lygį dviem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (vienam iš Taivano ir vienam iš KLR) buvo nustatyta, kad žalos likvidavimo lygis buvo mažesnis už dempingo skirtumą. Tokiais atvejais muito lygis turėtų būti apribotas žalos likvidavimo lygiu. Visais kitais atvejais apskaičiuotas muitas turėtų būti lygus nustatytam dempingo skirtumui. Suinteresuotoms šalims buvo nustatyti šios laikinojo antidempingo muito normos:

Šalis

Eksportuojantis gamintojas

Antidempingo muito norma

KLR

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2 %

Visos kitos bendrovės

27,4 %

Indonezija

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Visos kitos bendrovės

24,6 %

Taivanas

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4 %

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

15,8 %

Visos kitos bendrovės

23,6 %

Tailandas

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

15,9 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0 %

Visos kitos bendrovės

15,9 %

Vietnamas

Visos bendrovės

7,7 %

| (181) | Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos kiekvienai bendrovei buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Dėl to jos atspindi šių bendrovių padėtį, atskleistą tyrimo procedūros metu. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik aptariamos šalies kilmės ir minėtų bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų pagamintų prekių importui. Šios muitų normos negali būti taikomos importuojamoms prekėms, pagamintoms bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta pagrindinėje šio reglamento dalyje, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis. Minėtoms prekėms taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(181)

Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos kiekvienai bendrovei buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Dėl to jos atspindi šių bendrovių padėtį, atskleistą tyrimo procedūros metu. Tai reiškia, kad šios muitų normos (skirtingai nei muitas, šalies mastu taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik aptariamos šalies kilmės ir minėtų bendrovių, kartu ir paminėtų konkrečių juridinių asmenų pagamintų prekių importui. Šios muitų normos negali būti taikomos importuojamoms prekėms, pagamintoms bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta pagrindinėje šio reglamento dalyje, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis. Minėtoms prekėms taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (182) | Visus prašymus dėl šių bendrovėms taikomų individualių antidempingo muito normų (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones) reikėtų iš karto siųsti Komisijai (5) kartu su visa svarbia informacija apie visus bendrovės veiklos pasikeitimus gamybos, vidaus ir eksporto pardavimų srityje, susijusius, pvz., su tokiu pavadinimo arba gamybos ir prekybos įmonių pasikeitimu. Pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu, Komisija prireikus iš dalies keičia šį reglamentą, patikslindama bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(182)

Visus prašymus dėl šių bendrovėms taikomų individualių antidempingo muito normų (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones) reikėtų iš karto siųsti Komisijai (5) kartu su visa svarbia informacija apie visus bendrovės veiklos pasikeitimus gamybos, vidaus ir eksporto pardavimų srityje, susijusius, pvz., su tokiu pavadinimo arba gamybos ir prekybos įmonių pasikeitimu. Pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu, Komisija prireikus iš dalies keičia šį reglamentą, patikslindama bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

I.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (183) | Siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, reikėtų numatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotos šalys, per laikotarpį, nustatytą pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą, pranešusios apie save, gali raštu pateikti savo nuomones ir prašyti, kad būtų išklausytos. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį, kad išvados dėl muitų taikymo, padarytos pagal šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstomos, nustatant galutinius muitus, |
| --- | --- |

(183)

Siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, reikėtų numatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotos šalys, per laikotarpį, nustatytą pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą, pranešusios apie save, gali raštu pateikti savo nuomones ir prašyti, kad būtų išklausytos. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį, kad išvados dėl muitų taikymo, padarytos pagal šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstomos, nustatant galutinius muitus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, klasifikuojamoms pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, ir 7318 15 70.

2.   Šio reglamento priede išvardytų Taivano eksportuojančių gamintojų prekėms nustatyta 15,8 % laikinojo muito norma, taikoma prieš sumokant muitus grynajai kainai be muitų prie Bendrijos sienos (papildomas TARIC kodas A649).

3.   Toliau išvardytų bendrovių pagamintoms prekėms nustatyta laikinojo muito norma, taikoma prieš sumokant muitus grynajai kainai be muitų prie Bendrijos sienos:

| Šalis | Eksportuojantis gamintojas | Antidempingo muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Visos kitos bendrovės | 27,4 | A999 |
| Indonezija | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Visos kitos bendrovės | 24,6 | A999 |
| Taivanas | Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan | 11,4 | A657 |
| Visos bendrovės, išskyrus pirmiau ir priede išvardytas bendroves | 23,6 | A999 |
| Tailandas | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya | 15,9 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Visos kitos bendrovės | 15,9 | A999 |
| Vietnamas | Visos bendrovės | 7,7 | — |

Šalis

Eksportuojantis gamintojas

Antidempingo muito norma (%)

Papildomas TARIC kodas

Kinijos Liaudies Respublika

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd., Tengzhou

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

12,2

A651

Visos kitos bendrovės

27,4

A999

Indonezija

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Visos kitos bendrovės

24,6

A999

Taivanas

Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipėjus

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd., Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd., Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

11,4

A657

Visos bendrovės, išskyrus pirmiau ir priede išvardytas bendroves

23,6

A999

Tailandas

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., Ayutthaya

15,9

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd., Samutsakorn

11,0

A661

Visos kitos bendrovės

15,9

A999

Vietnamas

Visos bendrovės

7,7

—

4.   Išleidžiant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą prekę į laisvą apyvartą Bendrijoje, reikalaujama pateikti laikinojo muito dydžio užstatą.

5.   Jeigu nenustatyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų.

2 straipsnis

Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotos šalys gali prašyti atskleisti esminius faktus ir išvadas, kuriomis remiantis buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomones ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų žodžiu per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

Vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalimi, suinteresuotos šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo datos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis galioja šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL C 212, 2004 8 24, p. 2.

2

(3)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 393/98 (OL L 50, 1998 2 20, p. 1).

3

(4)  OL L 243, 1997 9 5, p. 17, 69 konstatuojamoji dalis.

4

(5)

5

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale du commerce |
| Direction B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruxelles |

Commission européenne

Direction générale du commerce

Direction B

J-79 5/17

Rue de la Loi 200

B-1049 Bruxelles

---

PRIEDAS

(papildomas TARIC kodas A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/51

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 772/2005

2005 m. gegužės 20 d.

dėl charakteristikų apimties specifikacijų ir techninio metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų 2003–2009 ataskaitiniams metams rengimo formato nustatymo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 48/2004 (1), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 48/2004 nustatoma bendra plieno pramonės metinių Bendrijos statistinių duomenų rengimo sistemą 2003–2009 ataskaitiniams metams. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 48/2004 nustatoma bendra plieno pramonės metinių Bendrijos statistinių duomenų rengimo sistemą 2003–2009 ataskaitiniams metams.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 48/2004 7 straipsnio a punktą, yra reikalingos įgyvendinimo priemonės, kuriose būtų apibrėžta reikalaujama charakteristikų apimtis. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 48/2004 7 straipsnio a punktą, yra reikalingos įgyvendinimo priemonės, kuriose būtų apibrėžta reikalaujama charakteristikų apimtis.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 48/2004 7 straipsnio b punktą yra reikalingos įgyvendinimo priemonės, kuriose būtų nustatytas techninis metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų rengimo formatas. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 48/2004 7 straipsnio b punktą yra reikalingos įgyvendinimo priemonės, kuriose būtų nustatytas techninis metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų rengimo formatas.

| (4) | Šiame Reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame Reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Charakteristikų apimties specifikacijos yra tokios, kokios nustatytos šio Reglamento I priede.

2.   Šiose specifikacijose nuorodose į bendrovių ataskaitas, teikiant balanso ir pelno (nuostolio) ataskaitas, naudojamos eilutės nustatytos, atitinkamai, Tarybos direktyvos 78/660/EEB (2) 9 ir 23 straipsniuose.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 48/2004 6 straipsnio 2 dalyje minimas techninis formatas yra toks, koks nustatytas šio Reglamento II priede.

3 straipsnis

Valstybės narės šias specifikacijas ir šį techninį formatą taiko 2003 m. ir tolesniems ataskaitiniams metams.

4 straipsnis

Šis Reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis Reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 7, 2004 1 13, p. 1.

1

(2)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

2

---

I PRIEDAS

CHARAKTERISTIKŲ APIMTIS

1.   METINIAI STATISTINIAI DUOMENYS DĖL PLIENO IR KETAUS LAUŽO BALANSO

Įvadinės pastabos

Numatoma, kad valstybės narės turės rinkti šią informaciją iš visų gamyklų, kurios gamina geležį, plieną arba gaminius, nurodytus Europos bendrijos ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE. Red. 1.1) 27.1 grupėje ir kuriose yra vartojamas ir (arba) susidaro laužas. Pirmaisiais ataskaitiniais metais, 2003 m., Komisija pripažins, kad aptariama populiacija priskiriama NACE 1 red. 27.1 grupei. Kiekvienai gamyklai privalo būti užpildytas atskiras klausimynas, net ir tuo atveju, jei kelios iš jų sudaro tos pačios įmonės dalį. Tais atvejais, kai gamykla turi vietinę integruotą plieno liejyklą, ji turėtų būti laikoma neatskiriama gamyklos dalimi. Vietinės integruotos gamyklos yra tokios gamyklos, kurias valdo ta pati vadovybė ir kurios veikia toje pačioje vietovėje. Ši forma taikoma valcavimo staklynams, kurie tiesiogiai pervalcuoja panaudotus gaminius, kurie paprastai nėra laikomi laužu. Visos geležies ir plieno gamyklos, kurios neturi nuosavų išteklių ir dėl to perka laužą iš kitų gamyklų, privalo užpildyti šį klausimyną kaip gamintojai. Kadangi jos yra nepriskiriamos NACE 1 red. 27.1 grupei, geležies liejyklos, nepriklausomai nuo to, ar jos yra integruotos vietoje ar ne, ir neintegruotos geležies liejyklos į statistinius duomenis netraukiamos.

Laužui yra priskiriamas:

| — | bet koks geležies arba plieno laužas, susidarantis geležies arba plieno gamybos ir perdirbimo metu arba išgautas iš senų geležies arba plieno gaminių ir tinkamas perlydymui (įskaitant geležies laužą, kuris yra perkamas; tačiau neįskaitant sudegusių kalcinuotų liejinių arba liejinių, paveiktų rūgštimi), |
| --- | --- |

—

bet koks geležies arba plieno laužas, susidarantis geležies arba plieno gamybos ir perdirbimo metu arba išgautas iš senų geležies arba plieno gaminių ir tinkamas perlydymui (įskaitant geležies laužą, kuris yra perkamas; tačiau neįskaitant sudegusių kalcinuotų liejinių arba liejinių, paveiktų rūgštimi),

| — | liečio kanalai ir kitas plieno liejimo laužas (įprasto užliejimo arba užliejimo iš apačios), įskaitant tunelius ir vožtuvus, atliekas iš tiekimo vamzdžių užliejimo iš apačios sistemoje ir pan., taip pat atmesti ir defektiniai liejiniai, neįtraukti į produkciją, |
| --- | --- |

—

liečio kanalai ir kitas plieno liejimo laužas (įprasto užliejimo arba užliejimo iš apačios), įskaitant tunelius ir vožtuvus, atliekas iš tiekimo vamzdžių užliejimo iš apačios sistemoje ir pan., taip pat atmesti ir defektiniai liejiniai, neįtraukti į produkciją,

| — | semtuvių karkasai (išskyrus liejinių smėlio formas). |
| --- | --- |

—

semtuvių karkasai (išskyrus liejinių smėlio formas).

Kita vertus, atliekos, kurių sudėtyje yra geležies, kuri yra stipriai užteršta nemetalinėmis medžiagomis, ir kurios susidaro lydymo, kaitinimo arba mechaninio apdirbimo metu, neturėtų būti priskiriamos laužui, pavyzdžiui:

| — | aukštakrosnių liečio kanalai, |
| --- | --- |

—

aukštakrosnių liečio kanalai,

| — | nuoplovos, susidarę liejimo metu, ištiškusios ir kitos atliekos, susidariusios geležies pylimo metu, atliekos iš liejimo duobių, |
| --- | --- |

—

nuoplovos, susidarę liejimo metu, ištiškusios ir kitos atliekos, susidariusios geležies pylimo metu, atliekos iš liejimo duobių,

| — | šlakas geležies įmonėse, |
| --- | --- |

—

šlakas geležies įmonėse,

| — | nuodegos iš pakartotinai kaitinamų krosnių, valcavimo bei kalimo, |
| --- | --- |

—

nuodegos iš pakartotinai kaitinamų krosnių, valcavimo bei kalimo,

| — | iš konverterių ištiškusios atliekos, |
| --- | --- |

—

iš konverterių ištiškusios atliekos,

| — | dulkių nuosėdos, briaunos, karkasai ir atliekos, susidarę liejimo smėlio formose metu. |
| --- | --- |

—

dulkių nuosėdos, briaunos, karkasai ir atliekos, susidarę liejimo smėlio formose metu.

Specifikacijos

Kodas:

Pavadinimas: atsargos pirmąją metų dieną

Visos gamyklos (taip pat ir plieno liejyklos) atsargos, tarp jų – vietinės integruotos veiklos atsargos, turėtų būti įrašomos su šiais kodais, išskyrus atsargas, saugomas geležies liejyklose.

Kodas:

Pavadinimas: gamykloje pagaminamos atsargos

Joms priskiriami:

liečio kanalai ir kitas liejimo laužas, susidaręs plieno gamyklose ir integruotose plieno liejyklose: liejimo kanalai, likučiai, susidarę plieno liejimo metu. Priskiriami defektiniai ir atmesti liejiniai, neįtraukti į produkciją,

gamybos atliekos – tokios atliekos, kurios susidaro pusgaminių ir valcuotų gaminių gamyboje, taip pat gamyboje pagal užsakymą, taip pat liejinių atliekos ir defektiniai liejiniai bei plieno liejiniai, kurių defektai nustatomi po to, kai jie išleidžiami iš lydymo įrangos arba liejyklos (t. y. juos įtraukus į neapdirbto plieno arba lydyto plieno produkciją). Priskiriamas laužas, susidarantis vietinėse integruotose plieno liejyklose, kalvėse, vamzdžių ir vielos gamyklose bei šalto valcavimo įrangoje, metalo konstrukcijų gamyklose ir kituose plieno perdirbimo departamentuose, išskyrus geležies liejyklas (žr. ankstesnę pastabą Nr. 1). Valcavimo laužas, kuris turi būti pervalcuotas nuosavame valcavimo staklyne, nėra skaičiuojamas kaip naujas laužas,

susigrąžintas laužas – tai plienas ir ketus, susidaręs remontuojant ir išmontuojant seną įrangą, mechanizmus ir aparatus, pvz., liejimo formas.

Kodas:

Pavadinimas: gautos atsargos (1031 + 1032 + 1033)

Laužas, gautas per prekybininkus, veikiančius kaip tarpininkai, yra atitinkamai paskirstomas pagal šaltinius, žymimus kodais 1031, 1032 ir 1033.

Laivų išmontavimo laužas, susidaręs laivų statyklose, Bendrijoje turėtų būti priskiriamas vidaus arba Bendrijos laužui.

Kodas:

Pavadinimas: iš vietinių šaltinių

Joms priskiriamas laužas, gautas iš kitų gamyklų arba tos pačios įmonės skyrių, esančių toje pačioje šalyje, tarp jų – aukštakrosnių, plieno gamyklų, valcavimo staklynų, geležies liejyklų (tarp jų – integruotų geležies gamyklų). Turėtų būti priskirtas laužas, gautas iš kitų plieno įmonių gamyklų ir gamyklų, išskyrus plieną gaminančias arba naudojančias gamyklas, pvz., kasyklų.

Joms taip pat priskiriamas laužas, gautas vidaus rinkoje tiesiogiai iš kitų nei plieno pramonės įmonių, tokių kaip plieno arba geležies liejyklos, vamzdžių gamyklos, kalvės, statybos pramonės, gavybos pramonės įmonės, laivų statyklos, inžinerijos pramonės ir metalo gamybos įmonės ir pan.

Kodas:

Pavadinimas: iš kitų Bendrijos šalių

Priskiriamas laužas, gautas iš kitų Bendrijos šalių.

Kodas:

Pavadinimas: iš trečiųjų šalių

Priskiriamas laužas, gautas iš ES nepriklausančių (trečiųjų) šalių.

Kodas:

Pavadinimas: turimos iš viso (1010 + 1020 + 1030)

Gamyklose pagaminamų ir gautų atsargų suma pirmąją metų dieną.

Kodas:

Pavadinimas: bendras suvartojimas

Bendras suvartojimas rodo, kiek iš viso suvartota laužo geležies gamybai aukštakrosnėse, elektrinėse geležies gamybos krosnyse, taip pat aglomeravimo įrangoje, bei kiek iš viso laužo suvartota bendrai neapdirbto plieno gamybai, įskaitant specialios luitinės geležies gamybą, plieną įanglinant, ir vietinių integruotų plieno liejyklų gamybai.

Kodas:

Pavadinimas: ... elektrinių krosnių

Laužo suvartojimas plieno gamybai elektrinėse krosnyse.

Kodas:

Pavadinimas: ... nerūdijančio metalo laužo

Nerūdijančio metalo laužo, kurio 10,5 % arba didesnę dalį sudaro chromas ir ne daugiau kaip 1,5 % dalį – anglis, su kitais lydinio elementais arba be jų, sunaudojimas.

Kodas:

Pavadinimas: tiekimas

Nurodyti visą laužo tiekimą, įskaitant visoms liejykloms, net ir vietinėms integruotoms.

Kodas:

Pavadinimas: atsargos paskutiniąją metų dieną (1040 – 1050 – 1060)

Visos gamyklos (taip pat ir plieno liejyklos) atsargos, tarp jų – vietinės integruotos veiklos atsargos, turėtų būti įrašomos su šiais kodais, išskyrus atsargas, saugomas geležies liejyklose.

2.   KURO IR ENERGIJOS SUNAUDOJIMAS IR ELEKTROS ENERGIJOS PLIENO PRAMONĖJE BALANSAS

Įvadinės pastabos dėl įrenginių tipų

Įkrovos paruošimo įrenginiams priskiriama apkrovos paruošimo ir aglomeravimo įrenginiai.

Aukštakrosnių ir elektrinių geležies gamybos krosnių atveju, įskaičiuojamas tik to kuro sunaudojimas, kuris tiesiogiai įkraunamas į krosnis arba kuris yra naudojamas krosnyse kaip kokso substitutas, tai yra, neįskaičiuojamas kuro sunaudojimas karšto pūtimo džiovyklose, ventiliatoriuose ir kitoje pagalbinėje aukštakrosnių įrangoje (kuri priskiriama „kiti įrenginiai“).

Lydymo cechams priskiriami plieno gamyklų lydymo cechai ir nepertraukiamas liejimas.

Elektros gamybos stotims priskiriamas kuro ir energijos, naudojamos visai gamyklos arba kelių plieno gamyklų gamybos stočių elektros energijai pagaminti, sunaudojimas. Taip pat žr. bendrą pastabą Nr. 2.

Numatoma, kad valstybės narės turės rinkti šią informaciją iš visų geležies ir plieno gamyklų, priskirtų NACE red. 127.1 grupei, tarp jų – pervalcavimo ir plieno pramonės elektros gamybos stočių, kuriomis naudojasi kelios gamyklos ir įmonės. Šios elektros gamybos stotys, renkant tokius statistinius duomenis, turėtų būti laikomos plieno gamyklomis, priskiriamomis NACE 1.1 red. 27.1 grupei.

Jungtinės plieno pramonės elektros gamybos stotys

Elektros gamybos stotys, kuriomis naudojasi kelios gamyklos arba plieno bendrovės, turėtų būti nurodomos kaip subjektas.

Jungtinės plieno pramonės elektros gamybos stotys klausimyną turėtų užpildyti tiesiogiai. Gamyklos, kurios naudojasi šių elektros gamybos stočių darbu, siekiant išvengti duomenų dubliavimosi, į savo atsakymus šių duomenų traukti neturėtų.

Tačiau plieno gamyklos savo ištekliuose turėtų parodyti bendrą elektros, gautos iš jungtinių elektros gamybos stočių, kiekį kartu su duomenimis apie iš išorės šaltinių gautą elektrą (kodas 3102).

Elektros gamybos stotys, susijusios su kitomis pramonės šakomis, pavyzdžiui, anglies pramone, neįtraukiamos.

Elektros ir garų gamybos įrenginiai

Šie mišrūs įrenginiai turėtų būti iš dalies laikomi elektros gamybos stotimis. Į kuro sunaudojimo duomenis turėtų būti įtraukiamas tik jų sunaudotas kuras elektros energijai pagaminti, t. y. neįtraukiant suvartoto kiekio, priskirtino šilumai tiekimui.

Energijos sunaudojimas

A dalyje įrašomas kuro ir energijos sunaudojimas geležies ir plieno gamyklose bei jų pagalbiniuose įrenginiuose, išskyrus kokso krosnis (aukštakrosnes, aglomeravimo įrenginius, vietines integruotas plieno liejyklas, valcavimo staklynus ir pan.).

Įtraukiamas visos energijos sunaudojimas pagalbiniuose įrenginiuose (pavyzdžiui, jėgainėse ir katilinėse) net ir tuo atveju, jei jie naudojami ne vien tik geležies ir plieno gamyklose.

Neįtraukiama cechų, sudarančių geležies ir plieno gamyklų, kurių veikla nepriskiriama NACE 1.1 red. 27.1 grupei, dalis.

A dalis:   metiniai statistiniai kuro ir energijos sunaudojimo duomenys, išskaidyti pagal įrenginių rūšis

Kodas:

Pavadinimas: kietasis kuras (2011 + 2012)

Kietasis kuras įrašomas pagal jo būklę gavimo metu.

Kodas:

Pavadinimas: koksas

Priskiriamas koksas, puskoksis, naftos koksas ir kokso dalelės.

Kodas:

Pavadinimas: kitas kietasis kuras

Priskiriama anglis ir aglomeratai, lignitas ir briketai.

Kodas:

Pavadinimas: skystasis kuras

Priskiriamas viso skystojo kuro sunaudojimas geležies ir plieno gamyklose ir jų pagalbiniuose įrenginiuose, elektros gamybos stotyse, išskyrus kokso krosnis.

Kodas:

Pavadinimas: dujos (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

Nurodomas grynasis sunaudojimas, neįtraukiant nuostolių ir sudegintų dujų.

Dujų sunaudojimas nurodomas gigadžauliais (1 gigadžaulis = 109 džaulių = 1 gigakalorija/4,186), skaičiuojant pagal žemiausią kiekvienų dujų kaloringumo vertę (sausų dujų – esant 0° ir 760 mm/Hg).

Kodas:

Pavadinimas: aukštakrosnių dujų tiekimas į išorę

Priskiriamas aukštakrosnių dujų tiekimas į išorę komunaliniams tiekimo tinklams, integruotoms plieno koksavimo įmonėms, kitoms plieno gamykloms ir kitiems vartotojams.

Kodas:

Pavadinimas: konvertavimo dujų tiekimas į išorę

Priskiriamas konvertavimo dujų tiekimas į išorę komunaliniams tiekimo tinklams, integruotoms plieno koksavimo įmonėms, kitoms plieno gamykloms ir kitiems vartotojams.

B dalis:   metiniai elektros energijos plieno pramonėje balanso statistiniai duomenys

Specifikacijos

Kodas:

Pavadinimas: ištekliai (3101 + 3102)

Žr. 3101 ir 3102 specifikacijas.

Kodas:

Pavadinimas: bendroji gamyba

Bendroji gamyba, atitinkanti bendrą sunaudojimą elektros gamybos stotyse, kaip nurodyta A dalyje dėl elektros gamybos stočių.

Kodas:

Pavadinimas: gauta iš išorės

Išorė – tai komunaliniai tinklai, kitos šalys, geležies ir plieno gamyklos (tarp jų – bendros gamybos stotys), plieno gamyklų kokso krosnys, vietiniai integruoti skyriai ir pan.

Kodas:

Pavadinimas: sunaudojimas (3210 + 3220 + 3230)

Eilutės 3200 suma turėtų atitikti eilutės 3100 sumą

Kodas:

Pavadinimas: sunaudota įrenginiuose (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

Priskiriamas bendras sunaudojimas įrenginiuose pagal eilutes (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217).

Kodas:

Pavadinimas: kiti įrenginiai

Tai kitų tipų įrenginiai, kaip nurodyta A dalyje.

Kodas:

Pavadinimas: tiekimas į išorę

Žr. kodą 3102.

Kodas:

Pavadinimas: praradimai

Priskiriami visi elektros energijos praradimai.

3.   KLAUSIMYNAS DĖL INVESTICIJŲ GELEŽIES IR PLIENO PRAMONĖJE (IŠLAIDOS IR PAJĖGUMAI)

A dalis:   metiniai išlaidų statistiniai duomenys

Įvadinės pastabos

Atskirą klausimyną privalo užpildyti kiekviena gamykla, net jei kelios iš jų sudaro tą pačią bendrovę.

Investicines išlaidas sudaro investicijos per ataskaitinį laikotarpį į materialų turtą. Į jas įtraukiamas naujos ir esamos investicinės prekės, nepriklausomai nuo to, ar jos buvo įsigytos iš trečiųjų šalių, ar sukurtos savam naudojimui (t. y. kapitalizuota materialių investicinių prekių gamyba), kurių tarnavimo laikas yra ilgesnis nei vieneri metai, įtraukiant nesukurtas materialias prekes, tokias kaip žemė. Prekės, kuri gali būti kapitalizuojama, naudingo tarnavimo laikotarpio riba gali būti didinama pagal bendrovės atskaitomybės praktiką, jeigu tokiai praktikai yra reikalingas ilgesnis numatomas tarnavimo laikas nei anksčiau nurodyta vienerių metų riba.

Visų investicijų vertė nustatoma iki (t. y. neįtraukiant) vertės koregavimo ir prieš pajamas atimant iš paradavimų. Įsigytų prekių vertė yra nustatoma pirkimo kaina, t. y. įtraukiamos transportavimo ir įrengimo išlaidos, atlygiai, mokesčiai ir kitos nuosavybės perdavimo išlaidos. Pačių sukurtų materialių prekių vertė nustatoma pagal gamybos sąnaudas. Prekės, įsigytos restruktūrizavimo proceso (susijungimo, perėmimo, suskaidymo, atskyrimo) metu nėra įtraukiamas. Smulkių priemonių, kurios nėra kapitalizuojamos, įsigijimas, yra įtraukiamas į einamąsias išlaidas.

Taip pat įtraukiami visi priestatai, pakeitimai, pagerinimai ir renovavimai, kurie prailgina tarnavimo laiką arba padidina investicinių prekių našumą.

Einamosios techninės priežiūros išlaidos nėra įtraukiamos, taip pat neįskaičiuojama pagrindinio kapitalo, naudojamo pagal nuomos arba lizingo sutartis, vertė ir einamosios išlaidos.

Investicijoms registruoti, kai sąskaita išrašoma, prekės pristatomos, apmokėjimas įvykdomas ir prekė pradedama naudoti skirtingais ataskaitiniais laikotarpiais, kaip objektyvus siūlomas šis metodas:

| — | investicijos yra registruojamos, kai nuosavybė yra perduodama tam padaliniui, kuris ketina ją naudoti. Kapitalizuojama produkcija registruojama ją gaminus. Jeigu investicijos yra vykdomos etapais, kuriuos galima identifikuoti, kiekviena investicijos dalis turėtų būti registruojama tą ataskaitinį laikotarpį, kurį ji buvo įvykdyta. |
| --- | --- |

—

investicijos yra registruojamos, kai nuosavybė yra perduodama tam padaliniui, kuris ketina ją naudoti. Kapitalizuojama produkcija registruojama ją gaminus. Jeigu investicijos yra vykdomos etapais, kuriuos galima identifikuoti, kiekviena investicijos dalis turėtų būti registruojama tą ataskaitinį laikotarpį, kurį ji buvo įvykdyta.

Praktikoje tai gali būti neįmanoma ir bendrovei, apskaitą vedančiai įsigalėjusia tvarka, tai gali reikšti, kad šiam naudojamam metodui turės būti atlikti tokie koregavimai:

| — | investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį jos yra įvykdytos, |
| --- | --- |

—

investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį jos yra įvykdytos,

| — | investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį jos pradedamos naudoti gamybos procese, |
| --- | --- |

—

investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį jos pradedamos naudoti gamybos procese,

| — | investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį joms išrašytos sąskaitos, |
| --- | --- |

—

investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį joms išrašytos sąskaitos,

| — | investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį jos yra apmokamos, |
| --- | --- |

—

investicijos yra registruojamos tą ataskaitinį laikotarpį, kurį jos yra apmokamos,

| — | investicijos nėra registruojamos balanso ataskaitoje. Tačiau viso ilgalaikio turto padidėjimas, realizavimas ir perdavimas, taip pat šio ilgalaikio turto koregavimai yra parodomi balanso ataskaitoje arba prie ataskaitų pridedamose pastabose. |
| --- | --- |

—

investicijos nėra registruojamos balanso ataskaitoje. Tačiau viso ilgalaikio turto padidėjimas, realizavimas ir perdavimas, taip pat šio ilgalaikio turto koregavimai yra parodomi balanso ataskaitoje arba prie ataskaitų pridedamose pastabose.

Materialus turtas yra nurodytas bendrovės ataskaitų eilutėje Ilgalaikis turtas – materialus turtas.

Specifikacijos pagal įrenginių tipą

Kodas:

Pavadinimas: koksavimo įrenginiai

Jiems priskiriamos:

krosnys, tarp jų – kokso krosnių baterijos su pagalbine įranga, tokia kaip įkrovimo agregatai, ežektoriai, trupintuvai ir pan., taip pat kokso vagonetės ir aušinimo bokštai,

pagalbiniai įrenginiai.

Pastaba: kiekvienoje pozicijoje yra įrašomi įrenginiai, pastatai ir pagalbiniai įrengimai.

Kodas:

Pavadinimas: įrenginiai įkrovos paruošimui

Priskiriami geležies rūdos ir apkrovos paruošimo įrenginiai.

Kodas:

Pavadinimas: geležies ir geležies lydinių gamybos įrenginiai (įskaitant aukštakrosnes)

Priskiriamos elektrinės luitinio ketaus krosnys, žemos šachtinės krosnys ir kita parengimo lydymui įranga ir pan.

Kodas:

Pavadinimas: plieno liejyklos lydymo cechai

Dekarbonizavimo argono deguonies mišiniu procesas, vakuuminis ir sėminio apdorojimas ir pan. yra laikomas apdorojimu, atliekamu po galutinio proceso; atitinkamos investicinės (kaip ir visos gamybos) išlaidos privalo būti įrašytos į kategoriją, kuriai priskiriamas atitinkamas galutinis procesas.

Kai gamyklai yra (arba bus) priskiriamas plieno lydymo cechas ir maišymo įrenginiai, išlaidos, susijusios su maišymo įrenginiais, turėtų būti priskirtos atitinkamam lydymo cechui. Jeigu gamykla neturi lydymo cecho, šios išlaidos turėtų būti priskiriamos išlaidoms, susijusioms su aukštakrosnėmis.

Kodas:

Pavadinimas: iš jų elektriniai

Priskiriamas neapdoroto plieno gamybos elektrinėje (lankinėje arba indukcinėje) krosnyje procesas.

Kodas:

Pavadinimas: nepertraukiamas liejimas

Tai nepertraukiamo liejimo būdu pagamintos plokštės, bliumai, metalo strypai, sijų ruošiniai ir vamzdžių pusgaminiai, išskyrus jų viršutinių ir apatinių dalių nuopjovas.

Kodas:

Pavadinimas: valcavimo staklynai (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

Kiekvieno tipo valcavimo staklyno atveju turėtų būti atsižvelgta ne tik į išlaidas, susijusias su pačiu staklynu, bet ir išlaidas, susijusias su staklyno proceso pradžia (pvz., krosnių pakartotiniu kaitinimu) ir proceso pabaiga (pvz., aušinimo voniomis, šlytimi). Pozicijai „Kita“ (kodas 4070) yra priskiriamos išlaidos, susijusios su visa įranga, kuri nepriskirta konkrečiai staklyno daliai, išskyrus padengimo (padengimo alavu, cinkavimo ir pan.) įrenginius, kurie žymimi kodu 4064.

Paviršiaus apdorojimo staklyno išlaidos turėtų būti žymimos kodu 4063 – šaltas plačių juostų valcavimas.

Kodas:

Pavadinimas: plokšti gaminiai

Šiuo kodu žymimos karšto valcavimo plokščių gaminių staklyno išlaidos.

Kodas:

Pavadinimas: ilgi gaminiai

Šiuo kodu žymimos karšto valcavimo ilgų gaminių staklyno išlaidos.

Kodas:

Pavadinimas: šalto plačių juostų valcavimo staklynas

Šiuo kodu žymimos šalto plačių juostų valcavimo, nepriklausomai nuo to, ar jis yra nepertraukiamas, ar ne, staklyno išlaidos.

Kodas:

Pavadinimas: padengimo įrenginiai

Šiuo kodu žymimos padengimo įrenginių (padengimo linijų) išlaidos.

Kodas:

Pavadinimas: kiti įrenginiai

Šiuo kodu žymima:

visi centriniai įrenginiai ir elektros energijos, dujų, vandens, garų, oro ir deguonies paskirstymo tinklai,

transporto, inžineriniai cechai, laboratorijos ir kiti įrengimai, kurie sudaro visos gamyklos dalį, tačiau negali būti klasifikuojami kaip konkretaus sektoriaus dalis,

bliumingas, plokščiųjų ruošinių ir metalo strypų staklynas, kai šie pusgaminiai nėra gaminami nepertraukiamo liejimo būdu ir nėra žymimi kodu 4050.

Kodas:

Pavadinimas: iš jų skirti kovai su tarša

Kapitalo išlaidos metodams, technologijoms, procesams arba įrangai, skirtai surinkti ir pašalinti taršai ir teršalams (pvz., emisijai į orą, nuotekoms arba kietoms atliekoms), jų susidarymo metu, užtikrinti taršos plitimo prevencijai ir matuoti taršos lygiui, perdirbti ir tvarkyti teršalams, susidariusiems įrenginių eksploatavimo metu.

Ši eilutė yra išlaidų suma šiose aplinkos apsaugos srityse: aplinkos oro ir klimato apsaugos, nuotekų valdymo, atliekų tvarkymo ir kitos aplinkos apsaugos veiklos. Kitai aplinkos apsaugos veiklai priskiriama dirvožemio, gruntinio ir paviršinio vandens apsauga ir valymas, triukšmo ir vibracijos mažinimas, biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio apsauga, radiacinė sauga, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, bendras aplinkos administravimas ir vadyba, švietimas, mokymas ir informavimas, veikla, kurios išlaidos neskaidomos, ir kitur nepriskirta veikla.

Įtraukiamos:

investicijos į atskirus, identifikuojamus komponentus, kuriais papildoma esama įranga, kuri įdiegiama gamybos linijos pabaigoje arba visiškai už jos ribų (paskutinio gamybos etapo įrenginiai),

investicijos į įrangą (pvz., filtrus arba atskirus valymo etapus), kuria surenkami arba šalinami teršalai gamybos linijoje, jeigu šių papildomų įrengimų pašalinimas nepaveiktų bendro gamybos linijos funkcionavimo.

Pagrindinis šių kapitalo išlaidų tikslas arba paskirtis – aplinkos apsauga; turėtų būti nurodoma bendra šių išlaidų suma.

Išlaidos turėtų būti nurodomos, neįtraukiant jokių išlaidų padengimo lėšomis, gautomis iš paklausių antrinių gaminių gamybos ir pardavimo, sutaupytomis lėšomis arba gautomis subsidijomis.

Įsigytų prekių vertė yra skaičiuojama pirkimo kaina, atėmus išskaitytiną PVM ir kitus išskaitytinus mokesčius, tiesiogiai susijusius su apyvarta.

Neįtraukiama:

veikla ir veiklos sritys, naudingos aplinkai, kurių būtų buvę imtasi, nepriklausomai nuo aplinkos apsaugos reikalavimų, tarp jų – priemonės, kurių tikslas yra, visų pirma, užtikrinti sveikatą ir saugą darbo vietoje ir gamybos saugumą,

priemonės, skirtos taršai mažinti, kai gaminiai yra panaudoti arba nurašyti į atliekas (gaminių ekologinis adaptavimas), jeigu aplinkosaugos politika ir reglamentai nenustato teisinės gamintojo atsakomybės už taršą, kurią sukelia gaminiai, juos panaudojus, arba į atliekas nurašytų gaminių priežiūrą,

išteklių naudojimo ir taupymo veikla (pvz., vandens tiekimas arba energijos arba žaliavų taupymas), jeigu jos pagrindinis tikslas nėra aplinkos apsauga: pvz., kai šios veiklos tikslas yra įgyvendinti nacionalinę arba tarptautinę aplinkos apsaugos politiką ir ji nėra vykdoma išlaidų taupymo tikslais.

B dalis:   Metinių pajėgumų statistiniai duomenys

Įvadinės pastabos

Maksimalus galimas išdirbis yra išdirbis, kurį gamykla galėtų pasiekti atitinkamais metais, atsižvelgiant į įprastą arba numatomą darbo praktiką, darbo metodus ir gaminių asortimentą. Pagal apibrėžimą, jis yra didesnis nei faktinis išdirbis.

MGI pokyčiai paprastai yra susiję su:

| — | investicijomis, nors išlaidos patiriamos ir pokyčiai atsiranda nebūtinai tuo pačiu metu; |
| --- | --- |

—

investicijomis, nors išlaidos patiriamos ir pokyčiai atsiranda nebūtinai tuo pačiu metu;

| — | įvykusiu arba planuojamu eksploatavimo nutraukimu visam laikui, perdavimu arba pardavimu. Maksimalus galimas išdirbis neatitinka jokios įrangos dalies techninio arba nurodomo pajėgumo, tačiau yra pagrįstas bendra technine gamyklos struktūra, atsižvelgiant į ryšius tarp skirtingų gamybos etapų, pvz., tarp plieno gamyklos ir aukštakrosnės. |
| --- | --- |

—

įvykusiu arba planuojamu eksploatavimo nutraukimu visam laikui, perdavimu arba pardavimu. Maksimalus galimas išdirbis neatitinka jokios įrangos dalies techninio arba nurodomo pajėgumo, tačiau yra pagrįstas bendra technine gamyklos struktūra, atsižvelgiant į ryšius tarp skirtingų gamybos etapų, pvz., tarp plieno gamyklos ir aukštakrosnės.

Maksimalus galimas metinis išdirbis yra maksimalus išdirbis, kuris gali būti pasiektas atitinkamais metais, esant įprastoms darbo sąlygoms, atsižvelgiant į remontą, eksploataciją ir įprastas darbo pertraukas, naudojant metų pradžioje turimą įrangą, taip pat atsižvelgiant į papildomą įrangos, kuri bus įdiegta, išdirbį ir esamą įrangą, kurios eksploatavimas per metus neabejotinai turėtų būti nutrauktas. Išdirbio dinamika priklauso nuo galimų proporcijų tarp kiekvienos aptariamos įrangos dalies apkrovimo struktūros ir prielaidos, kad bus turima žaliavų.

Bendri skaičiavimo metodai

Klausimyno atsakymai privalo būti pateikti, atsižvelgiant į visus įrenginius, kurių eksploatacija nėra visam laikui nutraukta.

MGI apskaičiavimas yra pagrįstas prielaida, kad darbo sąlygos bus įprastos, tarp jų:

| — | darbo jėga bus naudojama įprasta tvarka, t. y. MGI neturėtų keistis dėl to, kad gamykla prisitaiko prie besikeičiančių rinkos sąlygų, laikinai sumažindama arba padidindama personalo skaičių, |
| --- | --- |

—

darbo jėga bus naudojama įprasta tvarka, t. y. MGI neturėtų keistis dėl to, kad gamykla prisitaiko prie besikeičiančių rinkos sąlygų, laikinai sumažindama arba padidindama personalo skaičių,

| — | įranga bus naudojama įprasta tvarka, t. y. turėtų būti numatytas periodinis darbo nutraukimas apmokamų atostogų, einamojo remonto metu ir, jei taikoma, elektros energijos naudojimo sezoniškumas (1), |
| --- | --- |

—

įranga bus naudojama įprasta tvarka, t. y. turėtų būti numatytas periodinis darbo nutraukimas apmokamų atostogų, einamojo remonto metu ir, jei taikoma, elektros energijos naudojimo sezoniškumas (1),

| — | žaliavos bus naudojamos įprasta tvarka, |
| --- | --- |

—

žaliavos bus naudojamos įprasta tvarka,

| — | įprastas išlaidų, žaliavų ir pusgaminių pasiskirstymas (jeigu nenurodyta kitaip, „įprastas“ atitinka praėjusių metų lygį) pagal įvairius įrengimus. Tais atvejais, kai dėl konkrečiai įrangai būdingų priežasčių šį pasiskirstymą būtina pakeisti, tokie pakeitimai gali būti atlikti tik tuo atveju, jei yra tikėtina, kad turimų žaliavų arba pusgaminių kiekis bus pakankamas, |
| --- | --- |

—

įprastas išlaidų, žaliavų ir pusgaminių pasiskirstymas (jeigu nenurodyta kitaip, „įprastas“ atitinka praėjusių metų lygį) pagal įvairius įrengimus. Tais atvejais, kai dėl konkrečiai įrangai būdingų priežasčių šį pasiskirstymą būtina pakeisti, tokie pakeitimai gali būti atlikti tik tuo atveju, jei yra tikėtina, kad turimų žaliavų arba pusgaminių kiekis bus pakankamas,

| — | bus taikomas įprastas gaminių asortimentas, kaip ir ankstesniais metais, jeigu nėra planuojama konkrečių pokyčių, |
| --- | --- |

—

bus taikomas įprastas gaminių asortimentas, kaip ir ankstesniais metais, jeigu nėra planuojama konkrečių pokyčių,

| — | nebus problemų realizuojant gaminius, |
| --- | --- |

—

nebus problemų realizuojant gaminius,

| — | nebus streikų arba lokautų, |
| --- | --- |

—

nebus streikų arba lokautų,

| — | neįvyks techninių avarijų arba įrenginių gedimų, |
| --- | --- |

—

neįvyks techninių avarijų arba įrenginių gedimų,

| — | nebus rimtų trukdžių dėl oro sąlygų, pvz., potvynių. |
| --- | --- |

—

nebus rimtų trukdžių dėl oro sąlygų, pvz., potvynių.

Perdavimas eksploatuoti arba pašalinimas iš eksploatacijos

Tais atvejais, kai įrenginiai atitinkamais metais turi būti perduodami eksploatavimui, jų eksploatavimas nutrauktas visam laikui, įrenginiai perduodami arba parduodami, būtina atsižvelgti į datą, kurią įrenginiai pradėti eksploatuoti arba jų eksploatavimas nutrauktas ir MGI apskaičiuoti proporcingai mėnesių skaičiui, kurį įrenginius numatoma naudoti. Naujos įrangos, ypatingai itin didelių schemų atveju, vertinant išdirbį, pasiektiną darbo pradžios laikotarpiu, kuris gali tęstis kelerius metus, turėtų būti vadovaujamasi atsargumo principu.

1.   Plieno gamyklos

—   Konverterinis plienas: konverterinio plieno (pvz., pagaminto pagal LD arba metalurgijos, deguonį tiekiant iš apačios, metodus ir pan.) atveju visi geležies ir plieno gamybos įrenginiai privalo būti vertinami kartu, t. y. plieno gamyklos MGI gali riboti karšto metalo trūkumas; tokiais atvejais plieno gamyklos MGI privalo būti skaičiuojamas pagal turimą geležies kiekį, leidžiantį geležį įprasta tvarka paskirstyti tarp, atitinkamai, plieno gamyklų, liejimo, granuliavimo įrenginių ir pardavimams, ir įprastą laužo kiekį, kuris yra reikalaujamas 1 tonai užbaigto gaminio.

—   Elektros krosnyje lydytas plienas: privalo būti vertinamas įprasta tvarka tiekiamas elektros energijos kiekis.

—   Bendros: tam tikruose pagalbiniuose įrenginiuose gali būti techninių trukdžių, dėl kurių, pavyzdžiui, tuo pačiu metu gali būti panaudojamos tik dvi krosnys iš trijų. (Tai gali sukelti techniniai deguonies tiekimo, džiovyklų, tiltinių mobilių kranų sutrikimai ir pan.). Todėl kiekvieną lydymo cechą privalu vertinti, atsižvelgiant į visus pagalbinius įrenginius, kurie turi įtakos jo panaudojimui.

2.   Valcavimo staklynai ir padengimo linijos

Valcavimo staklyno arba padengimo linijos MGI privalo būti nustatomas remiantis esamu gaminių asortimentu, t. y. remiantis fiksuota nurodyto gaminio dydžių ir dalių apimtimi. Jeigu įmonė dėl nenuspėjamų rinkos sąlygų mano, kad ji prognozuoti negali, turėtų būti naudojamas ankstesnių metų gaminių asortimentas.

Be to, MGI taip pat privalo būti nustatomas, remiantis įprasta pusgaminių, apdirbamų valcavimo staklyne, dimensijų įvairove.

Apskaičiuojant MGI būtina atsižvelgti į trukdžius proceso pradžioje ir pabaigoje, kurie egzistuoja visoje įmonėje, t. y. pusgaminių naudojimo galimybes, jų tvarkymo arba gaminių užbaigimo pajėgumus.

Perkant plieno pusgaminius, valcavimo staklyno arba grupės MGI, kuris kitu atveju būtų ribotas, galima padidinti tik tuo atveju, jei yra tikėtina, kad esant geroms prekybos sąlygoms tais metais bus turimas reikalingas kiekis plieno pusgaminių. Paprastai tai susiję su ilgalaikėmis sutartimis arba gerai parengtomis tiekimo programomis.

Paprastai integruotoje gamykloje arba vienos grupės gamykloje, turimą plieną įprasta tvarka paskirsčius valcavimo staklynams, liejykloms ir pusgaminius paskirsčius vamzdžių gamybai ir kalimui, tarp plieno gamybos ir valcuotų gaminių gamybos turėtų būti išlaikytas balansas.

Kalbant apie faktinį išdirbį (kodas FI), jis turėtų būti nurodomas bruto verte kiekvieno gamybos etapo pabaigoje, prieš bet kokį transformavimą.

Į jį turėtų būti įskaičiuoti visi gamykloje pagaminti gaminiai, nepriklausomai nuo to, ar jie pagaminti jos pačios naudojimui. Visų pirma, visi pagal užsakymą pagaminti gaminiai privalo būti įtraukti į tos gamyklos išdirbį, kurioje jie buvo pagaminti, o ne į gamyklos, kuri pateikė gamybos užsakymą. Jis turėtų apimti visus gaminius ir jų savybes (nelegiruotas ir legiruotas rūšis), taip pat žemesnės kokybės gaminius, kurie iškart nėra perduodami perlydymui, tokius kaip nepagrindiniai gaminiai, lapų ir lakštų pjovimo produktus ir nukirptus kraštus, gaminius, kurie atkuriami pjaustant valcuotus arba iš dalies valcuotus plieno gaminius, arba pusgaminius, kurių defektinės dalys yra atiduodamos į metalo laužą perlydymui nedelsiant.

Duomenų apie faktinį išdirbį perdavimas yra neprivalomas.

Kiekvienai gamyklai privalo būti užpildytas atskiras klausimynas, net jei kelios jų sudaro tos pačios bendrovės dalį.

Specifikacijos

Kodas:

Pavadinimas: koksas

Kokso krosnių išeiga.

Kodas:

Pavadinimas: įkrovos ruošimas

Visų šlako granulių ir kitų įrenginių, gaminančių aglomeruotą medžiagą aukštakrosnių įkrovai ir tiesiogiai redukuotą purią geležį, išeiga.

Kodas:

Pavadinimas: luitinis ketus ir geležies lydiniai

Visos geležies, veidrodinio ketaus ir anglingojo fero-mangano plieno išeiga iš aukštakrosnių ir elektrinių plieno lydimo krosnių gamyklose.

Kodas:

Pavadinimas: neapdorotas plienas

Neapdorotas plienas iš viso.

Kodas:

Pavadinimas: elektra

neapdorotas plienas iš elektrinių (lankinių ir indukcinių) krosnių.

Kodas:

Pavadinimas: iš jų naudojami nepertraukiamo liejimo procese

plokštės, bliumai, metalo strypai, sijų ruošiniai ir vamzdžių pusgaminiai, pagaminti nepertraukiamo liejimo būdu.

Kodas:

Pavadinimas: tiesiogiai karšto valcavimo būdu gauti gaminiai (5051 + 5052)

Priskiriami visi karšto valcavimo gaminiai.

Kodas:

Pavadinimas: plokšti gaminiai

Priskiriami visi karšto valcavimo plokšti gaminiai.

Kodas:

Pavadinimas: ilgi gaminiai

Ilgi karšto valcavimo gaminiai iš viso. Kad būtų patogiau, valcuoti vamzdžių pusgaminiai žymimi šiuo kodu, kadangi jie negali būti klasifikuojami pagal jokį kitą kodą.

Kodas:

Pavadinimas: gaminiai, gauti iš karšto valcavimo gaminių

(išskyrus padengtus gaminius)

Gaminiai, gauti iš karšto valcavimo gaminių (išskyrus padengtus gaminius). Šiuo kodu žymimos karšto valcavimo siauros juostos, pagamintos iš karšto valcavimo plačios juostos, karšto valcavimo plokštės, išpjautos iš karšto valcavimo plačios juostos, šalto valcavimo plokšti gaminiai lakštų arba ritinių forma.

Kodas:

Pavadinimas: iš jų gaminiai, gauti šalto valcavimo būdu

iš jų plokšti gaminiai (plokštės ir juostos), gauti šalto valcavimo būdu.

Kodas:

Pavadinimas: padengti gaminiai

Šiam kodui priskiriamas pakavimo plienas (alavuotas metalas, alavuoti lakštai ir juostos, chromu dengtas plienas naudojant elektrą), visi karštuoju ar elektrocheminiu būdu metalu dengti lakštai, plokštės ir ritės, plokščios ar gofruotos, ir visos plokščios arba gofruotos plokštės, lakštai ir ritės, padengtos organine danga.

Kodų apibrėžimas šioje apžvalgoje yra pateikiamas su nuoroda į ankstesnį Eurostato EAPB klausimyną 2–61.

---

(1)  Tačiau reguliari rekonstrukcija per tam tikrą metų skaičių (pvz., aukštakrosnės) gali sumažėti iki metinio vidurkio.

---

II PRIEDAS

TECHNINIS FORMATAS

1.   DUOMENŲ FORMA

Duomenys siunčiami kaip įrašų rinkinys, kurių didelė dalis apibrėžia duomenų charakteristiką (šalį, metus, ekonominę veiklą ir pan.). Patys duomenys yra skaičius, prie kurio gali būti pateiktos žymos ir paaiškinančios išnašos. Konfidencialūs duomenys turėtų būti siunčiami, tikrąją vertę įrašius į vertės lauką ir pridėjus žymą, rodančią, kad į įrašą įtraukiami konfidencialūs duomenys.

2.   ĮRAŠO STRUKTŪRA

Įrašai sudaromi iš skirtingų ilgių laukų, atskirtų kabliataškiais (;). Lentelėje yra nurodytas maksimalus numatomas jų ilgis. Eilės tvarka iš kairės į dešinę juos sudaro:

| Laukas | Tipas | Maksimalus ilgis | Vertės |
| --- | --- | --- | --- |
| Serija | A | 3 | Raidžių ir skaitmenų kodas, rodantis seriją (žr. toliau pateiktą sąrašą). |
| Metai | A | 4 | Keturiais skaitmenimis rašomi metai, pvz., 2003. |
| Šalis | A | 6 | Šalies kodas (žr. toliau pateiktą sąrašą). |
| Produkcijos tipas | A | 3 | Maksimaliam galimam išdirbiui atskirti nuo faktinio išdirbio (naudojamas tik pajėgumo statistiniams duomenims) arba įrenginio rūšims (įrenginiai įkrovos paruošimui, valcavimo staklynai, aukštakrosnės ir elektrinės geležies gamybos krosnys, elektros gamybos stotys, liejimo įrenginiai, kiti įrenginiai) atskirti (naudojamas tik kuro ir energijos suvartojimo statistiniams duomenims). |
| Kintamasis | A | 4 | Kintantis kodas. Kodus, nurodytus Reglamente (EB) Nr. 48/2004 dėl metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų už 2003–2009 ataskaitinius metus pateikimo, sudaro 4 simboliai (žr. toliau pateiktą sąrašą). |
| Duomenų vertė | N | 12 | Duomenų eilės numeris, išreikštas sveikuoju skaičiumi be skaičių po kablelio. |
| Konfidencialumo žyma | A | 1 | A, B, C, D: rodo, kad duomenys yra konfidencialūs ir nurodo konfidencialumo priežastį (žr. toliau pateiktą sąrašą). Tuščia vieta rodo, kad duomenys nėra konfidencialūs. |
| Dominavimas | N | 3 | Skaitmuo, mažesnis arba lygus 100. Jis rodo vienos ar dviejų įmonių, kurių duomenys dominuoja ir dėl to yra konfidencialūs, dominavimo procentą. Vertė suapvalinama iki artimiausio sveiko skaičiaus: pvz., 90,3 suapvalinamas iki 90, 94,50 – iki 95. Jeigu duomenys nėra konfidencialūs, šis laukas paliekamas tuščias. Šis laukas yra naudojamas tik tuo atveju, jei ankstesniame lauke panaudojamos B arba C konfidencialumo žymos. |
| Duomenų vertės vienetai | A | 4 | Kodai vienetams nurodyti. |

Laukas

Tipas

Maksimalus ilgis

Vertės

Serija

A

3

Raidžių ir skaitmenų kodas, rodantis seriją (žr. toliau pateiktą sąrašą).

Metai

A

4

Keturiais skaitmenimis rašomi metai, pvz., 2003.

Šalis

A

6

Šalies kodas (žr. toliau pateiktą sąrašą).

Produkcijos tipas

A

3

Maksimaliam galimam išdirbiui atskirti nuo faktinio išdirbio (naudojamas tik pajėgumo statistiniams duomenims) arba įrenginio rūšims (įrenginiai įkrovos paruošimui, valcavimo staklynai, aukštakrosnės ir elektrinės geležies gamybos krosnys, elektros gamybos stotys, liejimo įrenginiai, kiti įrenginiai) atskirti (naudojamas tik kuro ir energijos suvartojimo statistiniams duomenims).

Kintamasis

A

4

Kintantis kodas. Kodus, nurodytus Reglamente (EB) Nr. 48/2004 dėl metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų už 2003–2009 ataskaitinius metus pateikimo, sudaro 4 simboliai (žr. toliau pateiktą sąrašą).

Duomenų vertė

N

12

Duomenų eilės numeris, išreikštas sveikuoju skaičiumi be skaičių po kablelio.

Konfidencialumo žyma

A

1

A, B, C, D: rodo, kad duomenys yra konfidencialūs ir nurodo konfidencialumo priežastį (žr. toliau pateiktą sąrašą). Tuščia vieta rodo, kad duomenys nėra konfidencialūs.

Dominavimas

N

3

Skaitmuo, mažesnis arba lygus 100. Jis rodo vienos ar dviejų įmonių, kurių duomenys dominuoja ir dėl to yra konfidencialūs, dominavimo procentą. Vertė suapvalinama iki artimiausio sveiko skaičiaus: pvz., 90,3 suapvalinamas iki 90, 94,50 – iki 95. Jeigu duomenys nėra konfidencialūs, šis laukas paliekamas tuščias. Šis laukas yra naudojamas tik tuo atveju, jei ankstesniame lauke panaudojamos B arba C konfidencialumo žymos.

Duomenų vertės vienetai

A

4

Kodai vienetams nurodyti.

3.   LAUKŲ APRAŠYMAS

3.1.   Serijos tipas

| Serijos tipas | Kodas |
| --- | --- |
| Metiniai statistiniai duomenys dėl plieno ir ketaus laužo balanso | S10 |
| Metiniai statistiniai kuro ir energijos sunaudojimo duomenys, išskaidyti pagal įrenginių rūšis | S2A |
| Metiniai elektros energijos plieno pramonėje balanso statistiniai duomenys | S2B |
| Klausimynas dėl investicijų geležies ir plieno pramonėje | S3A |
| Metinių pajėgumų statistiniai duomenys | S3B |

Serijos tipas

Kodas

Metiniai statistiniai duomenys dėl plieno ir ketaus laužo balanso

S10

Metiniai statistiniai kuro ir energijos sunaudojimo duomenys, išskaidyti pagal įrenginių rūšis

S2A

Metiniai elektros energijos plieno pramonėje balanso statistiniai duomenys

S2B

Klausimynas dėl investicijų geležies ir plieno pramonėje

S3A

Metinių pajėgumų statistiniai duomenys

S3B

3.2.   Šalys

| Šalis | Kodas |
| --- | --- |
| Belgija | BE |
| Čekija | CZ |
| Danija | DK |
| Vokietija | DE |
| Estija | EE |
| Graikija | GR |
| Ispanija | ES |
| Prancūzija | FR |
| Airija | IE |
| Italija | IT |
| Kipras | CY |
| Latvija | LV |
| Lietuva | LT |
| Liuksemburgas | LU |
| Vengrija | HU |
| Malta | MT |
| Nyderlandai | NL |
| Austrija | AT |
| Portugalija | PT |
| Lenkija | PL |
| Slovėnija | SI |
| Slovakija | SK |
| Suomija | FI |
| Švedija | SE |
| Jungtinė Karalystė | UK |
| Islandija | IS |
| Lichtenšteinas | LI |
| Norvegija | NO |
| Šveicarija | CH |

Šalis

Kodas

Belgija

BE

Čekija

CZ

Danija

DK

Vokietija

DE

Estija

EE

Graikija

GR

Ispanija

ES

Prancūzija

FR

Airija

IE

Italija

IT

Kipras

CY

Latvija

LV

Lietuva

LT

Liuksemburgas

LU

Vengrija

HU

Malta

MT

Nyderlandai

NL

Austrija

AT

Portugalija

PT

Lenkija

PL

Slovėnija

SI

Slovakija

SK

Suomija

FI

Švedija

SE

Jungtinė Karalystė

UK

Islandija

IS

Lichtenšteinas

LI

Norvegija

NO

Šveicarija

CH

3.3.   Išdirbio tipas arba įrenginių rūšis

| Išdirbio tipas | Kodas |
| --- | --- |
| Maksimalus galimas išdirbis | MGI |
| Faktinis išdirbis (neprivalomas) | FI |
| Įrenginių rūšis | |
| Įrenginiai įkrovos paruošimui | ĮĮP |
| Valcavimo staklynai | VS |
| Aukštakrosnės ir elektrinės geležies gamybos krosnys | KRS |
| Elektros gamybos stotys | EGS |
| Liejimo įrenginiai | LĮ |
| Kiti įrenginiai | KĮ |

Išdirbio tipas

Kodas

Maksimalus galimas išdirbis

MGI

Faktinis išdirbis (neprivalomas)

FI

Įrenginių rūšis

Įrenginiai įkrovos paruošimui

ĮĮP

Valcavimo staklynai

VS

Aukštakrosnės ir elektrinės geležies gamybos krosnys

KRS

Elektros gamybos stotys

EGS

Liejimo įrenginiai

LĮ

Kiti įrenginiai

KĮ

3.4.   Kintamieji ir duomenų vertės vienetai

| Kodas | Pavadinimas | Duomenų vertės vienetas |
| --- | --- | --- |
| | Plieno ir ketaus laužo balansas | Metrinės tonos |
| 1010 | Atsargos pirmąją metų dieną | MTON |
| 1020 | Gamykloje pagaminamos atsargos | MTON |
| 1030 | Gautos atsargos (1031 + 1032 + 1033) | MTON |
| 1031 | iš vietinių šaltinių | MTON |
| 1032 | iš Bendrijos šalių | MTON |
| 1033 | iš trečiųjų šalių | MTON |
| 1040 | Turimos iš viso (1010 + 1020 + 1030) | MTON |
| 1050 | Bendras sunaudojimas ... | MTON |
| 1051 | ... elektrinių krosnių | MTON |
| 1052 | ... nerūdijančio metalo laužo | MTON |
| 1060 | Tiekimas | MTON |
| 1070 | Atsargos paskutiniąją metų dieną (1040 – 1050 – 1060) | MTON |
| | Kuro ir energijos sunaudojimas | |
| 2010 | Kietasis kuras (2011 + 2012) | MTON |
| 2011 | Koksas | MTON |
| 2012 | Kitas kietasis kuras | MTON |
| 2020 | Skystasis kuras | MTON |
| 2030 | Dujos (2031 + 2032 + 2033 + 2034) | GJ |
| 2031 | Aukštakrosnių dujos | GJ |
| 2032 | Koksavimo dujos | GJ |
| 2033 | Konverterinės dujos | GJ |
| 2034 | Kitos dujos | GJ |
| 2040 | Aukštakrosnių dujų išorės tiekimas | GJ |
| 2050 | Konvertavimo dujų išorės tiekimas | GJ |
| | Metiniai elektros energijos plieno pramonėje balanso statistiniai duomenys | MWh |
| 3100 | Ištekliai (3101 + 3102) | MWh |
| 3101 | Bendroji gamyba | MWh |
| 3102 | Gauta iš išorės | MWh |
| 3200 | Sunaudojimas (3210 + 3220 + 3230) | MWh |
| 3210 | Sunaudota įrenginiuose
  (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217) | MWh |
| 3211 | Kaitinimo įrengimai ir įrengimai įkrovos paruošimui | MWh |
| 3212 | Aukštakrosnės ir elektrinės geležies gamybos krosnys | MWh |
| 3213 | Elektrinio liejimo įrenginiai ir nepertraukiamo liejimo įrenginiai | MWh |
| 3214 | Kiti liejimo įrenginiai ir nepertraukiamo liejimo įrenginiai | MWh |
| 3215 | Valcavimo staklynai | MWh |
| 3216 | Elektros gamybos stotys | MWh |
| 3217 | Kiti įrenginiai | MWh |
| 3220 | Tiekimas į išorę | MWh |
| 3230 | Praradimai | MWh |

Kodas

Pavadinimas

Duomenų vertės vienetas

Plieno ir ketaus laužo balansas

Metrinės tonos

1010

Atsargos pirmąją metų dieną

MTON

1020

Gamykloje pagaminamos atsargos

MTON

1030

Gautos atsargos (1031 + 1032 + 1033)

MTON

1031

iš vietinių šaltinių

MTON

1032

iš Bendrijos šalių

MTON

1033

iš trečiųjų šalių

MTON

1040

Turimos iš viso (1010 + 1020 + 1030)

MTON

1050

Bendras sunaudojimas ...

MTON

1051

... elektrinių krosnių

MTON

1052

... nerūdijančio metalo laužo

MTON

1060

Tiekimas

MTON

1070

Atsargos paskutiniąją metų dieną (1040 – 1050 – 1060)

MTON

Kuro ir energijos sunaudojimas

2010

Kietasis kuras (2011 + 2012)

MTON

2011

Koksas

MTON

2012

Kitas kietasis kuras

MTON

2020

Skystasis kuras

MTON

2030

Dujos (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

GJ

2031

Aukštakrosnių dujos

GJ

2032

Koksavimo dujos

GJ

2033

Konverterinės dujos

GJ

2034

Kitos dujos

GJ

2040

Aukštakrosnių dujų išorės tiekimas

GJ

2050

Konvertavimo dujų išorės tiekimas

GJ

Metiniai elektros energijos plieno pramonėje balanso statistiniai duomenys

MWh

3100

Ištekliai (3101 + 3102)

MWh

3101

Bendroji gamyba

MWh

3102

Gauta iš išorės

MWh

3200

Sunaudojimas (3210 + 3220 + 3230)

MWh

3210

Sunaudota įrenginiuose

(3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

MWh

3211

Kaitinimo įrengimai ir įrengimai įkrovos paruošimui

MWh

3212

Aukštakrosnės ir elektrinės geležies gamybos krosnys

MWh

3213

Elektrinio liejimo įrenginiai ir nepertraukiamo liejimo įrenginiai

MWh

3214

Kiti liejimo įrenginiai ir nepertraukiamo liejimo įrenginiai

MWh

3215

Valcavimo staklynai

MWh

3216

Elektros gamybos stotys

MWh

3217

Kiti įrenginiai

MWh

3220

Tiekimas į išorę

MWh

3230

Praradimai

MWh

Euro zonos šalių finansiniai duomenys privalo būti išreikšti tūkstančiais eurų, o euro zonai nepriklausančių šalių – tūkstančiais nacionalinės valiutos vienetų.

| Kodas | Pavadinimas | Duomenų vertės vienetas |
| --- | --- | --- |
| | Investicijų į geležies ir plieno pramonę išlaidos | Tūkstančiais eurų arba nacionalinės valiutos vienetų |
| 4010 | Koksavimo įrenginiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4020 | Įrenginiai įkrovos paruošimui | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4030 | Geležies ir geležies lydinių gamybos įrenginiai (įskaitant aukštakrosnes) | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4040 | Plieno liejyklos liejimo įrenginiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4041 | Iš jų elektriniai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4050 | Nepertraukiamo liejimo įrenginiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4060 | Valcavimo staklės (4061 + 4062 + 4063 + 4064) | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4061 | Plokšti gaminiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4062 | Ilgi gaminiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4063 | Šalto valcavimo staklės | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4064 | Padengimo įrenginiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4070 | Kiti įrenginiai | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4100 | Bendros išlaidos iš viso (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070) | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| 4200 | Iš jų skirti kovai su tarša | tūkst. EUR arba tūkst. NVV |
| | Maksimalus galimas išdirbis geležies ir plieno pramonėje (pajėgumas) | 1 000 tonų per metus |
| 5010 | Koksas | 1 000 |
| 5020 | Įkrovos ruošimas | 1 000 |
| 5030 | Luitinis ketus ir geležies lydiniai | 1 000 |
| 5040 | Neapdorotas plienas | 1 000 |
| 5041 | elektra | 1 000 |
| 5042 | nepertraukiamo liejimo būdu | 1 000 |
| 5050 | Gaminiai, gauti tiesioginio karšto valcavimo būdu (5051 + 5052) | 1 000 |
| 5051 | Plokšti gaminiai | 1 000 |
| 5052 | Ilgi gaminiai | 1 000 |
| 5060 | Gaminiai, gauti iš karšto valcavimo būdu pagamintų gaminių (išskyrus padengtų gaminių) | 1 000 |
| 5061 | iš jų gaminiai, gauti šalto valcavimo būdu | 1 000 |
| 5070 | Padengti gaminiai | 1 000 |

Kodas

Pavadinimas

Duomenų vertės vienetas

Investicijų į geležies ir plieno pramonę išlaidos

Tūkstančiais eurų arba nacionalinės valiutos vienetų

4010

Koksavimo įrenginiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4020

Įrenginiai įkrovos paruošimui

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4030

Geležies ir geležies lydinių gamybos įrenginiai (įskaitant aukštakrosnes)

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4040

Plieno liejyklos liejimo įrenginiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4041

Iš jų elektriniai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4050

Nepertraukiamo liejimo įrenginiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4060

Valcavimo staklės (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4061

Plokšti gaminiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4062

Ilgi gaminiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4063

Šalto valcavimo staklės

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4064

Padengimo įrenginiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4070

Kiti įrenginiai

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4100

Bendros išlaidos iš viso (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070)

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

4200

Iš jų skirti kovai su tarša

tūkst. EUR arba tūkst. NVV

Maksimalus galimas išdirbis geležies ir plieno pramonėje (pajėgumas)

1 000 tonų per metus

5010

Koksas

1 000

5020

Įkrovos ruošimas

1 000

5030

Luitinis ketus ir geležies lydiniai

1 000

5040

Neapdorotas plienas

1 000

5041

elektra

1 000

5042

nepertraukiamo liejimo būdu

1 000

5050

Gaminiai, gauti tiesioginio karšto valcavimo būdu (5051 + 5052)

1 000

5051

Plokšti gaminiai

1 000

5052

Ilgi gaminiai

1 000

5060

Gaminiai, gauti iš karšto valcavimo būdu pagamintų gaminių (išskyrus padengtų gaminių)

1 000

5061

iš jų gaminiai, gauti šalto valcavimo būdu

1 000

5070

Padengti gaminiai

1 000

3.5.   Konfidencialumo žymos

Prašoma, kad valstybės narės konfidencialius duomenis aiškiai pažymėtų, naudodamos toliau išvardintas žymas:

| Konfidencialumo priežastis | Žyma |
| --- | --- |
| Per mažai įmonių | A |
| Dominuoja vienos įmonės duomenys | B |
| Dominuoja dviejų įmonių duomenys | C |
| Duomenys konfidencialūs dėl antrinio konfidencialumo | D |

Konfidencialumo priežastis

Žyma

Per mažai įmonių

A

Dominuoja vienos įmonės duomenys

B

Dominuoja dviejų įmonių duomenys

C

Duomenys konfidencialūs dėl antrinio konfidencialumo

D

4.   ĮRAŠŲ PAVYZDŽIAI

1 pavyzdys

S10;2003;DE;;1010;12345;;;MTON

Pagal plieno ir ketaus laužo balanso metinius statistinius duomenis, Vokietijos atsargos 2003 1 1 sudarė 12 345 metrines tonas. Šie duomenys nebuvo konfidencialūs

2 pavyzdys

S3B;2003;SK;MPP;5010;12000;;;MTON

Pagal pajėgumo metinius statistinius duomenis, maksimalus galimas kokso išdirbis Slovakijoje 2003 metais siekė 12 000 tonų. Šie duomenys nebuvo konfidencialūs.

3 pavyzdys

S3B;2003;ES;ACP;5040;12000;B;95;MTON

Pagal pajėgumo metinius statistinius duomenis, faktinis neapdoroto plieno išdirbis Ispanijoje 2003 metais sudarė 12 000 tonų. Šie duomenys buvo konfidencialūs, kadangi dominavo vienos įmonės duomenys ir sudarė 95 % išdirbio.

5.   ELEKTRONINĖ FORMA

Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) duomenis ir meta duomenis, kurie yra reikalaujami pagal šį reglamentą, elektroniniame formate, suderinamame su Komisijos (Eurostato) siūlomu pasikeitimo duomenimis standartu.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/71

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gegužės 2 d.

dėl priemonių, kurių būtina imtis prekybos kliūties, kurią sudaro Brazilijos prekybos praktika, turinti įtakos prekybai restauruotomis padangomis, atžvilgiu

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1302)

(2005/388/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3286/94 (1), nustatantį Bendrijos procedūras bendros prekybos politikos srityje siekiant užtikrinti tarptautinėmis prekybos taisyklėmis, ypač sudarytomis globojant Pasaulio prekybos organizacijai (PPO), suteiktų Bendrijos teisių įgyvendinimą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. lapkričio 5 d. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 3286/94 („Prekybos kliūčių reglamentas“) 4 straipsnį gavo skundą. Skundą pateikė „Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques“ („BIPAVER“). |
| --- | --- |

(1)

2003 m. lapkričio 5 d. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 3286/94 („Prekybos kliūčių reglamentas“) 4 straipsnį gavo skundą. Skundą pateikė „Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques“ („BIPAVER“).

| (2) | Skundas buvo pateiktas dėl tam tikros Brazilijos prekybos praktikos, kuri trukdė importuoti į Braziliją restauruotas padangas (2). Jame buvo teigiama, kad ši praktika neatitinka Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) III ir XI straipsnių. Tuo pagrindu pareiškėjas paprašė, kad Komisija imtųsi būtinų veiksmų. |
| --- | --- |

(2)

Skundas buvo pateiktas dėl tam tikros Brazilijos prekybos praktikos, kuri trukdė importuoti į Braziliją restauruotas padangas (2). Jame buvo teigiama, kad ši praktika neatitinka Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) III ir XI straipsnių. Tuo pagrindu pareiškėjas paprašė, kad Komisija imtųsi būtinų veiksmų.

| (3) | Skunde buvo pateikta pakankamai įrodymų, kad pagal Prekybos kliūčių reglamento 8 straipsnio 1 dalį būtų pradėta Bendrijos patikrinimo procedūra. Todėl, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis Patariamajame komitete, 2004 m. sausio 7 d. Komisija pradėjo procedūrą (3). |
| --- | --- |

(3)

Skunde buvo pateikta pakankamai įrodymų, kad pagal Prekybos kliūčių reglamento 8 straipsnio 1 dalį būtų pradėta Bendrijos patikrinimo procedūra. Todėl, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis Patariamajame komitete, 2004 m. sausio 7 d. Komisija pradėjo procedūrą (3).

| (4) | Pradėjusi patikrinimo procedūrą, Komisija atliko tyrimą. Tyrimas buvo susijęs su tariamu importo draudimu ir finansinėmis baudomis už importuotas restauruotas padangas. |
| --- | --- |

(4)

Pradėjusi patikrinimo procedūrą, Komisija atliko tyrimą. Tyrimas buvo susijęs su tariamu importo draudimu ir finansinėmis baudomis už importuotas restauruotas padangas.

| (5) | Tyrimo metu buvo įvertinti atitinkami Brazilijos įstatymai, susiję su importo draudimu ir finansinėmis baudomis, taip pat buvo atsižvelgta į įvairių Brazilijos Vyriausybės ministerijų bei Brazilijos prekybos asociacijų išreikštą nuomonę. |
| --- | --- |

(5)

Tyrimo metu buvo įvertinti atitinkami Brazilijos įstatymai, susiję su importo draudimu ir finansinėmis baudomis, taip pat buvo atsižvelgta į įvairių Brazilijos Vyriausybės ministerijų bei Brazilijos prekybos asociacijų išreikštą nuomonę.

| (6) | Tyrimo metu buvo prieita prie išvados, kad svarstomos Brazilijos priemonės neatitinka kelių GATT 1994 nuostatų, tiksliau I straipsnio 1 dalies, III straipsnio 4 dalies, XI straipsnio 1 dalies ir XIII straipsnio 1 dalies, ir yra nepateisinamos pagal GATT 1994 XX straipsnį, straipsnį apie įgaliojimų suteikimą arba kitus taikytinus tarptautinės teisės aktus. Kadangi PPO susitarimas draudžia skundžiamą praktiką, yra įrodymų, kad sudaroma kliūtis prekybai, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(6)

Tyrimo metu buvo prieita prie išvados, kad svarstomos Brazilijos priemonės neatitinka kelių GATT 1994 nuostatų, tiksliau I straipsnio 1 dalies, III straipsnio 4 dalies, XI straipsnio 1 dalies ir XIII straipsnio 1 dalies, ir yra nepateisinamos pagal GATT 1994 XX straipsnį, straipsnį apie įgaliojimų suteikimą arba kitus taikytinus tarptautinės teisės aktus. Kadangi PPO susitarimas draudžia skundžiamą praktiką, yra įrodymų, kad sudaroma kliūtis prekybai, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| (7) | Tyrimas parodė, kad iki draudimo įvedimo 2000 m. rugsėjo 25 d. Brazilija buvo svarbi rinka Europos restauruotų padangų gamintojams. 1995–2000 m. restauruotų padangų lengviesiems automobiliams eksportas į Braziliją išaugo vidutiniškai 58 %, o 2001 m., t. y. po to, kai buvo įvestas draudimas, pirmą kartą per šešerius metus jis sumažėjo 32 %. |
| --- | --- |

(7)

Tyrimas parodė, kad iki draudimo įvedimo 2000 m. rugsėjo 25 d. Brazilija buvo svarbi rinka Europos restauruotų padangų gamintojams. 1995–2000 m. restauruotų padangų lengviesiems automobiliams eksportas į Braziliją išaugo vidutiniškai 58 %, o 2001 m., t. y. po to, kai buvo įvestas draudimas, pirmą kartą per šešerius metus jis sumažėjo 32 %.

| (8) | Nors įvedus draudimą buvo toliau eksportuojama pagal vis dar galiojančias importo licencijas arba todėl, kad kai kurie importuotojai teisiniu keliu užginčijo draudimą Brazilijos teismuose, akivaizdu, kad Europos eksportuotojams rinka buvo pamažu užverta. Daugeliui Bendrijos eksportuotojų galiausiai pavyko rasti naujų rinkų, tačiau jie nepajėgė kompensuoti didelės dalies savo pajamų iš eksporto. Ne visiems pavyko rasti naujų rinkų arba sukurti naujas restauruotų padangų specializuotoms transporto priemonėms (4×4, sporto ir t. t.) gamybos linijas; todėl draudimas kartu su kitais veiksniais (Brazilijos importuotojo uždelsti mokėjimai, valiutų keitimo kursų svyravimai) nulėmė kai kurių Bendrijos gamintojų bankrotą. |
| --- | --- |

(8)

Nors įvedus draudimą buvo toliau eksportuojama pagal vis dar galiojančias importo licencijas arba todėl, kad kai kurie importuotojai teisiniu keliu užginčijo draudimą Brazilijos teismuose, akivaizdu, kad Europos eksportuotojams rinka buvo pamažu užverta. Daugeliui Bendrijos eksportuotojų galiausiai pavyko rasti naujų rinkų, tačiau jie nepajėgė kompensuoti didelės dalies savo pajamų iš eksporto. Ne visiems pavyko rasti naujų rinkų arba sukurti naujas restauruotų padangų specializuotoms transporto priemonėms (4×4, sporto ir t. t.) gamybos linijas; todėl draudimas kartu su kitais veiksniais (Brazilijos importuotojo uždelsti mokėjimai, valiutų keitimo kursų svyravimai) nulėmė kai kurių Bendrijos gamintojų bankrotą.

| (9) | Įrodymai aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonė nukentėjo ir kenčia nuo neigiamo poveikio, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(9)

Įrodymai aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonė nukentėjo ir kenčia nuo neigiamo poveikio, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.

| (10) | Duomenys apie eksportą ir atsakymai į klausimynus, kuriuos Komisija išsiuntė Europos restauruotų padangų gamintojams ir eksportuotojams, patvirtina Bendrijos pramonės pareiškimą, kad Brazilija iki draudimo įvedimo buvo svarbi eksporto rinka ir kad pagal jų prognozes metiniai pardavimai iki 2002 metų pabaigos turėjo pasiekti 3 milijonus vienetų. Įrodymai taip pat patvirtina jų pareiškimą, kad per pastaruosius trejus metus jie nukentėjo dėl Brazilijos įvesto importo draudimo. Kai kuriais atvejais bendrovės, nesugebėjusios rasti naujų eksporto rinkų, buvo likviduotos. |
| --- | --- |

(10)

Duomenys apie eksportą ir atsakymai į klausimynus, kuriuos Komisija išsiuntė Europos restauruotų padangų gamintojams ir eksportuotojams, patvirtina Bendrijos pramonės pareiškimą, kad Brazilija iki draudimo įvedimo buvo svarbi eksporto rinka ir kad pagal jų prognozes metiniai pardavimai iki 2002 metų pabaigos turėjo pasiekti 3 milijonus vienetų. Įrodymai taip pat patvirtina jų pareiškimą, kad per pastaruosius trejus metus jie nukentėjo dėl Brazilijos įvesto importo draudimo. Kai kuriais atvejais bendrovės, nesugebėjusios rasti naujų eksporto rinkų, buvo likviduotos.

| (11) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad Bendrijos interesais, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 12 straipsnio 1 dalyje, reikia imtis veiksmų pagal PPO sistemą ir kuo greičiau panaikinti Brazilijos įvestą draudimą restauruotų padangų importui, kuriuo yra pažeidžiamos pagrindinės PPO taisyklės ir sukuriama kliūtis prekybai, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad Bendrijos interesais, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 12 straipsnio 1 dalyje, reikia imtis veiksmų pagal PPO sistemą ir kuo greičiau panaikinti Brazilijos įvestą draudimą restauruotų padangų importui, kuriuo yra pažeidžiamos pagrindinės PPO taisyklės ir sukuriama kliūtis prekybai, kaip apibrėžta Prekybos kliūčių reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| (12) | Bendrijai ypač svarbu užtikrinti, kad PPO partneriai griežtai laikytųsi savo įsipareigojimų taip, kaip reikalaujama jų laikytis iš Bendrijos. Todėl, siekiant užtikrinti tinkamą daugiašalės prekybos sistemos funkcionavimą, būtina aptarti šį PPO taisyklių pažeidimą toje organizacijoje. |
| --- | --- |

(12)

Bendrijai ypač svarbu užtikrinti, kad PPO partneriai griežtai laikytųsi savo įsipareigojimų taip, kaip reikalaujama jų laikytis iš Bendrijos. Todėl, siekiant užtikrinti tinkamą daugiašalės prekybos sistemos funkcionavimą, būtina aptarti šį PPO taisyklių pažeidimą toje organizacijoje.

| (13) | Šį ginčą buvo bandoma spręsti po draudimo įvedimo ir tyrimo metu surengiant daug susitikimų su Brazilijos valdžios institucijomis, tačiau jos neišreiškė noro pasiekti abiem pusėms priimtiną sprendimą. Kadangi nėra jokios tikimybės, kad Brazilijos pozicija pasikeis, būtina pradėti procedūrą pagal PPO Susitarimą dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos. |
| --- | --- |

(13)

Šį ginčą buvo bandoma spręsti po draudimo įvedimo ir tyrimo metu surengiant daug susitikimų su Brazilijos valdžios institucijomis, tačiau jos neišreiškė noro pasiekti abiem pusėms priimtiną sprendimą. Kadangi nėra jokios tikimybės, kad Brazilijos pozicija pasikeis, būtina pradėti procedūrą pagal PPO Susitarimą dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos.

| (14) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka PKR komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka PKR komiteto nuomonę,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Brazilijos Vyriausybės įvestas draudimas restauruotų padangų importui ir susijusios finansinės baudos prieštarauja Brazilijos įsipareigojimams pagal Marakešo sutartį, įsteigiančią Pasaulio prekybos organizaciją, ir pirmiausia pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos nuostatas, taip pat sudaro kliūtį prekybai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 3286/94 2 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Siekdama panaikinti kliūtį prekybai Bendrija pagal Susitarimą dėl ginčų sprendimo taisyklių bei tvarkos ir pagal kitas atitinkamas PPO nuostatas pradės Brazilijos atžvilgiu ginčų sprendimo procedūrą.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 2 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 349, 1994 12 31, p. 71. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 356/95 (OL L 41, 1995 2 23, p. 3).

1

(2)  Procedūra susijusi su restauruotomis padangomis, kurios klasifikuojamos Kombinuotosios nomenklatūros kodais 4012 11, 4012 12, 4012 13 ir 4012 19. Restauruotos padangos – tai padangos, kurias gaminant pašalinama nusidėvėjusi panaudotos padangos dalis ir padanga restauruojama, atnaujinant protektorių.

2

(3)  OL C 3, 2004 1 7, p. 2.

3

---

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/73

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gegužės 18 d.

iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 1999/217/EB dėl maisto produktuose ar ant jų naudojamų kvapiųjų medžiagų registro

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1437)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/389/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2232/96, nustatantį Bendrijos tvarką, taikomą maisto produktuose naudojamoms arba į maisto produktus ar ant jų dėti skirtoms kvapiosioms medžiagoms (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį ir 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 2232/96 nustatyta kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms ar skirtoms naudoti maisto produktuose, taikomų taisyklių įgyvendinimo tvarka. Tame reglamente numatytas kvapiųjų medžiagų registro (toliau – registras) priėmimas remiantis valstybių narių pranešimu apie maisto produktuose, kuriais prekiaujama jų teritorijoje, arba ant šių produktų naudojamų kvapiųjų medžiagų sąrašą bei remiantis Komisijos atliktu šio pranešimo patikrinimu. Šis registras buvo priimtas Komisijos sprendimu 1999/217/EB (2). |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 2232/96 nustatyta kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms ar skirtoms naudoti maisto produktuose, taikomų taisyklių įgyvendinimo tvarka. Tame reglamente numatytas kvapiųjų medžiagų registro (toliau – registras) priėmimas remiantis valstybių narių pranešimu apie maisto produktuose, kuriais prekiaujama jų teritorijoje, arba ant šių produktų naudojamų kvapiųjų medžiagų sąrašą bei remiantis Komisijos atliktu šio pranešimo patikrinimu. Šis registras buvo priimtas Komisijos sprendimu 1999/217/EB (2).

| (2) | Be to, Reglamente (EB) Nr. 2232/96 numatyta kvapiųjų medžiagų įvertinimo programa, skirta patikrinti, ar šios medžiagos atitinka šio reglamento priede nustatytus bendruosius kvapiųjų medžiagų naudojimo kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

Be to, Reglamente (EB) Nr. 2232/96 numatyta kvapiųjų medžiagų įvertinimo programa, skirta patikrinti, ar šios medžiagos atitinka šio reglamento priede nustatytus bendruosius kvapiųjų medžiagų naudojimo kriterijus.

| (3) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2004 m. liepos 13 d. pateiktoje nuomonėje dėl para-hidroksibenzoatų padarė išvadą, kad propil-4-hidroksibenzoatas (FL 09.915) veikė jaunų žiurkių lytinius hormonus ir patinų dauginimosi organus. Tarnyba šiai medžiagai negalėjo nustatyti rekomenduojamos paros normos (RPN), nes nebuvo aiškiai nustatytas didžiausias šios medžiagos kiekis, kurį vartojant žmonėms šalutinių poveikių nepasireiškia (NOAEL). Propil-4-hidroksibenzoatas negali būti naudojamas maisto produktuose kaip kvapioji medžiaga, kadangi jis neatitinka Reglamento (EB) Nr. 2232/96 priede nustatytų bendrųjų kvapiųjų medžiagų naudojimo kriterijų. Todėl propil-4-hidroksibenzoatą reikėtų išbraukti iš registro. |
| --- | --- |

(3)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2004 m. liepos 13 d. pateiktoje nuomonėje dėl para-hidroksibenzoatų padarė išvadą, kad propil-4-hidroksibenzoatas (FL 09.915) veikė jaunų žiurkių lytinius hormonus ir patinų dauginimosi organus. Tarnyba šiai medžiagai negalėjo nustatyti rekomenduojamos paros normos (RPN), nes nebuvo aiškiai nustatytas didžiausias šios medžiagos kiekis, kurį vartojant žmonėms šalutinių poveikių nepasireiškia (NOAEL). Propil-4-hidroksibenzoatas negali būti naudojamas maisto produktuose kaip kvapioji medžiaga, kadangi jis neatitinka Reglamento (EB) Nr. 2232/96 priede nustatytų bendrųjų kvapiųjų medžiagų naudojimo kriterijų. Todėl propil-4-hidroksibenzoatą reikėtų išbraukti iš registro.

| (4) | Tarnyba 2004 m. gruodžio 7 d. pateiktoje nuomonėje dėl alifatinių dialkoholių, diketonų ir hidroksiketonų padarė išvadą, kad pentan-2,4-dionas (FL 07.191) yra genotoksiškas in vitro ir in vivo. Ši medžiaga negali būti naudojama kaip kvapioji medžiaga, kadangi ji neatitinka Reglamento (EB) Nr. 2232/96 priede nustatytų bendrųjų kvapiųjų medžiagų naudojimo kriterijų. Todėl pentan-2,4-dioną reikėtų išbraukti iš registro. |
| --- | --- |

(4)

Tarnyba 2004 m. gruodžio 7 d. pateiktoje nuomonėje dėl alifatinių dialkoholių, diketonų ir hidroksiketonų padarė išvadą, kad pentan-2,4-dionas (FL 07.191) yra genotoksiškas in vitro ir in vivo. Ši medžiaga negali būti naudojama kaip kvapioji medžiaga, kadangi ji neatitinka Reglamento (EB) Nr. 2232/96 priede nustatytų bendrųjų kvapiųjų medžiagų naudojimo kriterijų. Todėl pentan-2,4-dioną reikėtų išbraukti iš registro.

| (5) | Taikant Reglamentą (EB) Nr. 2232/96 ir 1998 m. balandžio 21 d. Komisijos rekomendaciją 98/282/EB dėl būdų, kuriais valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės susitarimą pasirašiusios valstybės turėtų apsaugoti intelektinę nuosavybę, susijusią su kvapiųjų medžiagų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2232/96 (3), kūrimu bei gamyba, pranešimą atsiuntusios valstybės narės pageidavo, kad kai kurios medžiagos būtų įregistruotos siekiant apsaugoti gamintojo intelektinės nuosavybės teises. |
| --- | --- |

(5)

Taikant Reglamentą (EB) Nr. 2232/96 ir 1998 m. balandžio 21 d. Komisijos rekomendaciją 98/282/EB dėl būdų, kuriais valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės susitarimą pasirašiusios valstybės turėtų apsaugoti intelektinę nuosavybę, susijusią su kvapiųjų medžiagų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2232/96 (3), kūrimu bei gamyba, pranešimą atsiuntusios valstybės narės pageidavo, kad kai kurios medžiagos būtų įregistruotos siekiant apsaugoti gamintojo intelektinės nuosavybės teises.

| (6) | Šių registro B dalyje išvardytų medžiagų apsauga teikiama daugiausiai penkerius metus nuo pranešimo gavimo dienos. Šis laikotarpis jau baigėsi 28 medžiagoms, todėl jos turėtų būti įtrauktos į registro A dalį. |
| --- | --- |

(6)

Šių registro B dalyje išvardytų medžiagų apsauga teikiama daugiausiai penkerius metus nuo pranešimo gavimo dienos. Šis laikotarpis jau baigėsi 28 medžiagoms, todėl jos turėtų būti įtrauktos į registro A dalį.

| (7) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 1999/217/EB. |
| --- | --- |

(7)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 1999/217/EB.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 1999/217/EB priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 299, 1996 11 23, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

1

(2)  OL L 84, 1999 3 27, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/357/EB (OL L 113, 2004 4 20, p. 28).

2

(3)  OL L 127, 1998 4 29, p. 32.

3

---

PRIEDAS

Sprendimo 1999/217/EB priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | Lentelėje esančios FL numeriais 07.191 (pentan-2,4-dionas) ir 09.915 (propil-4-hidroksibenzoatas) pažymėtoms medžiagoms skirtos eilutės panaikinamos. |
| --- | --- | --- |

1)

A dalis iš dalies keičiama taip:

a)

Lentelėje esančios FL numeriais 07.191 (pentan-2,4-dionas) ir 09.915 (propil-4-hidroksibenzoatas) pažymėtoms medžiagoms skirtos eilutės panaikinamos.

| b) | Į lentelę įterpiamos šios eilutės:












  FL Nr. | Cheminė grupė | CAS | Pavadinimas | Fema | Einecs | Sinonimai | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.070 | 31 | 111-66-0 | 1-Oktenas | | 203-893-7 | | |
| 01.071 | 31 | 111-67-1 | 2-Oktenas | | 203-894-2 | | |
| 01.072 | 31 | 544-76-3 | Heksadekanas | | 280-878-9 | | |
| 07.251 | 21 | 577-16-2 | Metilacetofenonas | | | | CAS Nr. atitinka 2-metilacetofenoną |
| 01.073 | 31 | 592-99-4 | 4-Oktenas | | | | |
| 01.074 | 31 | 593-45-3 | Oktadekanas | | 209-790-3 | | |
| 16.084 | 30 | 627-67-8 | 3-metil-1-nitrobutanas | | 211-008-0 | | |
| 01.075 | 31 | 629-78-7 | Heptadekanas | | 211-108-4 | | |
| 12.260 | 20 | 4131-76-4 | Metil-2-metil-3-merkaptopropionatas | | 223-949-4 | | |
| 12.261 | 20 | 6725-64-0 | Metaneditiolis | | | | |
| 01.076 | 31 | 20996-35-4 | 3,7-dekadienas | | | | |
| 16.085 | 20 | 27959-66-6 | 4,4-dimetil-1,3-oksatianas | | | | |
| 12.262 | 20 | 29414-47-9 | (Metiltio)metanetiolis | | | | |
| 05.210 | 04 | 30390-51-3 | 4-dodekenalis | | 250-174-9 | | |
| 05.211 | 02 | 30689-75-9 | 6-metiloktanalis | | | | |
| 14.166 | 30 | 32536-43-9 | Indolo acto rūgštis | | | | |
| 07.252 | 05 | 33665-27-9 | 4-okten-2-onas | | | | |
| 02.244 | 04 | 54393-36-1 | 4-okten-1-olis | | | | |
| 10.070 | 09 | 57681-53-5 | 4-hidroksi-2-hepteno rūgšties laktonas | | 260-902-7 | | |
| 05.212 | 04 | 76261-02-4 | 6-dodekenalis | | | | |
| 05.213 | 04 | 90645-87-7 | 5-nonenalis | | | | |
| 15.124 | 29 | 103527-75-9 | 3-metil-2-buteniltiofenas | | | Rožinis tiofenas | |
| 05.214 | 04 | 121052-28-6 | 8-dodekenalis | | | | |
| 05.215 | 03 | 134998-59-7 | 2,6-dekadienalis (c,c) | | | | |
| 05.216 | 03 | 134998-60-0 | 2,6-dekadienalis (t,t) | | | | |
| 12.263 | 20 | | 3-merkapto-3-metilbutanalis | | | | |
| 12.264 | 20 | 92585-08-5 | 4,2-tiopentanonas | | | | |
| 03.021 | 16 | 142-96-1 | Dibutilo eteris | | 205-575-3 | | |

b)

Į lentelę įterpiamos šios eilutės:

FL Nr.

Cheminė grupė

CAS

Pavadinimas

Fema

Einecs

Sinonimai

Pastabos

01.070

31

111-66-0

1-Oktenas

203-893-7

01.071

31

111-67-1

2-Oktenas

203-894-2

01.072

31

544-76-3

Heksadekanas

280-878-9

07.251

21

577-16-2

Metilacetofenonas

CAS Nr. atitinka 2-metilacetofenoną

01.073

31

592-99-4

4-Oktenas

01.074

31

593-45-3

Oktadekanas

209-790-3

16.084

30

627-67-8

3-metil-1-nitrobutanas

211-008-0

01.075

31

629-78-7

Heptadekanas

211-108-4

12.260

20

4131-76-4

Metil-2-metil-3-merkaptopropionatas

223-949-4

12.261

20

6725-64-0

Metaneditiolis

01.076

31

20996-35-4

3,7-dekadienas

16.085

20

27959-66-6

4,4-dimetil-1,3-oksatianas

12.262

20

29414-47-9

(Metiltio)metanetiolis

05.210

04

30390-51-3

4-dodekenalis

250-174-9

05.211

02

30689-75-9

6-metiloktanalis

14.166

30

32536-43-9

Indolo acto rūgštis

07.252

05

33665-27-9

4-okten-2-onas

02.244

04

54393-36-1

4-okten-1-olis

10.070

09

57681-53-5

4-hidroksi-2-hepteno rūgšties laktonas

260-902-7

05.212

04

76261-02-4

6-dodekenalis

05.213

04

90645-87-7

5-nonenalis

15.124

29

103527-75-9

3-metil-2-buteniltiofenas

Rožinis tiofenas

05.214

04

121052-28-6

8-dodekenalis

05.215

03

134998-59-7

2,6-dekadienalis (c,c)

05.216

03

134998-60-0

2,6-dekadienalis (t,t)

12.263

20

3-merkapto-3-metilbutanalis

12.264

20

92585-08-5

4,2-tiopentanonas

03.021

16

142-96-1

Dibutilo eteris

205-575-3

| 2) | B dalyje pateikta lentelė pakeičiama taip:
  Kvapiosios medžiagos, paskelbtos taikant Reglamento (EB) Nr. 2232/96 3 straipsnio 2 dalį, kurioms reikalaujama gamintojo intelektinės nuosavybės teisių apsaugos







  Kodas | Pranešimo gavimo Komisijoje data | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| CN065 | 2001 1 26 | |
| CN074 | 2003 4 18 | 6 |
| CN075 | 2003 4 18 | 6 |
| CN076 | 2003 4 18 | 6 |

2)

B dalyje pateikta lentelė pakeičiama taip:

Kvapiosios medžiagos, paskelbtos taikant Reglamento (EB) Nr. 2232/96 3 straipsnio 2 dalį, kurioms reikalaujama gamintojo intelektinės nuosavybės teisių apsaugos

Kodas

Pranešimo gavimo Komisijoje data

Pastabos

CN065

2001 1 26

CN074

2003 4 18

6

CN075

2003 4 18

6

CN076

2003 4 18

6

---

| 21.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 128/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 128/77

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. gegužės 18 d.

penktą kartą iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/122/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su paukščių gripu Šiaurės Korėjoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1451)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/390/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/496/EEB, nustatančią gyvūnų, įvežamų į Bendriją iš trečiųjų šalių, veterinarinio patikrinimo organizavimo principus ir iš dalies keičiančią Direktyvas 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 90/675/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 97/78/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą (2), ypač į jos 22 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | 2000 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimu 2000/666/EB nustatančiu gyvūnų sveikatos reikalavimus ir veterinarinį sertifikavimą importuojamiems paukščiams, išskyrus naminius, bei karantino sąlygas (3) numatoma, kad valstybės narės leidžia importuoti paukščius iš šalių, išvardytų kaip Tarptautinio epizootijų biuro (TEB) narės, ir tiems paukščiams turi būti taikomas karantinas bei atliekami tyrimai jų įvežimo į Bendriją metu. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimu 2000/666/EB nustatančiu gyvūnų sveikatos reikalavimus ir veterinarinį sertifikavimą importuojamiems paukščiams, išskyrus naminius, bei karantino sąlygas (3) numatoma, kad valstybės narės leidžia importuoti paukščius iš šalių, išvardytų kaip Tarptautinio epizootijų biuro (TEB) narės, ir tiems paukščiams turi būti taikomas karantinas bei atliekami tyrimai jų įvežimo į Bendriją metu.

| (2) | Korėjos Demokratinė Liaudies Respublika (Šiaurės Korėja) patvirtino paukščių gripo protrūkį savo teritorijoje. Šiaurės Korėja yra TEB narė ir atitinkamai valstybės narės turi leisti importuoti tokius paukščius iš tos valstybės remiantis Sprendimu 2000/666/EB. Atsižvelgiant į galimas rimtas pasekmes dėl specifinio paukščių gripo viruso štamo, nustatyto kitose Azijos šalyse, reikėtų taikyti prevencinę priemonę – sustabdyti paukščių importą iš Šiaurės Korėjos. |
| --- | --- |

(2)

Korėjos Demokratinė Liaudies Respublika (Šiaurės Korėja) patvirtino paukščių gripo protrūkį savo teritorijoje. Šiaurės Korėja yra TEB narė ir atitinkamai valstybės narės turi leisti importuoti tokius paukščius iš tos valstybės remiantis Sprendimu 2000/666/EB. Atsižvelgiant į galimas rimtas pasekmes dėl specifinio paukščių gripo viruso štamo, nustatyto kitose Azijos šalyse, reikėtų taikyti prevencinę priemonę – sustabdyti paukščių importą iš Šiaurės Korėjos.

| (3) | Remiantis 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 nustatančiu sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (4), yra leidžiama importuoti neapdorotas plunksnas ir jų dalis, kurių kilmės šalis yra Šiaurės Korėja. Atsižvelgiant į dabartinę su liga susijusią padėtį Šiaurės Korėjoje, jų importas turėtų būti sustabdytas. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 nustatančiu sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (4), yra leidžiama importuoti neapdorotas plunksnas ir jų dalis, kurių kilmės šalis yra Šiaurės Korėja. Atsižvelgiant į dabartinę su liga susijusią padėtį Šiaurės Korėjoje, jų importas turėtų būti sustabdytas.

| (4) | 2004 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimas 2004/122/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su paukščių gripu keliose Azijos valstybėse (5), buvo priimtas kaip atsakas į paukščių gripo protrūkius keliose Azijos šalyse. Tos direktyvos 4 straipsnyje yra numatyta, kad valstybės narės sustabdo neapdorotų plunksnų ir jų dalių bei gyvų paukščių, išskyrus naminius, kaip apibrėžta Sprendime 2000/666/EB, importą iš tam tikrų trečiųjų šalių. Siekiant gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikėtų Šiaurės Korėją įrašyti prie trečiųjų šalių, nurodytų Sprendimo 2004/122/EB 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimas 2004/122/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, susijusių su paukščių gripu keliose Azijos valstybėse (5), buvo priimtas kaip atsakas į paukščių gripo protrūkius keliose Azijos šalyse. Tos direktyvos 4 straipsnyje yra numatyta, kad valstybės narės sustabdo neapdorotų plunksnų ir jų dalių bei gyvų paukščių, išskyrus naminius, kaip apibrėžta Sprendime 2000/666/EB, importą iš tam tikrų trečiųjų šalių. Siekiant gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikėtų Šiaurės Korėją įrašyti prie trečiųjų šalių, nurodytų Sprendimo 2004/122/EB 4 straipsnyje.

| (5) | Sprendimą 2004/122/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Sprendimą 2004/122/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2004/122/EB 4 staipsnio 1 dalis keičiama šiuo tekstu:

„1.   Valstybės narės sustabdo šių produktų importą iš Kambodžos, Kinijos, įskaitant Honkongą, Indonezijos, Laoso, Malaizijos, Šiaurės Korėjos, Pakistano, Tailando ir Vietnamo:

| — | neapdorotų plunksnų ir jų dalių, ir |
| --- | --- |

—

neapdorotų plunksnų ir jų dalių, ir

| — | „gyvų paukščių, išskyrus naminius“, kaip apibrėžta Sprendime 2000/666/EB, įskaitant paukščius, vykstančius kartu su šeimininku (kambarinius paukščius).“. |
| --- | --- |

—

„gyvų paukščių, išskyrus naminius“, kaip apibrėžta Sprendime 2000/666/EB, įskaitant paukščius, vykstančius kartu su šeimininku (kambarinius paukščius).“.

2 straipsnis

Valstybės narės iš dalies pakeičia importui taikomas priemones, kad pastarosios atitiktų šio sprendimo reikalavimus ir apie patvirtintas priemones nedelsdamos atitinkamai paskelbia. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 268, 1991 9 24, p. 56. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 24, 1998 1 30, p. 9. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).

2

(3)  OL L 278, 2000 10 31, p. 26. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2002/279/EB (OL L 99, 2002 4 16, p. 17).

3

(4)  OL L 273, 2002 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 416/2005 (OL L 66, 2005 3 12, p. 10).

4

(5)  OL L 36, 2004 2 7, p. 59. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/194/EB (OL L 63, 2005 3 10, p. 25).

5

---