# Az Európai Unió L 100/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 100 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. április 20. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 100

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. április 20.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 603/2005/EK rendelete (2005. április 12.) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletében található, a fizetésképtelenségi eljárásokat, felszámolási eljárásokat és felszámolókat tartalmazó listák módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 604/2005/EK rendelete (2005. április 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 605/2005/EK rendelete (2005. április 19.) a tagállamok által továbbítandó adatokról és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA) Garancia Részlege által finanszírozott kiadások havi könyveléséről szóló 296/96/EK rendelet módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság 606/2005/EK rendelete (2005. április 19.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendeletben meghatározott egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 795/2004/EK rendelet módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság 607/2005/EK rendelete (2005. április 18.) a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK rendelet negyedik módosításáról | 17 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 603/2005/EK rendelete (2005. április 12.) a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletében található, a fizetésképtelenségi eljárásokat, felszámolási eljárásokat és felszámolókat tartalmazó listák módosításáról

1

A Bizottság 604/2005/EK rendelete (2005. április 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

*

A Bizottság 605/2005/EK rendelete (2005. április 19.) a tagállamok által továbbítandó adatokról és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA) Garancia Részlege által finanszírozott kiadások havi könyveléséről szóló 296/96/EK rendelet módosításáról

11

*

A Bizottság 606/2005/EK rendelete (2005. április 19.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendeletben meghatározott egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 795/2004/EK rendelet módosításáról

15

*

A Bizottság 607/2005/EK rendelete (2005. április 18.) a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK rendelet negyedik módosításáról

17

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. március 16.) az Olaszország által a piemontei őszibarack-termesztés válságának orvosolására létrehozni kívánt támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 473. számú dokumentummal történt) | 19 |
| | * | A Bizottság határozata (2004. szeptember 22.) a Franciaország által a Compagnie Marseille Réparation (CMR) – számára nyújtott C 34/03 (ex N 728/02) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3350. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság határozata (2004. október 20.) a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken beruházásokat megvalósító vállalatoknak Olaszország által nyújtott segélyek szabályozásáról
  (az értesítés a C(2004) 3893. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. március 16.) az Olaszország által a piemontei őszibarack-termesztés válságának orvosolására létrehozni kívánt támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 473. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2004) 473. számú dokumentummal történt)

19

*

A Bizottság határozata (2004. szeptember 22.) a Franciaország által a Compagnie Marseille Réparation (CMR) – számára nyújtott C 34/03 (ex N 728/02) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3350. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 3350. számú dokumentummal történt)

1

26

*

A Bizottság határozata (2004. október 20.) a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken beruházásokat megvalósító vállalatoknak Olaszország által nyújtott segélyek szabályozásáról
  (az értesítés a C(2004) 3893. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 3893. számú dokumentummal történt)

1

46

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/316/KKBP határozata (2005. április 18.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról | 54 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/316/KKBP határozata (2005. április 18.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/1

---

A TANÁCS 603/2005/EK RENDELETE

(2005. április 12.)

a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletében található, a fizetésképtelenségi eljárásokat, felszámolási eljárásokat és felszámolókat tartalmazó listák módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1346/2000/EK rendelet mellékletei felsorolják azon eljárásoknak és felszámolóknak a tagállami nemzeti jogszabályokban szereplő megnevezését, amelyekre a rendelet vonatkozik. Az említett rendelet A. melléklete a rendelet 2. cikkének a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárásokat sorolja fel. Az említett rendelet B. melléklete a rendelet 2. cikkének c) pontjában említett felszámolási eljárásokat, a C. melléklet pedig az említett rendelet 2. cikkének b) pontjában említett felszámolókat sorolja fel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1346/2000/EK rendelet mellékletei felsorolják azon eljárásoknak és felszámolóknak a tagállami nemzeti jogszabályokban szereplő megnevezését, amelyekre a rendelet vonatkozik. Az említett rendelet A. melléklete a rendelet 2. cikkének a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárásokat sorolja fel. Az említett rendelet B. melléklete a rendelet 2. cikkének c) pontjában említett felszámolási eljárásokat, a C. melléklet pedig az említett rendelet 2. cikkének b) pontjában említett felszámolókat sorolja fel.

| (2) | A 2003-as csatlakozási okmány módosította az 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletét annak érdekében, hogy beillesztésre kerüljenek az új tagállamok fizetésképtelenségi eljárásai, felszámolási eljárásai és felszámolói. |
| --- | --- |

(2)

A 2003-as csatlakozási okmány módosította az 1346/2000/EK rendelet A., B. és C. mellékletét annak érdekében, hogy beillesztésre kerüljenek az új tagállamok fizetésképtelenségi eljárásai, felszámolási eljárásai és felszámolói.

| (3) | Belgium, Spanyolország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Málta, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Portugália és az Egyesült Királyság az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében értesítette a Bizottságot az A., B. és C. mellékletben közzétett listák módosításairól. |
| --- | --- |

(3)

Belgium, Spanyolország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Málta, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Portugália és az Egyesült Királyság az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében értesítette a Bizottságot az A., B. és C. mellékletben közzétett listák módosításairól.

| (4) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

| (5) | A Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(5)

A Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható.

| (6) | Az 1346/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az 1346/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1346/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. melléklet helyébe az e rendelethez csatolt I. melléklet szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az A. melléklet helyébe az e rendelethez csatolt I. melléklet szövege lép.

| 2. | A B. melléklet helyébe az e rendelethez csatolt II. melléklet szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A B. melléklet helyébe az e rendelethez csatolt II. melléklet szövege lép.

| 3. | A C. melléklet helyébe az e rendelethez csatolt III. melléklet szövege lép. |
| --- | --- |

3.

A C. melléklet helyébe az e rendelethez csatolt III. melléklet szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban ez a rendelet teljes egészében kötelező, és a tagállamokban közvetlenül alkalmazandó.

Kelt Luxembourgban, 2005. április 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-C. JUNCKER

---

(1)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

---

I. MELLÉKLET

„A. MELLÉKLET

A 2. cikk a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárások

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire |
| --- | --- |

—

Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

| — | Vyrovnání |
| --- | --- |

—

Vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

| — | Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών

| — | Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές |
| --- | --- |

—

Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

| — | Redressement judiciaire avec nomination d’un administrateur |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire avec nomination d’un administrateur

IRELAND

| — | Compulsory winding up by the court |
| --- | --- |

—

Compulsory winding up by the court

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a Court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a Court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

| — | Company examinership |
| --- | --- |

—

Company examinership

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

| — | Izlīgums |
| --- | --- |

—

Izlīgums

| — | Sanācija |
| --- | --- |

—

Sanācija

LIETUVA

| — | įmonės restruktūrizavimo byla |
| --- | --- |

—

įmonės restruktūrizavimo byla

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Gestion contrôlée |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif) |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif)

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Xoljiment |
| --- | --- |

—

Xoljiment

| — | Amministrazzjoni |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment f’każ ta’ negozjant |
| --- | --- |

—

Falliment f’każ ta’ negozjant

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De surséance van betaling

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Ausgleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Postępowanie układowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

| — | Upadłość z możliwością zawarcia układu |
| --- | --- |

—

Upadłość z możliwością zawarcia układu

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

| — | Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:






  — | À concordata |
| --- | --- | --- |

—

Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:

—

À concordata

| — | A reconstituição empresarial |
| --- | --- |

—

A reconstituição empresarial

| — | A reestruturação financeira |
| --- | --- |

—

A reestruturação financeira

| — | A gestão controlada |
| --- | --- |

—

A gestão controlada

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

| — | Postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave

| — | Prisilna poravnava v stečaju |
| --- | --- |

—

Prisilna poravnava v stečaju

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

| — | Vyrovnanie |
| --- | --- |

—

Vyrovnanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Företagsrekonstruktion |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion

UNITED KINGDOM

| — | Winding up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding up by or subject to the supervision of the court

| — | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court)

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation

| — | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”

---

II. MELLÉKLET

„B. MELLÉKLET

A 2. cikk c) pontjában említett felszámolási eljárások

BELGIË/BELGIQUE

| –– | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

––

Het faillissement/La faillite

| –– | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

––

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| –– | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

––

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

ČESKÁ REPUBLIKA

| –– | Konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurs

| –– | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

––

Nucené vyrovnání

DEUTSCHLAND

| –– | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

––

Das Konkursverfahren

| –– | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

––

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| –– | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

––

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| –– | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

––

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| –– | Η πτώχευση |
| --- | --- |

––

Η πτώχευση

| –– | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

––

Η ειδική εκκαθάριση

ESPAÑA

| –– | Concurso |
| --- | --- |

––

Concurso

FRANCE

| –– | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

––

Liquidation judiciaire

IRELAND

| –– | Compulsory winding up |
| --- | --- |

––

Compulsory winding up

| –– | Bankruptcy |
| --- | --- |

––

Bankruptcy

| –– | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

––

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| –– | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

––

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| –– | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

––

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a court)

| –– | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

––

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

ITALIA

| –– | Fallimento |
| --- | --- |

––

Fallimento

| –– | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

––

Liquidazione coatta amministrativa

| –– | Concordato preventivo con cessione dei beni |
| --- | --- |

––

Concordato preventivo con cessione dei beni

ΚΥΠΡΟΣ

| –– | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

––

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| –– | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

––

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| –– | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) |
| --- | --- |

––

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου)

| –– | Πτώχευση |
| --- | --- |

––

Πτώχευση

| –– | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

––

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| –– | Bankrots |
| --- | --- |

––

Bankrots

LIETUVA

| –– | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

––

įmonės bankroto byla

| –– | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

––

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| –– | Faillite |
| --- | --- |

––

Faillite

| –– | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

––

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| –– | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

––

Felszámolási eljárás

MALTA

| –– | Stralċ volontarju |
| --- | --- |

––

Stralċ volontarju

| –– | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

––

Stralċ mill-Qorti

| –– | Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut |
| --- | --- |

––

Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut

NEDERLAND

| –– | Het faillissement |
| --- | --- |

––

Het faillissement

| –– | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

––

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| –– | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

––

Das Konkursverfahren

POLSKA

| –– | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

––

Postępowanie upadłościowe

| –– | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

––

Upadłość obejmująca likwidację

PORTUGAL

| –– | O processo de insolvência |
| --- | --- |

––

O processo de insolvência

| –– | O processo de falência |
| --- | --- |

––

O processo de falência

SLOVENIJA

| –– | Stečajni postopek |
| --- | --- |

––

Stečajni postopek

| –– | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

––

Skrajšani stečajni postopek

SLOVENSKO

| –– | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

––

Konkurzné konanie

| –– | Vyrovnanie |
| --- | --- |

––

Vyrovnanie

SUOMI/FINLAND

| –– | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurssi/konkurs

SVERIGE

| –– | Konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurs

UNITED KINGDOM

| –– | Winding up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

––

Winding up by or subject to the supervision of the court

| –– | Winding up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

––

Winding up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| –– | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

––

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court)

| –– | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

––

Bankruptcy or sequestration”

---

III. MELLÉKLET

„C. MELLÉKLET

A 2. cikk b) pontjában említett felszámolók

BELGIË/BELGIQUE

| — | De curator/Le curateur |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur

| — | De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis |
| --- | --- |

—

De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes

| — | De vereffenaar/Le liquidateur |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur

| — | De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Správce podstaty |
| --- | --- |

—

Správce podstaty

| — | Předběžný správce |
| --- | --- |

—

Předběžný správce

| — | Vyrovnací správce |
| --- | --- |

—

Vyrovnací správce

| — | Zvláštní správce |
| --- | --- |

—

Zvláštní správce

| — | Zástupce správce |
| --- | --- |

—

Zástupce správce

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

EESTI

| — | Pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur

| — | Ajutine pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur

| — | Usaldusisik |
| --- | --- |

—

Usaldusisik

ΕΛΛΑΣ

| — | Ο σύνδικος |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος

| — | Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής

| — | Ο επίτροπος |
| --- | --- |

—

Ο επίτροπος

ESPAÑA

| — | Administradores concursales |
| --- | --- |

—

Administradores concursales

FRANCE

| — | Représentant des créanciers |
| --- | --- |

—

Représentant des créanciers

| — | Mandataire liquidateur |
| --- | --- |

—

Mandataire liquidateur

| — | Administrateur judiciaire |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire

| — | Commissaire à l’exécution de plan |
| --- | --- |

—

Commissaire à l’exécution de plan

IRELAND

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Official Assignee |
| --- | --- |

—

Official Assignee

| — | Trustee in bankruptcy |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Examiner |
| --- | --- |

—

Examiner

ITALIA

| — | Curatore |
| --- | --- |

—

Curatore

| — | Commissario |
| --- | --- |

—

Commissario

| — | Liquidatore giudiziale |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής

| — | Επίσημος Παραλήπτης |
| --- | --- |

—

Επίσημος Παραλήπτης

| — | Διαχειριστής της Πτώχευσης |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της Πτώχευσης

| — | Εξεταστής |
| --- | --- |

—

Εξεταστής

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators

LIETUVA

| — | Bankrutuojančių įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Bankrutuojančių įmonių administratorius

| — | Restruktūrizuojamų įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Restruktūrizuojamų įmonių administratorius

LUXEMBOURG

| — | Le curateur |
| --- | --- |

—

Le curateur

| — | Le commissaire |
| --- | --- |

—

Le commissaire

| — | Le liquidateur |
| --- | --- |

—

Le liquidateur

| — | Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju

| — | Riċevitur Uffiċjali |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali

| — | Stralċjarju |
| --- | --- |

—

Stralċjarju

| — | Manager Speċjali |
| --- | --- |

—

Manager Speċjali

| — | Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment |
| --- | --- |

—

Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement

| — | De bewindvoerder in de surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surséance van betaling

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter |
| --- | --- |

—

Masseverwalter

| — | Ausgleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter

| — | Sachverwalter |
| --- | --- |

—

Sachverwalter

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Besondere Verwalter |
| --- | --- |

—

Besondere Verwalter

| — | Konkursgericht |
| --- | --- |

—

Konkursgericht

POLSKA

| — | Syndyk |
| --- | --- |

—

Syndyk

| — | Nadzorca sądowy |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy

| — | Zarządca |
| --- | --- |

—

Zarządca

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência

| — | Gestor judicial |
| --- | --- |

—

Gestor judicial

| — | Liquidatário judicial |
| --- | --- |

—

Liquidatário judicial

| — | Comissão de credores |
| --- | --- |

—

Comissão de credores

SLOVENIJA

| — | Upravitelj prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Upravitelj prisilne poravnave

| — | Stečajni upravitelj |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj

| — | Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave

| — | Sodišče, pristojno za stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Správca |
| --- | --- |

—

Správca

| — | Predbežný správca |
| --- | --- |

—

Predbežný správca

| — | Nútený správca |
| --- | --- |

—

Nútený správca

| — | Likvidátor |
| --- | --- |

—

Likvidátor

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja/boförvaltare |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja/boförvaltare

| — | Selvittäjä/utredare |
| --- | --- |

—

Selvittäjä/utredare

SVERIGE

| — | Förvaltare |
| --- | --- |

—

Förvaltare

| — | God man |
| --- | --- |

—

God man

| — | Rekonstruktör |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Supervisor of a voluntary arrangement |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement

| — | Administrator |
| --- | --- |

—

Administrator

| — | Official Receiver |
| --- | --- |

—

Official Receiver

| — | Trustee |
| --- | --- |

—

Trustee

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Judicial factor” |
| --- | --- |

—

Judicial factor”

---

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/9

---

A BIZOTTSÁG 604/2005/EK RENDELETE

(2005. április 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 19-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. április 19-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 111,4 |
| 204 | 83,8 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 101,8 |
| 999 | 106,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 134,3 |
| 204 | 52,5 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,6 |
| 204 | 33,6 |
| 999 | 67,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,8 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 47,8 |
| 400 | 53,7 |
| 624 | 60,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,8 |
| 220 | 69,6 |
| 388 | 70,6 |
| 400 | 67,0 |
| 528 | 44,6 |
| 624 | 68,8 |
| 999 | 64,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,2 |
| 400 | 134,5 |
| 404 | 123,2 |
| 508 | 66,4 |
| 512 | 73,3 |
| 524 | 63,2 |
| 528 | 77,5 |
| 720 | 72,3 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 86,3 |
| 512 | 67,4 |
| 528 | 65,7 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 69,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

111,4

204

83,8

212

129,8

624

101,8

999

106,7

0707 00 05

052

134,3

204

52,5

999

93,4

0709 90 70

052

100,6

204

33,6

999

67,1

0805 10 20

052

46,8

204

46,7

212

50,3

220

47,8

400

53,7

624

60,6

999

51,0

0805 50 10

052

65,8

220

69,6

388

70,6

400

67,0

528

44,6

624

68,8

999

64,4

0808 10 80

388

90,2

400

134,5

404

123,2

508

66,4

512

73,3

524

63,2

528

77,5

720

72,3

804

109,7

999

90,0

0808 20 50

388

86,3

512

67,4

528

65,7

720

59,5

999

69,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/11

---

A BIZOTTSÁG 605/2005/EK RENDELETE

(2005. április 19.)

a tagállamok által továbbítandó adatokról és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap (EMOGA) Garancia Részlege által finanszírozott kiadások havi könyveléséről szóló 296/96/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére és 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 296/96/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének megfelelően a tagállamok rendszeresen értesítik a Bizottságot a felmerült kiadásokról. A tagállamok azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy az információkat heti felbontásban kell a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk, a felesleges tájékoztatás elkerülése érdekében elő kell írni, hogy ezeket az információkat havonta kell megküldeni a kiadások alakulásának megfelelő figyelemmel kísérhetősége érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 296/96/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének megfelelően a tagállamok rendszeresen értesítik a Bizottságot a felmerült kiadásokról. A tagállamok azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy az információkat heti felbontásban kell a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk, a felesleges tájékoztatás elkerülése érdekében elő kell írni, hogy ezeket az információkat havonta kell megküldeni a kiadások alakulásának megfelelő figyelemmel kísérhetősége érdekében.

| (2) | A tagállamok által közlendő egyes információkat elektronikus úton és digitális formában kell elküldeni annak érdekében, hogy a Bizottság azokat a könyveléshez közvetlenül felhasználhassa. Indokolt esetben azonban a küldésnek más formában is lehetségesnek kell maradnia. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által közlendő egyes információkat elektronikus úton és digitális formában kell elküldeni annak érdekében, hogy a Bizottság azokat a könyveléshez közvetlenül felhasználhassa. Indokolt esetben azonban a küldésnek más formában is lehetségesnek kell maradnia.

| (3) | Az igazgatási eljárások egyszerűsítése és megkönnyítése érdekében az információk másolatának nyomtatott formában való egyidejű megküldése már csak a havi összefoglalók esetén követelendő meg. |
| --- | --- |

(3)

Az igazgatási eljárások egyszerűsítése és megkönnyítése érdekében az információk másolatának nyomtatott formában való egyidejű megküldése már csak a havi összefoglalók esetén követelendő meg.

| (4) | A gyakorlatban a havi előlegek nyújtásánál csekély jelentőséggel bír egyes mennyiségeknek vagy területeknek a tagállamok által elküldött részletes jelentésben való feltüntetése. Következésképpen ezek az információk már nem követelhetők meg. |
| --- | --- |

(4)

A gyakorlatban a havi előlegek nyújtásánál csekély jelentőséggel bír egyes mennyiségeknek vagy területeknek a tagállamok által elküldött részletes jelentésben való feltüntetése. Következésképpen ezek az információk már nem követelhetők meg.

| (5) | A Bizottság az EMOGA Garancia Részlegének költségvetéséből kizárólag euróban folyósít kifizetéseket. A tagállamok továbbra is választhatnak, hogy euróban vagy a nemzeti valutájukban folyósítják-e a kedvezményezettek számára a kifizetéseket. Az euróban részt nem vevő tagállamok kifizető ügynökségeinek azonban, amennyiben a nemzeti valutában és euróban is foganatosítanak kifizetéseket, a fizetőeszközök szerinti külön könyveléseket kell vezetniük. E kifizetések kétszeri átszámításának elkerülése érdekében el kell törölni az euróban kifizetett összegek nemzeti valutában való bejelentésének lehetőségét. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az EMOGA Garancia Részlegének költségvetéséből kizárólag euróban folyósít kifizetéseket. A tagállamok továbbra is választhatnak, hogy euróban vagy a nemzeti valutájukban folyósítják-e a kedvezményezettek számára a kifizetéseket. Az euróban részt nem vevő tagállamok kifizető ügynökségeinek azonban, amennyiben a nemzeti valutában és euróban is foganatosítanak kifizetéseket, a fizetőeszközök szerinti külön könyveléseket kell vezetniük. E kifizetések kétszeri átszámításának elkerülése érdekében el kell törölni az euróban kifizetett összegek nemzeti valutában való bejelentésének lehetőségét.

| (6) | Amennyiben az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) 150. cikke (3) bekezdésének megfelelően engedélyezhető előzetes kötelezettségvállalások teljes összege a tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések alapján túllépi a folyó pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzat felét, a Bizottságnak csökkentenie kell ezeket az összegeket. A megfelelő kezelés érdekében ezt a csökkentést arányosan kell megosztani a tagállamok között az általuk benyújtott kiadásokról szóló jelentések alapján. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) 150. cikke (3) bekezdésének megfelelően engedélyezhető előzetes kötelezettségvállalások teljes összege a tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések alapján túllépi a folyó pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzat felét, a Bizottságnak csökkentenie kell ezeket az összegeket. A megfelelő kezelés érdekében ezt a csökkentést arányosan kell megosztani a tagállamok között az általuk benyújtott kiadásokról szóló jelentések alapján.

| (7) | Amennyiben a közösségi költségvetés a pénzügyi év kezdetekor még nem került elfogadásra, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 13. cikke (2) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a kifizetéseket havonta fejezetenként az előző pénzügyi év megfelelő fejezetében lévő előirányzatok legfeljebb egy tizenkettedére lehet folyósítani. A rendelkezésre álló előirányzatok tagállamok közötti igazságos megosztása érdekében elő kell írni, hogy ebben az esetben az előlegeket az egyes tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések fejezetenként megállapított százalékaként kell odaítélni, és az adott hónapban ki nem fizetett maradványösszeg a következő havi kifizetésekre vonatkozó bizottsági határozatokban ismételten engedélyezésre kerül. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben a közösségi költségvetés a pénzügyi év kezdetekor még nem került elfogadásra, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 13. cikke (2) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a kifizetéseket havonta fejezetenként az előző pénzügyi év megfelelő fejezetében lévő előirányzatok legfeljebb egy tizenkettedére lehet folyósítani. A rendelkezésre álló előirányzatok tagállamok közötti igazságos megosztása érdekében elő kell írni, hogy ebben az esetben az előlegeket az egyes tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések fejezetenként megállapított százalékaként kell odaítélni, és az adott hónapban ki nem fizetett maradványösszeg a következő havi kifizetésekre vonatkozó bizottsági határozatokban ismételten engedélyezésre kerül.

| (8) | A KAP reformja és az egységes támogatási rendszer bevezetése keretében elengedhetetlen, hogy a pénzügyi fegyelem szabályai megfelelő alkalmazásának érdekében a tagállamok betartsák a fizetési határidőket. Ezért helyénvaló előírni olyan részletes szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok – amennyire csak lehetséges – elkerüljék a közösségi költségvetésben rendelkezésre álló éves előirányzatok esetleges túllépésének kockázatát. |
| --- | --- |

(8)

A KAP reformja és az egységes támogatási rendszer bevezetése keretében elengedhetetlen, hogy a pénzügyi fegyelem szabályai megfelelő alkalmazásának érdekében a tagállamok betartsák a fizetési határidőket. Ezért helyénvaló előírni olyan részletes szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok – amennyire csak lehetséges – elkerüljék a közösségi költségvetésben rendelkezésre álló éves előirányzatok esetleges túllépésének kockázatát.

| (9) | Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályairól szóló, 2004. április 29-i 817/2004/EK bizottsági rendelet (4) keretében nyújtott kifizetéseket igazoló dokumentumok késedelmes megküldése esetén a közigazgatás hatékonysága és eredményessége érdekében lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a tagállamok számára nyújtandó és szeptember hónapra vonatkozó kifizetéseket a következő hónapban folyósítsa. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályairól szóló, 2004. április 29-i 817/2004/EK bizottsági rendelet (4) keretében nyújtott kifizetéseket igazoló dokumentumok késedelmes megküldése esetén a közigazgatás hatékonysága és eredményessége érdekében lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság a tagállamok számára nyújtandó és szeptember hónapra vonatkozó kifizetéseket a következő hónapban folyósítsa.

| (10) | A szeptember hónap folyamán foganatosított központi intervenciós műveletekkel kapcsolatos kiadások 50 %-át októberre, a maradék összeget pedig novemberre kell elszámolni. A kifizető ügynökségek könyvelésének egyszerűsítése érdekében elő kell írni, hogy az e műveletekkel kapcsolatos kiadásokat 100 %-ban október hónapra kell elszámolni. |
| --- | --- |

(10)

A szeptember hónap folyamán foganatosított központi intervenciós műveletekkel kapcsolatos kiadások 50 %-át októberre, a maradék összeget pedig novemberre kell elszámolni. A kifizető ügynökségek könyvelésének egyszerűsítése érdekében elő kell írni, hogy az e műveletekkel kapcsolatos kiadásokat 100 %-ban október hónapra kell elszámolni.

| (11) | A közösségi költségvetés és a nemzeti költségvetések által a vidékfejlesztés keretében társfinanszírozott kiadásokat legkésőbb a kedvezményezetteknek történő kifizetést követő második hónapra kell bejelenteni. Az EMOGA Garancia Részlegének területén alkalmazandó könyvelési szabályok harmonizálása érdekében elő kell írni, hogy ezeket a kiadásokat arra a hónapra kell bejelenteni, amelyben a kedvezményezettek a kifizetéseket megkapták. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi költségvetés és a nemzeti költségvetések által a vidékfejlesztés keretében társfinanszírozott kiadásokat legkésőbb a kedvezményezetteknek történő kifizetést követő második hónapra kell bejelenteni. Az EMOGA Garancia Részlegének területén alkalmazandó könyvelési szabályok harmonizálása érdekében elő kell írni, hogy ezeket a kiadásokat arra a hónapra kell bejelenteni, amelyben a kedvezményezettek a kifizetéseket megkapták.

| (12) | Következésképpen a 296/96/EK rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Következésképpen a 296/96/EK rendeletet módosítani kell.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Alap bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Alap bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 296/96/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok összegyűjtik és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a minden héten összesen felmerült kiadásokra vonatkozó információkat.
  Legkésőbb minden hét harmadik munkanapján a tagállamok rendelkezésre bocsátják a hónap elejétől az előző hét végéig összesen felmerült kiadásokra vonatkozó információkat.
  Amikor a hét két hónap között oszlik meg, a tagállamok legkésőbb a következő hónap harmadik munkanapján rendelkezésre bocsátják az előző hónap során felmerült kiadások teljes összegére vonatkozó információkat.
  (2)   Legkésőbb a következő hónap harmadik munkanapján a tagállamok elektronikus úton közlik az adott hónapban összesen felmerült kiadásokra vonatkozó információkat, valamint mindazon információkat, amelyek megmagyarázzák az esetleges lényeges különbségeket az (5) bekezdés alapján készített becslések és a ténylegesen felmerült kiadások között.
  (3)   Minden hónap 10. napjáig a tagállamok havonta elektronikus úton értesítik a Bizottságot az előző hónap során ténylegesen felmerült kiadások teljes összegéről.
  Az október 1-je és 15-e között felmerült kiadásokkal kapcsolatban legkésőbb ugyanazon hónap 25-ig kell értesítést küldeni.
  (3a)   Igazolt esetekben a Bizottság elfogadhatja, hogy a (2) és (3) bekezdésben említett értesítések más úton történjenek.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok összegyűjtik és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a minden héten összesen felmerült kiadásokra vonatkozó információkat.

Legkésőbb minden hét harmadik munkanapján a tagállamok rendelkezésre bocsátják a hónap elejétől az előző hét végéig összesen felmerült kiadásokra vonatkozó információkat.

Amikor a hét két hónap között oszlik meg, a tagállamok legkésőbb a következő hónap harmadik munkanapján rendelkezésre bocsátják az előző hónap során felmerült kiadások teljes összegére vonatkozó információkat.

(2)   Legkésőbb a következő hónap harmadik munkanapján a tagállamok elektronikus úton közlik az adott hónapban összesen felmerült kiadásokra vonatkozó információkat, valamint mindazon információkat, amelyek megmagyarázzák az esetleges lényeges különbségeket az (5) bekezdés alapján készített becslések és a ténylegesen felmerült kiadások között.

(3)   Minden hónap 10. napjáig a tagállamok havonta elektronikus úton értesítik a Bizottságot az előző hónap során ténylegesen felmerült kiadások teljes összegéről.

Az október 1-je és 15-e között felmerült kiadásokkal kapcsolatban legkésőbb ugyanazon hónap 25-ig kell értesítést küldeni.

(3a)   Igazolt esetekben a Bizottság elfogadhatja, hogy a (2) és (3) bekezdésben említett értesítések más úton történjenek.”

| b) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Minden hónap 20. napjáig a tagállamok havonta elektronikus úton elküldik a Bizottságnak azon dokumentumok gyűjteményét, amelyek szükségesek az előző hónapban felmerült kiadásoknak a közösségi költségvetésben történő könyveléséhez. Az október 1-je és 15-e között felmerült kiadások könyvelését lehetővé tevő dokumentumanyagot azonban legkésőbb november 10-ig kell benyújtani.
  Az adatoknak a (6) bekezdés b) pontjában említett összefoglalását nyomtatott formában is meg kell küldeni a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

b)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Minden hónap 20. napjáig a tagállamok havonta elektronikus úton elküldik a Bizottságnak azon dokumentumok gyűjteményét, amelyek szükségesek az előző hónapban felmerült kiadásoknak a közösségi költségvetésben történő könyveléséhez. Az október 1-je és 15-e között felmerült kiadások könyvelését lehetővé tevő dokumentumanyagot azonban legkésőbb november 10-ig kell benyújtani.

Az adatoknak a (6) bekezdés b) pontjában említett összefoglalását nyomtatott formában is meg kell küldeni a Bizottságnak.”

| c) | A (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pontban a harmadik francia bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

c)

A (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pontban a harmadik francia bekezdést el kell hagyni;

| ii. | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az a) pontban említett adatok összefoglalása;”. |
| --- | --- | --- |

ii.

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az a) pontban említett adatok összefoglalása;”.

| d) | A (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(9)   Az euró-zónában részt nem vevő tagállamok kifizető ügynökségeinek külön könyvelést kell vezetniük abban a pénznemben, amelyben a kedvezményezettek a kifizetéseket megkapják. Ezt az elkülönítést fenn kell tartani a számlaelszámolási eljárás keretében benyújtott jelentések esetén is.” |
| --- | --- |

d)

A (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   Az euró-zónában részt nem vevő tagállamok kifizető ügynökségeinek külön könyvelést kell vezetniük abban a pénznemben, amelyben a kedvezményezettek a kifizetéseket megkapják. Ezt az elkülönítést fenn kell tartani a számlaelszámolási eljárás keretében benyújtott jelentések esetén is.”

| 2. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 3. cikknek megfelelően megküldött adatok alapján a Bizottság határozatot hoz, és a kiadások könyvelése alapján havonta előlegeket folyósít, a 2040/2000/EK tanácsi rendelet (5) 14. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül.
  Amennyiben az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 150. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes kötelezettségvállalások túllépik a folyó pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzat felét, az előlegeket a tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések százalékaként kell odaítélni. A Bizottság a későbbi kifizetésekre vonatkozó határozatainak meghozatalakor figyelembe veszi a tagállamok számára ki nem fizetett maradványösszeget.
  Amennyiben a közösségi költségvetés a pénzügyi év kezdetekor még nem került elfogadásra, az előlegeket a tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések kiadási fejezetenként megállapított százalékaként, illetve az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 13. cikkében megállapított korlátokat figyelembe véve ítélik oda. A Bizottság a későbbi kifizetésekre vonatkozó határozatainak meghozatalakor figyelembe veszi a tagállamok számára ki nem fizetett maradványösszeget. |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 3. cikknek megfelelően megküldött adatok alapján a Bizottság határozatot hoz, és a kiadások könyvelése alapján havonta előlegeket folyósít, a 2040/2000/EK tanácsi rendelet (5) 14. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül.

Amennyiben az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 150. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes kötelezettségvállalások túllépik a folyó pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzat felét, az előlegeket a tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések százalékaként kell odaítélni. A Bizottság a későbbi kifizetésekre vonatkozó határozatainak meghozatalakor figyelembe veszi a tagállamok számára ki nem fizetett maradványösszeget.

Amennyiben a közösségi költségvetés a pénzügyi év kezdetekor még nem került elfogadásra, az előlegeket a tagállamok által benyújtott kiadásokról szóló jelentések kiadási fejezetenként megállapított százalékaként, illetve az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 13. cikkében megállapított korlátokat figyelembe véve ítélik oda. A Bizottság a későbbi kifizetésekre vonatkozó határozatainak meghozatalakor figyelembe veszi a tagállamok számára ki nem fizetett maradványösszeget.

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A könyvelés alapján nyújtott előleget a határidők lejárta után felmerült kiadások vonatkozásában a következők szerint kell csökkenteni:






  a) | ha a határidők lejárta után felmerült kiadások a határidő előtt felmerült kiadásoknak legfeljebb a 4 %-át teszik ki, nem kerül sor csökkentésre; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A könyvelés alapján nyújtott előleget a határidők lejárta után felmerült kiadások vonatkozásában a következők szerint kell csökkenteni:

a)

ha a határidők lejárta után felmerült kiadások a határidő előtt felmerült kiadásoknak legfeljebb a 4 %-át teszik ki, nem kerül sor csökkentésre;

| b) | a 4 %-os küszöbérték felett minden további felmerült kiadást:






  — | egy hónap késedelem esetén 10 %-kal, |
| --- | --- | --- |

b)

a 4 %-os küszöbérték felett minden további felmerült kiadást:

—

egy hónap késedelem esetén 10 %-kal,

| — | két hónap késedelem esetén 25 %-kal, |
| --- | --- |

—

két hónap késedelem esetén 25 %-kal,

| — | három hónap késedelem esetén 45 %-kal, |
| --- | --- |

—

három hónap késedelem esetén 45 %-kal,

| — | négy hónap késedelem esetén 70 %-kal, |
| --- | --- |

—

négy hónap késedelem esetén 70 %-kal,

| — | öt vagy több hónap késedelem esetén 100 %-kal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

—

öt vagy több hónap késedelem esetén 100 %-kal kell csökkenteni.

| c) | Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (7) 12. cikke és III. címe, vagy – adott esetben – IVa. címe szerinti, N évre vonatkozó közvetlen kifizetésekre, amelyeket a megállapított határidők után és az N+1 év október 15-e után teljesítettek, a következő feltételek alkalmazandók:






  — | amennyiben az a) pontban említett 4 %-os küszöbértéket nem merítik ki teljesen a legkésőbb az N+1 év október 15-ig teljesített kifizetésekre vonatkozóan és a küszöbértékig fennmaradó rész meghaladja a 2 %-ot, a fennmaradó részt 2 %-ra csökkenteni kell, |
| --- | --- | --- |

c)

Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (7) 12. cikke és III. címe, vagy – adott esetben – IVa. címe szerinti, N évre vonatkozó közvetlen kifizetésekre, amelyeket a megállapított határidők után és az N+1 év október 15-e után teljesítettek, a következő feltételek alkalmazandók:

—

amennyiben az a) pontban említett 4 %-os küszöbértéket nem merítik ki teljesen a legkésőbb az N+1 év október 15-ig teljesített kifizetésekre vonatkozóan és a küszöbértékig fennmaradó rész meghaladja a 2 %-ot, a fennmaradó részt 2 %-ra csökkenteni kell,

| — | mindenesetre az N+2 költségvetési évben és az azt követő években teljesített kifizetések csak a kérdéses tagállamnak a kifizetés teljesítése szerinti költségvetési évet megelőző évre az 1783/2003/EK rendelet VIII. vagy VIIIa. mellékletében előírt nemzeti felső határ, illetve az említett rendelet 143b. cikke (3) bekezdésével összhangban megállapított éves pénzügyi kerete erejéig támogathatók, amelyeket – adott esetben – meg kell növelni a tejtámogatással kapcsolatos összegekkel és az említett rendelet 95. és 96. cikkében foglalt kiegészítő támogatásokkal, továbbá a rendelet 12. cikkében előírt kiegészítő támogatásokkal, valamint csökkenteni kell azokat a 10. cikkben előírt százalékkal, illetve korrigálni kell a 11. cikkben említett kiigazításokkal, figyelembe véve az említett rendelet 12a. cikkét és a 188/2005/EK bizottsági rendelet (8) 4. cikkében megállapított összegeket, |
| --- | --- |

—

mindenesetre az N+2 költségvetési évben és az azt követő években teljesített kifizetések csak a kérdéses tagállamnak a kifizetés teljesítése szerinti költségvetési évet megelőző évre az 1783/2003/EK rendelet VIII. vagy VIIIa. mellékletében előírt nemzeti felső határ, illetve az említett rendelet 143b. cikke (3) bekezdésével összhangban megállapított éves pénzügyi kerete erejéig támogathatók, amelyeket – adott esetben – meg kell növelni a tejtámogatással kapcsolatos összegekkel és az említett rendelet 95. és 96. cikkében foglalt kiegészítő támogatásokkal, továbbá a rendelet 12. cikkében előírt kiegészítő támogatásokkal, valamint csökkenteni kell azokat a 10. cikkben előírt százalékkal, illetve korrigálni kell a 11. cikkben említett kiigazításokkal, figyelembe véve az említett rendelet 12a. cikkét és a 188/2005/EK bizottsági rendelet (8) 4. cikkében megállapított összegeket,

| — | a fent említett küszöbértékeken felül az e pontban említett kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

—

a fent említett küszöbértékeken felül az e pontban említett kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni.

| d) | A Bizottság azonban más idősávokat és/vagy kisebb mértékű csökkentéseket alkalmaz, vagy egyáltalán nem alkalmaz csökkentést, amennyiben bizonyos intézkedések során az igazgatás tekintetében kivételes körülmények merülnek fel, vagy ha a tagállam alapos indokot hoz fel. A c) pontban említett kifizetések esetében azonban az előző mondat a c) pont második francia bekezdésében említett felső határon belül alkalmazandó. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság azonban más idősávokat és/vagy kisebb mértékű csökkentéseket alkalmaz, vagy egyáltalán nem alkalmaz csökkentést, amennyiben bizonyos intézkedések során az igazgatás tekintetében kivételes körülmények merülnek fel, vagy ha a tagállam alapos indokot hoz fel. A c) pontban említett kifizetések esetében azonban az előző mondat a c) pont második francia bekezdésében említett felső határon belül alkalmazandó.

| e) | Az e cikkben említett csökkentéseket a 2040/2000/EK rendelet 14. cikkében megállapított szabályok szerint kell végrehajtani. |
| --- | --- |

e)

Az e cikkben említett csökkentéseket a 2040/2000/EK rendelet 14. cikkében megállapított szabályok szerint kell végrehajtani.

| c) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   Amennyiben a 817/2004/EK bizottsági rendelet (9) 55. cikkének (1) bekezdésében említett dokumentumokat a Bizottság szeptember 30-ig nem kapja meg, az érintett tagállam értesítése után a Bizottság a fent említett rendeletnek megfelelően szeptember hónapban felmerült kiadásokra vonatkozó előleg nyújtását az október hónapban felmerült kiadásokra vonatkozó előlegig felfüggesztheti. |
| --- | --- |

c)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Amennyiben a 817/2004/EK bizottsági rendelet (9) 55. cikkének (1) bekezdésében említett dokumentumokat a Bizottság szeptember 30-ig nem kapja meg, az érintett tagállam értesítése után a Bizottság a fent említett rendeletnek megfelelően szeptember hónapban felmerült kiadásokra vonatkozó előleg nyújtását az október hónapban felmerült kiadásokra vonatkozó előlegig felfüggesztheti.

| 3. | Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben említett kiadások összegeit a kifizető ügynökség legkésőbb a műveletekre vonatkozó hónapot követő hónap folyamán könyveli el. Az egyes hónapok végén a könyvelésben azokat a műveleteket kell feltüntetni, amelyeket a pénzügyi év kezdete és a kérdéses hónap vége között végeztek.
  A szeptember során teljesített műveletek esetében azonban kifizető ügynökség legkésőbb október 15-ig könyveli el a kiadásokat.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett kiadások összegeit a kifizető ügynökség legkésőbb a műveletekre vonatkozó hónapot követő hónap folyamán könyveli el. Az egyes hónapok végén a könyvelésben azokat a műveleteket kell feltüntetni, amelyeket a pénzügyi év kezdete és a kérdéses hónap vége között végeztek.

A szeptember során teljesített műveletek esetében azonban kifizető ügynökség legkésőbb október 15-ig könyveli el a kiadásokat.”

| 4. | A 7. cikk (1) bekezdésének b) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A 7. cikk (1) bekezdésének b) pontját el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. október 16-tól kell alkalmazni, kivéve az 1. cikk 1. pontjának d) alpontját és 4. pontját, amelyek 2006. október 16-tól alkalmazandók.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

1

(2)  HL L 39., 1996.2.17., 5. o. A legutóbb az 1655/2004/EK rendelettel (HL L 298., 2004.9.23., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

3

(4)  HL L 153., 2004.4.30., 4. o.

4

(5)  HL L 244., 2000.9.29., 27. o.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.”

6

(7)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

7

(8)  HL L 31., 2005.2.4., 6. o.”

8

(9)  HL L 153., 2004.4.30., 4. o.”

9

---

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/15

---

A BIZOTTSÁG 606/2005/EK RENDELETE

(2005. április 19.)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK tanácsi rendeletben meghatározott egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 795/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke b) pontjának második albekezdésére és 145. cikke c) és d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 795/2004/EK bizottsági rendelet (2) 2005-től bevezeti az egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó szabályokat. A rendszer nemzeti szinten történő igazgatási és operatív végrehajtásának tapasztalatai azt mutatták, hogy bizonyos tekintetben további részletes szabályokra van szükség, másrészről a meglévő szabályokat világosabban kell megfogalmazni, és ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(1)

A 795/2004/EK bizottsági rendelet (2) 2005-től bevezeti az egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó szabályokat. A rendszer nemzeti szinten történő igazgatási és operatív végrehajtásának tapasztalatai azt mutatták, hogy bizonyos tekintetben további részletes szabályokra van szükség, másrészről a meglévő szabályokat világosabban kell megfogalmazni, és ki kell igazítani.

| (2) | A 795/2004/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a tagállamok az 1782/2003/EK rendelet 44. cikkének (3) bekezdésében említett 10 hónapos időszak kezdetét vagy minden egyes egyéni mezőgazdasági termelő esetében megállapítják egy – az egységes támogatási rendszerben való részvétel iránti kérelem benyújtása szerinti évet megelőző naptári év szeptember 1. és a következő naptári év április 30. közötti – rögzítendő időszakon belüli egyedi időpontban, vagy a rögzített időszakon belül a mezőgazdasági termelő belátására bízzák a megállapítást. Helyénvaló a mezőgazdasági termelőnek minden egyes parcella szintjén a 10 hónapos időszak kezdetének megállapítására vonatkozóan nagyobb rugalmasságot engedélyezni, amennyiben ezt egyedi mezőgazdasági körülmények igazolják. |
| --- | --- |

(2)

A 795/2004/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a tagállamok az 1782/2003/EK rendelet 44. cikkének (3) bekezdésében említett 10 hónapos időszak kezdetét vagy minden egyes egyéni mezőgazdasági termelő esetében megállapítják egy – az egységes támogatási rendszerben való részvétel iránti kérelem benyújtása szerinti évet megelőző naptári év szeptember 1. és a következő naptári év április 30. közötti – rögzítendő időszakon belüli egyedi időpontban, vagy a rögzített időszakon belül a mezőgazdasági termelő belátására bízzák a megállapítást. Helyénvaló a mezőgazdasági termelőnek minden egyes parcella szintjén a 10 hónapos időszak kezdetének megállapítására vonatkozóan nagyobb rugalmasságot engedélyezni, amennyiben ezt egyedi mezőgazdasági körülmények igazolják.

| (3) | A 864/2004/EK tanácsi rendelettel (3) módosított és a 394/2005/EK rendelet alapján 2005. január 1-jétől alkalmazandó 1782/2003/EK rendelet 51. cikke engedélyezi, hogy a tagállamok a támogatható hektárszámon lehetővé tegyék a másodvetésű növénykultúrák művelését egy, minden év augusztus 15-én kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban. Helyénvaló ezen időpont előbbre hozása, hogy az időszakos zöldségtermesztést lehetővé tegyék azon régiók tekintetében, amelyekben – az érintett tagállamoknak a Bizottsághoz továbbított közleménye alapján – a gabonát éghajlati okokból rendszerint korábban takarítják be. |
| --- | --- |

(3)

A 864/2004/EK tanácsi rendelettel (3) módosított és a 394/2005/EK rendelet alapján 2005. január 1-jétől alkalmazandó 1782/2003/EK rendelet 51. cikke engedélyezi, hogy a tagállamok a támogatható hektárszámon lehetővé tegyék a másodvetésű növénykultúrák művelését egy, minden év augusztus 15-én kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban. Helyénvaló ezen időpont előbbre hozása, hogy az időszakos zöldségtermesztést lehetővé tegyék azon régiók tekintetében, amelyekben – az érintett tagállamoknak a Bizottsághoz továbbított közleménye alapján – a gabonát éghajlati okokból rendszerint korábban takarítják be.

| (4) | A 795/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 795/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Mivel a 795/2004/EK rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni, helyénvaló az e rendeletben előírt rendelkezéseket visszamenőleges hatállyal ezen időponttól alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a 795/2004/EK rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni, helyénvaló az e rendeletben előírt rendelkezéseket visszamenőleges hatállyal ezen időponttól alkalmazni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 795/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 24. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Azonban ha egyedi mezőgazdasági feltételek ezt igazolják, a tagállamok engedélyezhetik a mezőgazdasági termelőknek, hogy az első albekezdésben említett rögzített időszakon belül két különböző időpontot állapítsanak meg a 10 hónapos időszak kezdetére a mezőgazdasági üzemeik tekintetében. Azon mezőgazdasági termelőknek, akik élnek ezzel a lehetősséggel, választásukat meg kell jelölniük az egységes kérelemben minden egyes parcella tekintetében a 796/2004/EK rendelet 12. cikkével összhangban általuk benyújtandó adatokhoz kiegészítésképpen.” |
| --- | --- |

1.

A 24. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Azonban ha egyedi mezőgazdasági feltételek ezt igazolják, a tagállamok engedélyezhetik a mezőgazdasági termelőknek, hogy az első albekezdésben említett rögzített időszakon belül két különböző időpontot állapítsanak meg a 10 hónapos időszak kezdetére a mezőgazdasági üzemeik tekintetében. Azon mezőgazdasági termelőknek, akik élnek ezzel a lehetősséggel, választásukat meg kell jelölniük az egységes kérelemben minden egyes parcella tekintetében a 796/2004/EK rendelet 12. cikkével összhangban általuk benyújtandó adatokhoz kiegészítésképpen.”

| 2. | A következő 28a. cikkel egészül ki:
  „28a. cikk
  Az 1782/2003/EK rendelet 51. cikkének b) pontjában említett három hónapos időszak
  A mellékletben felsorolt tagállamok felhatalmazást kapnak, hogy a támogatható hektárszámon lehetővé tegyék másodvetésű növénykultúrák művelését egy, minden évben a mellékletben az egyes tagállamok esetében megállapított időponttól kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban.” |
| --- | --- |

2.

A következő 28a. cikkel egészül ki:

„28a. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet 51. cikkének b) pontjában említett három hónapos időszak

A mellékletben felsorolt tagállamok felhatalmazást kapnak, hogy a támogatható hektárszámon lehetővé tegyék másodvetésű növénykultúrák művelését egy, minden évben a mellékletben az egyes tagállamok esetében megállapított időponttól kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban.”

| 3. | Az e rendelet mellékletében szereplő melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

3.

Az e rendelet mellékletében szereplő melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21, 1. o. A legutóbb a 118/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 24., 2005.1.27., 15. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 141., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb a 394/2005/EK rendelettel (HL L 63., 2005.3.10., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 161., 2004.4.30., 48. o.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| Tagállam | Dátum |
| --- | --- |
| Portugália | március 1. |
| Németország | július 15. |
| Ausztria | június 30. |
| Dánia | július 15. |
| Olaszország | június 11.” |

Tagállam

Dátum

Portugália

március 1.

Németország

július 15.

Ausztria

június 30.

Dánia

július 15.

Olaszország

június 11.”

---

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/17

---

A BIZOTTSÁG 607/2005/EK RENDELETE

(2005. április 18.)

a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK rendelet negyedik módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2004. október 11-i 1763/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1763/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolást nyújt azokról a személyekről, akikre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1763/2004/EK rendelet I. melléklete felsorolást nyújt azokról a személyekről, akikre a rendeletnek megfelelően a pénzkészletek és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | Figyelemmel a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló, 2004. október 11-i 2004/694/KKBP közös álláspontra (2), a Bizottság fel van hatalmazva e melléklet módosítására. A 2005/316/KKBP tanácsi határozat (3) végrehajtja ezt a közös álláspontot. Az 1763/2004/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló, 2004. október 11-i 2004/694/KKBP közös álláspontra (2), a Bizottság fel van hatalmazva e melléklet módosítására. A 2005/316/KKBP tanácsi határozat (3) végrehajtja ezt a közös álláspontot. Az 1763/2004/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1763/2004/EGK rendelet I. melléklete ezennel e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 18-án.

a Bizottság részéről

Benita FERRERO-WALDNER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 315., 2004.10.14., 14. o. A legutóbb a 295/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 50., 2005.2.23., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o.

2

(3)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 54. oldalán.

3

---

MELLÉKLET

Az 1763/2004/EK rendelet I. melléklete a következők szerint módosul:

| (1) | A következő személyekkel kell kiegészíteni:






  a) | Tolimir, Zdravko. Születési dátum: 1948.11.27. |
| --- | --- | --- |

(1)

A következő személyekkel kell kiegészíteni:

a)

Tolimir, Zdravko. Születési dátum: 1948.11.27.

| (2) | A következő személyeket törölni kell:






  a) | Borovcanin, Ljubomir. Születési dátum: 1960.2.27. Születési hely: Han Pijesak, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: boszniai és hercegovinai. |
| --- | --- | --- |

(2)

A következő személyeket törölni kell:

a)

Borovcanin, Ljubomir. Születési dátum: 1960.2.27. Születési hely: Han Pijesak, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: boszniai és hercegovinai.

| b) | Jankovic, Gojko. Születési dátum: 1954.10.31. Születési hely: Trbuse, Focai helyhatóság, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: boszniai és hercegovinai. |
| --- | --- |

b)

Jankovic, Gojko. Születési dátum: 1954.10.31. Születési hely: Trbuse, Focai helyhatóság, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: boszniai és hercegovinai.

| c) | Lukic, Milan. Születési idő: 1967.9.6. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: a) boszniai és hercegovinai, () valószínűleg szerbiai és montenegrói. |
| --- | --- |

c)

Lukic, Milan. Születési idő: 1967.9.6. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: a) boszniai és hercegovinai, () valószínűleg szerbiai és montenegrói.

| d) | Nikolic, Drago. Születési dátum: 1957.11.9.. Születési hely: Bratunac, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: boszniai és hercegovinai. |
| --- | --- |

d)

Nikolic, Drago. Születési dátum: 1957.11.9.. Születési hely: Bratunac, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: boszniai és hercegovinai.

| e) | Pandurevic, Vinko. Születési dátum: 1959.6.25. Születési hely: Sokolac, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: a) boszniai és hercegovinai, b) valószínűleg szerbiai és montenegrói. |
| --- | --- |

e)

Pandurevic, Vinko. Születési dátum: 1959.6.25. Születési hely: Sokolac, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: a) boszniai és hercegovinai, b) valószínűleg szerbiai és montenegrói.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/19

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. március 16.)

az Olaszország által a piemontei őszibarack-termesztés válságának orvosolására létrehozni kívánt támogatásról

(az értesítés a C(2004) 473. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(2005/313/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az érintetteket felkérték, hogy az említett cikk szerint véleményüket közöljék,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2002. szeptember 20-i, 2002. szeptember 25-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete a Bizottságnak bejelentett egy, a piemontei őszibarack-termesztés válságának orvoslását célzó támogatást. |
| --- | --- |

(1)

2002. szeptember 20-i, 2002. szeptember 25-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete a Bizottságnak bejelentett egy, a piemontei őszibarack-termesztés válságának orvoslását célzó támogatást.

| (2) | 2003. április 10-i, 2003. április 15-én iktatott és 2003. augusztus 7-i, 2003. augusztus 8-án iktatott leveleivel Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete megküldte a Bizottságnak azokat a kiegészítő információkat, melyeket az 2002. november 13-i és 2003. június 5-i leveleivel az olasz hatóságoktól kért. |
| --- | --- |

(2)

2003. április 10-i, 2003. április 15-én iktatott és 2003. augusztus 7-i, 2003. augusztus 8-án iktatott leveleivel Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete megküldte a Bizottságnak azokat a kiegészítő információkat, melyeket az 2002. november 13-i és 2003. június 5-i leveleivel az olasz hatóságoktól kért.

| (3) | 2003. október 2-i levelével a Bizottság közölte Olaszországgal határozatát, hogy e támogatásokra vonatkozólag megindítja a Szerződés korábbi 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(3)

2003. október 2-i levelével a Bizottság közölte Olaszországgal határozatát, hogy e támogatásokra vonatkozólag megindítja a Szerződés korábbi 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (4) | A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (1) tették közzé. A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy a szóban forgó támogatással kapcsolatban terjesszék be véleményüket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (1) tették közzé. A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy a szóban forgó támogatással kapcsolatban terjesszék be véleményüket.

| (5) | A Bizottság nem kapott az érintettektől véleményt e tárgyban. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság nem kapott az érintettektől véleményt e tárgyban.

II.   LEÍRÁS

| (6) | A vonatkozó intézkedésre a rossz idő és különösen a jégeső következményeként kerül sor, melyek 2002-ben Piemontét sújtották, kárt téve az őszibarack- és nektarinkultúrákban. Kezdetben 6 000 tonna gyümölcs (őszibarack és nektarin) piacról való kivonásáról történt intézkedés, komposztálási célra. Az olasz hatóságok szerint részesülni kellett volna a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alatti ideiglenes mentesítés adta előnyben. |
| --- | --- |

(6)

A vonatkozó intézkedésre a rossz idő és különösen a jégeső következményeként kerül sor, melyek 2002-ben Piemontét sújtották, kárt téve az őszibarack- és nektarinkultúrákban. Kezdetben 6 000 tonna gyümölcs (őszibarack és nektarin) piacról való kivonásáról történt intézkedés, komposztálási célra. Az olasz hatóságok szerint részesülni kellett volna a Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alatti ideiglenes mentesítés adta előnyben.

| (7) | A kivonási tevékenységekre 2002. szeptember 25., 26., 27. és 30-án került sor, összesen 204,16 tonna barackra (értéke: 18 782 EUR) és 977,97 tonna nektarinra (értéke: 89 970,48 EUR) vonatkozóan. Összesen tehát 1 182,10 tonna gyümölcsöt vontak ki. Kivont kilogrammonként 0,092 EUR hozzájárulással számolva az intézkedésnek fenntartott támogatás 108 752 EUR volt. |
| --- | --- |

(7)

A kivonási tevékenységekre 2002. szeptember 25., 26., 27. és 30-án került sor, összesen 204,16 tonna barackra (értéke: 18 782 EUR) és 977,97 tonna nektarinra (értéke: 89 970,48 EUR) vonatkozóan. Összesen tehát 1 182,10 tonna gyümölcsöt vontak ki. Kivont kilogrammonként 0,092 EUR hozzájárulással számolva az intézkedésnek fenntartott támogatás 108 752 EUR volt.

| (8) | A bejelentésben megadottak szerint az intézkedés által érintett, az Asprofrut (2) szövetséghez tartozó termelők a fent említett rossz idő miatt történelmi átlagtermelésük 30 %-át meghaladó veszteségét szenvedték el. |
| --- | --- |

(8)

A bejelentésben megadottak szerint az intézkedés által érintett, az Asprofrut (2) szövetséghez tartozó termelők a fent említett rossz idő miatt történelmi átlagtermelésük 30 %-át meghaladó veszteségét szenvedték el.

| (9) | Az utolsó három év tartományi átlagtermelése összesen 144 692 tonnát tett ki (86 059 tonna őszibarack és 58 633 tonna nektarin). |
| --- | --- |

(9)

Az utolsó három év tartományi átlagtermelése összesen 144 692 tonnát tett ki (86 059 tonna őszibarack és 58 633 tonna nektarin).

| (10) | A bejelentésben megadott információkból kivehető, hogy az állami támogatásért való folyamodást a következő tényezők indokolták:






  — | a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet (3) minden egyes idényre az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek 10 %-os maximális kivonási arányát irányozza elő, három százalékpontos túllépési lehetőséggel, azzal a feltétellel, hogy három év távlatában megvalósuljon a 10 %-os átlag, |
| --- | --- | --- |

(10)

A bejelentésben megadott információkból kivehető, hogy az állami támogatásért való folyamodást a következő tényezők indokolták:

—

a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet (3) minden egyes idényre az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek 10 %-os maximális kivonási arányát irányozza elő, három százalékpontos túllépési lehetőséggel, azzal a feltétellel, hogy három év távlatában megvalósuljon a 10 %-os átlag,

| — | a tartomány termelői szervezetei a megengedett határok közt már éltek a három pontos túllépés lehetőségével. |
| --- | --- |

—

a tartomány termelői szervezetei a megengedett határok közt már éltek a három pontos túllépés lehetőségével.

III.   A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

| (11) | A Bizottság azért indította meg a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségei voltak a rendszer közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság azért indította meg a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert kétségei voltak a rendszer közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

| (12) | Az első szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében az volt, hogy – az olasz hatóságok és a Bizottság közt folyó levelezés folyamán szolgáltatott információk szerint – egyre világosabbá vált, hogy a válsághelyzetet létrehozó tény nem meteorológiai jelenség volt, hanem a kereskedelem kedvezőtlen alakulása, másként szólva olyan tényező, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik (példaképpen 2003. augusztus 7-i levelükben az olasz hatóságok kijelentették, hogy a válsághelyzet sokkal inkább a piacnak tudható be, mint a termelés csökkenésének, továbbá a veszteséget forgalmi, nem pedig termelési mértékekkel számították – lásd a (13) bekezdést. |
| --- | --- |

(12)

Az első szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében az volt, hogy – az olasz hatóságok és a Bizottság közt folyó levelezés folyamán szolgáltatott információk szerint – egyre világosabbá vált, hogy a válsághelyzetet létrehozó tény nem meteorológiai jelenség volt, hanem a kereskedelem kedvezőtlen alakulása, másként szólva olyan tényező, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik (példaképpen 2003. augusztus 7-i levelükben az olasz hatóságok kijelentették, hogy a válsághelyzet sokkal inkább a piacnak tudható be, mint a termelés csökkenésének, továbbá a veszteséget forgalmi, nem pedig termelési mértékekkel számították – lásd a (13) bekezdést.

| (13) | A második szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, az volt, hogy az olasz hatóságok, miután egy történelmi átlagtermeléshez viszonyított veszteséget említettek, elismerték, hogy a veszteségeket a vállalatok forgalmához viszonyítva számolták, míg a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) 11.3. pontja (4), mely a gazdálkodók kedvezőtlen időjárási viszonyok által okozott veszteségek miatti kártalanítását célzó támogatások értékelésének alapjául szolgál, a veszteségek olyan számítási módszerét írja le, mely a termelési veszteségekre vonatkozik (az „ár” tényező figyelembevételére csak akkor kerül sor, ha a termelési szintű veszteséget már meghatározták). |
| --- | --- |

(13)

A második szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, az volt, hogy az olasz hatóságok, miután egy történelmi átlagtermeléshez viszonyított veszteséget említettek, elismerték, hogy a veszteségeket a vállalatok forgalmához viszonyítva számolták, míg a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) 11.3. pontja (4), mely a gazdálkodók kedvezőtlen időjárási viszonyok által okozott veszteségek miatti kártalanítását célzó támogatások értékelésének alapjául szolgál, a veszteségek olyan számítási módszerét írja le, mely a termelési veszteségekre vonatkozik (az „ár” tényező figyelembevételére csak akkor kerül sor, ha a termelési szintű veszteséget már meghatározták).

| (14) | A harmadik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, az volt, hogy az olasz hatóságok által szolgáltatott becslések alapján 2002-ben az átlagos őszibarack- és nektarintermelés többnek bizonyult az előző három évinél, míg az iránymutatások 11.3.1. pontja szerint a támogatás csak akkor megengedett, ha a kár eléri a hátrányos helyzetbe került területek szokásos termelésének 20 %-át és egyéb területek 30 %-át (mint ahogy a (9) bekezdésben áll, az említett eseményt megelőző három év tartományi átlagtermelése összesen 144 692 tonna volt – 86 059 tonna őszibarack és 58 633 tonna nektarin –; 2002-re 147 300 tonnára becsülik – 86 300 tonna őszibarack és 61 000 tonna nektarin). |
| --- | --- |

(14)

A harmadik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, az volt, hogy az olasz hatóságok által szolgáltatott becslések alapján 2002-ben az átlagos őszibarack- és nektarintermelés többnek bizonyult az előző három évinél, míg az iránymutatások 11.3.1. pontja szerint a támogatás csak akkor megengedett, ha a kár eléri a hátrányos helyzetbe került területek szokásos termelésének 20 %-át és egyéb területek 30 %-át (mint ahogy a (9) bekezdésben áll, az említett eseményt megelőző három év tartományi átlagtermelése összesen 144 692 tonna volt – 86 059 tonna őszibarack és 58 633 tonna nektarin –; 2002-re 147 300 tonnára becsülik – 86 300 tonna őszibarack és 61 000 tonna nektarin).

| (15) | A negyedik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, azon évek kiválasztása volt, melyek az elszenvedett veszteség számításának céljából egy normál év termelésének meghatározására szolgáltak. Az iránymutatások 11.3.2. pontja szerint egy normál év bruttó termelését az előző három idény átlagos bruttó termeléséhez viszonyítva kell számolni, kivéve azokat az éveket, melyekben kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt kompenzáció fizetésére került sor. Most az olasz hatóságok az elszenvedett veszteséget a fent említett rossz időt megelőző három évhez viszonyítva számolták, míg – ahogy saját maguk is elismerik – ha igaz is, hogy az őszibarack és a nektarin ágazatában nem nyújtottak semmilyen külön kártérítést, e két gyümölcsfajta termelőgazdaságai a szóban forgó három év folyamán kaptak kamatkedvezményeket a zord időjárás miatt bekövetkező károk megtérítéséhez nyújtott kölcsönökre, melyek az értékesíthető bruttó termelésnek legalább 35 %-át tették ki. Ezen információkkal szemben nehéz volt elképzelni, hogy az őszibarack- és nektarintermelést megkímélte volna a gazdaság egészét sújtó rossz időjárás, és ahogy az előbbiekből szükségszerűen következik, egy gazdálkodó, akinek gazdaságát az egészében sújtotta, egy támogatást az összes termelésére élvezhetett volna, csak az őszibarackéra és nektarinéra nem. |
| --- | --- |

(15)

A negyedik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, azon évek kiválasztása volt, melyek az elszenvedett veszteség számításának céljából egy normál év termelésének meghatározására szolgáltak. Az iránymutatások 11.3.2. pontja szerint egy normál év bruttó termelését az előző három idény átlagos bruttó termeléséhez viszonyítva kell számolni, kivéve azokat az éveket, melyekben kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt kompenzáció fizetésére került sor. Most az olasz hatóságok az elszenvedett veszteséget a fent említett rossz időt megelőző három évhez viszonyítva számolták, míg – ahogy saját maguk is elismerik – ha igaz is, hogy az őszibarack és a nektarin ágazatában nem nyújtottak semmilyen külön kártérítést, e két gyümölcsfajta termelőgazdaságai a szóban forgó három év folyamán kaptak kamatkedvezményeket a zord időjárás miatt bekövetkező károk megtérítéséhez nyújtott kölcsönökre, melyek az értékesíthető bruttó termelésnek legalább 35 %-át tették ki. Ezen információkkal szemben nehéz volt elképzelni, hogy az őszibarack- és nektarintermelést megkímélte volna a gazdaság egészét sújtó rossz időjárás, és ahogy az előbbiekből szükségszerűen következik, egy gazdálkodó, akinek gazdaságát az egészében sújtotta, egy támogatást az összes termelésére élvezhetett volna, csak az őszibarackéra és nektarinéra nem.

| (16) | Az ötödik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, a támogatások számítási módszerének alkalmassága volt. A nyújtandó támogatás összegének számításához (kilónként 0,092 EUR) az olasz hatóságok ugyanis kizárólag a friss kiszerelésű termékek 2002. szeptemberi piacának átlagárait használták (kilónként 0,5 EUR a nektarinra és 0,45 EUR az őszibarackra), és nem az esemény évét megelőző három év átlagárait – kivéve mindazokat az éveket, amelyekben a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében kompenzáció fizetésére került sor –, ahogy az iránymutatások 11.3.2. pontja előírja. Ugyanezen hatóságok szerint ennek a módszernek lehetővé kellett tennie a gazdálkodók által elszenvedett veszteségek túlkompenzálásának elkerülését, feltéve hogy a kár a termékek hiányzó értékesítésének volt tulajdonítható, és egy kiló termék önköltségi ára a piaci árnak körülbelül 50 %-ára volt becsülhető. Ezen információk alapján a Bizottság nem tehetett mást, minthogy megállapította, hogy az iránymutatások 11.3.2. pontjának rendelkezéseit nem tartották be, és azt a következtetést vonja le, hogy úgy tűnik, hogy a támogatás nem termelési veszteségnek, hanem a piac kedvezőtlen alakulásával összefüggő veszteségnek tulajdonítható károk kompenzálására irányul. |
| --- | --- |

(16)

Az ötödik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, a támogatások számítási módszerének alkalmassága volt. A nyújtandó támogatás összegének számításához (kilónként 0,092 EUR) az olasz hatóságok ugyanis kizárólag a friss kiszerelésű termékek 2002. szeptemberi piacának átlagárait használták (kilónként 0,5 EUR a nektarinra és 0,45 EUR az őszibarackra), és nem az esemény évét megelőző három év átlagárait – kivéve mindazokat az éveket, amelyekben a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében kompenzáció fizetésére került sor –, ahogy az iránymutatások 11.3.2. pontja előírja. Ugyanezen hatóságok szerint ennek a módszernek lehetővé kellett tennie a gazdálkodók által elszenvedett veszteségek túlkompenzálásának elkerülését, feltéve hogy a kár a termékek hiányzó értékesítésének volt tulajdonítható, és egy kiló termék önköltségi ára a piaci árnak körülbelül 50 %-ára volt becsülhető. Ezen információk alapján a Bizottság nem tehetett mást, minthogy megállapította, hogy az iránymutatások 11.3.2. pontjának rendelkezéseit nem tartották be, és azt a következtetést vonja le, hogy úgy tűnik, hogy a támogatás nem termelési veszteségnek, hanem a piac kedvezőtlen alakulásával összefüggő veszteségnek tulajdonítható károk kompenzálására irányul.

| (17) | Ezenkívül a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatások számítási alapjának alkalmasságával kapcsolatban, mert az olasz hatóságok nem szolgáltak semmilyen pontosítással sem a rossz idő miatt felmerült, nem a gazdálkodók által viselt költségek levonásáról, sem a biztosítási kötvény keretében esetlegesen fizetett összegek és az esetlegesen kapott közvetlen támogatások levonásáról, míg ezeket a levonásokat az iránymutatások 11.3.2. és 11.3.6. pontja előírja. |
| --- | --- |

(17)

Ezenkívül a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatások számítási alapjának alkalmasságával kapcsolatban, mert az olasz hatóságok nem szolgáltak semmilyen pontosítással sem a rossz idő miatt felmerült, nem a gazdálkodók által viselt költségek levonásáról, sem a biztosítási kötvény keretében esetlegesen fizetett összegek és az esetlegesen kapott közvetlen támogatások levonásáról, míg ezeket a levonásokat az iránymutatások 11.3.2. és 11.3.6. pontja előírja.

| (18) | A hatodik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, az iránymutatások 11.3.8. pontjában álló rendelkezések betartásával függ össze, melyek szerint amikor a támogatást egy termelői szervezetnek folyósítják, annak összege nem haladhatja meg a gazdálkodó által elszenvedett tényleges kárt. A tényleges veszteség ismerete a fentiekben felidézett kétségeket (forgalmi és nem termelési veszteség; a veszteségek nem teljesen megbízható számítási módszere) figyelembe véve kérdésessé vált. Ezenkívül mivel az olasz hatóságok jelezték, hogy a termelői szervezet a támogatást a gazdálkodóknak teljes egészében ki fogja folyósítani, miután abból levonta az általa viselt költségek összegét, a Bizottság további pontosítások hiányában, nem tudta meghatározni, hogy a kérdéses költségek, melyek természetét nem részletezték, nem túlzottak-e, és hogy az érintett termelői szövetkezetnek folyósított támogatást a termelőknek az általuk elszenvedett károkkal arányosan fogják-e továbbutalni. |
| --- | --- |

(18)

A hatodik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, az iránymutatások 11.3.8. pontjában álló rendelkezések betartásával függ össze, melyek szerint amikor a támogatást egy termelői szervezetnek folyósítják, annak összege nem haladhatja meg a gazdálkodó által elszenvedett tényleges kárt. A tényleges veszteség ismerete a fentiekben felidézett kétségeket (forgalmi és nem termelési veszteség; a veszteségek nem teljesen megbízható számítási módszere) figyelembe véve kérdésessé vált. Ezenkívül mivel az olasz hatóságok jelezték, hogy a termelői szervezet a támogatást a gazdálkodóknak teljes egészében ki fogja folyósítani, miután abból levonta az általa viselt költségek összegét, a Bizottság további pontosítások hiányában, nem tudta meghatározni, hogy a kérdéses költségek, melyek természetét nem részletezték, nem túlzottak-e, és hogy az érintett termelői szövetkezetnek folyósított támogatást a termelőknek az általuk elszenvedett károkkal arányosan fogják-e továbbutalni.

| (19) | A hetedik szempontot, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, azon szabályok megsértésének feltételezése képezi, melyek a gyümölcs és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák, és melyeket a 2200/96/EK rendelet alkotott meg. Feltéve ugyanis, hogy Piemonte tartomány termelői szervezetei már kimerítették a fent idézett rendelet (lásd a 10. pontot) által előirányzott kivonási lehetőségeket, az állami támogatás nyújtása olyan kivonásokhoz, melyek a meghatározott lehetőségek túllépéséhez vezetnek, ellentétes lett volna azokkal a szabályokkal, melyek a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák, és ebből következően megzavarodott volna a közös piac rendezett működése. Az iránymutatások 3.2. pontja alapján a Bizottság semmilyen esetben sem hagyhat jóvá egy olyan támogatást, mely összeegyeztethetetlen azokkal a rendelkezésekkel, melyek a közös piaci szervezést szabályozzák, vagy mely ez utóbbi helyes működését zavarná. |
| --- | --- |

(19)

A hetedik szempontot, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, azon szabályok megsértésének feltételezése képezi, melyek a gyümölcs és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák, és melyeket a 2200/96/EK rendelet alkotott meg. Feltéve ugyanis, hogy Piemonte tartomány termelői szervezetei már kimerítették a fent idézett rendelet (lásd a 10. pontot) által előirányzott kivonási lehetőségeket, az állami támogatás nyújtása olyan kivonásokhoz, melyek a meghatározott lehetőségek túllépéséhez vezetnek, ellentétes lett volna azokkal a szabályokkal, melyek a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák, és ebből következően megzavarodott volna a közös piac rendezett működése. Az iránymutatások 3.2. pontja alapján a Bizottság semmilyen esetben sem hagyhat jóvá egy olyan támogatást, mely összeegyeztethetetlen azokkal a rendelkezésekkel, melyek a közös piaci szervezést szabályozzák, vagy mely ez utóbbi helyes működését zavarná.

| (20) | Végül a Bizottság elegendő információ hiányában nem tudta megvizsgálni, hogy a támogatást már folyósították-e, és az más, ugyanilyen célú támogatásokkal halmozható-e vagy sem. |
| --- | --- |

(20)

Végül a Bizottság elegendő információ hiányában nem tudta megvizsgálni, hogy a támogatást már folyósították-e, és az más, ugyanilyen célú támogatásokkal halmozható-e vagy sem.

IV.   OLASZORSZÁG VÉLEMÉNYE

| (21) | 2004. január 16-i, 2004. január 19-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete megküldte az olasz hatóságok egyik levelét, melyben ez utóbbiak közölték a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban a Szerződés korábbi 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(21)

2004. január 16-i, 2004. január 19-én iktatott levelével Olaszország Európai Unió melletti állandó képviselete megküldte az olasz hatóságok egyik levelét, melyben ez utóbbiak közölték a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban a Szerződés korábbi 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó észrevételeiket.

| (22) | A nem a gazdálkodó által viselt költségek levonására vonatkozóan (lásd a 17. pontot), az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy mivel nem hiányos termelési problémáról van szó, a megművelés összes fázisát véghezvitték, és állták az ezekkel járó költségeket. |
| --- | --- |

(22)

A nem a gazdálkodó által viselt költségek levonására vonatkozóan (lásd a 17. pontot), az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy mivel nem hiányos termelési problémáról van szó, a megművelés összes fázisát véghezvitték, és állták az ezekkel járó költségeket.

| (23) | Arra a szükségességre vonatkozóan, hogy az elszenvedett veszteség túlkompenzálása elkerülhetővé váljon (lásd a 15. és 16. pontokat), az olasz hatóságok kijelentették, hogy a használt számítási módszer alkalmatlanságától függetlenül, úgy vélik, hogy olyan összegű adatokkal szolgáltak, melyek nagyon valószínűtlenné tesznek bármilyen túlkompenzálási formát, megerősítve továbbá, hogy szemben a támogatás összege és az alkalmazott piaci ár közti aránytalansággal és azzal a ténnyel, hogy az önköltségi ár a fenti piaci árnak körülbelül a felének felel meg, nehéz azt gondolni, hogy az ágazat veszteségei azért voltak túl szerények, hogy támogatást lehessen nyújtani. |
| --- | --- |

(23)

Arra a szükségességre vonatkozóan, hogy az elszenvedett veszteség túlkompenzálása elkerülhetővé váljon (lásd a 15. és 16. pontokat), az olasz hatóságok kijelentették, hogy a használt számítási módszer alkalmatlanságától függetlenül, úgy vélik, hogy olyan összegű adatokkal szolgáltak, melyek nagyon valószínűtlenné tesznek bármilyen túlkompenzálási formát, megerősítve továbbá, hogy szemben a támogatás összege és az alkalmazott piaci ár közti aránytalansággal és azzal a ténnyel, hogy az önköltségi ár a fenti piaci árnak körülbelül a felének felel meg, nehéz azt gondolni, hogy az ágazat veszteségei azért voltak túl szerények, hogy támogatást lehessen nyújtani.

| (24) | Végül az iránymutatások 11.3.8. pontjában álló rendelkezések betartására vonatkozóan (lásd a 18. pontot), az olasz hatóságok kijelentették, hogy a támogatást a termelői szervezet tagjai az elszenvedett kár függvényében (a leadott mennyiség függvényében meghatározva) fogják felosztani, és hogy intézkedni fognak arról, hogy a termelői szervezet által megtartott támogatásrész kizárólag az általa fedezett valós költségek fedezetére szolgáljon. |
| --- | --- |

(24)

Végül az iránymutatások 11.3.8. pontjában álló rendelkezések betartására vonatkozóan (lásd a 18. pontot), az olasz hatóságok kijelentették, hogy a támogatást a termelői szervezet tagjai az elszenvedett kár függvényében (a leadott mennyiség függvényében meghatározva) fogják felosztani, és hogy intézkedni fognak arról, hogy a termelői szervezet által megtartott támogatásrész kizárólag az általa fedezett valós költségek fedezetére szolgáljon.

| (25) | Olaszország Európai Unió melletti állandó képviseletének 2004. január 16-án küldött levele továbbá tartalmazza azon termelői szervezet reagálását, mely alkalmas arra, hogy a támogatásban részesüljön (Asprofrut). Ez utóbbi kijelenti, hogy a 2002. évi idény különösen nehéz volt főként a tartományon belüli augusztus havi éghajlati viszonyok és a szokásosan ügyfeleik között lévő közép-európai országokra ugyanezen időszakban zúduló rossz időjárás miatt. Hangsúlyozza, hogy kérték, és el is érték a tartománynál a jégeső által nem károsított és a kereskedelmi forgalomba hozatalról szóló közösségi szabályozásoknak megfelelő termés piacról való kivonását, a kivonási kérelem benyújtásának időpontja és az említett tulajdonképpeni kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt akár ipari terméknek aláminősítve is. |
| --- | --- |

(25)

Olaszország Európai Unió melletti állandó képviseletének 2004. január 16-án küldött levele továbbá tartalmazza azon termelői szervezet reagálását, mely alkalmas arra, hogy a támogatásban részesüljön (Asprofrut). Ez utóbbi kijelenti, hogy a 2002. évi idény különösen nehéz volt főként a tartományon belüli augusztus havi éghajlati viszonyok és a szokásosan ügyfeleik között lévő közép-európai országokra ugyanezen időszakban zúduló rossz időjárás miatt. Hangsúlyozza, hogy kérték, és el is érték a tartománynál a jégeső által nem károsított és a kereskedelmi forgalomba hozatalról szóló közösségi szabályozásoknak megfelelő termés piacról való kivonását, a kivonási kérelem benyújtásának időpontja és az említett tulajdonképpeni kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt akár ipari terméknek aláminősítve is.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (26) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján az államok által vagyis állami forrásokból bármilyen formában nyújtott támogatások, melyek néhány vállalatnak vagy néhány termelési ágazatnak kedvezve torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mégpedig annyiban, amennyiben a tagállamok közti kereskedelmet korlátozzák. A tárgyi intézkedés ennek a definíciónak abban az értelemben felel meg, hogy bizonyos termelési ágazatokra vonatkozik és Olaszország szóban forgó termelési ágazatokban elfoglalt helye miatt korlátozhatja a kereskedelmet (2001-ben Olaszország az Unió második őszibaracktermelője és első nektarintermelője volt). |
| --- | --- |

(26)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján az államok által vagyis állami forrásokból bármilyen formában nyújtott támogatások, melyek néhány vállalatnak vagy néhány termelési ágazatnak kedvezve torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mégpedig annyiban, amennyiben a tagállamok közti kereskedelmet korlátozzák. A tárgyi intézkedés ennek a definíciónak abban az értelemben felel meg, hogy bizonyos termelési ágazatokra vonatkozik és Olaszország szóban forgó termelési ágazatokban elfoglalt helye miatt korlátozhatja a kereskedelmet (2001-ben Olaszország az Unió második őszibaracktermelője és első nektarintermelője volt).

| (27) | Mindazonáltal a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt esetekben bizonyos intézkedések, kivételként, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(27)

Mindazonáltal a Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt esetekben bizonyos intézkedések, kivételként, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők.

| (28) | Jelen esetben az olasz hatóságok kifejtették, hogy a szóban forgó termékekben keletkezett károk kedvezőtlen éghajlati viszonyoknak voltak tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(28)

Jelen esetben az olasz hatóságok kifejtették, hogy a szóban forgó termékekben keletkezett károk kedvezőtlen éghajlati viszonyoknak voltak tulajdoníthatók.

| (29) | Amint már a 12. pontban megemlítésre került, az olasz hatóságokkal folytatott levelezés folyamán a Bizottság annak megállapítására jutott, hogy a válsághelyzetet létrehozó tény nem egy meteorológiai jelenség volt, hanem a piac kedvezőtlen alakulása, másként szólva egy olyan paraméter, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik. |
| --- | --- |

(29)

Amint már a 12. pontban megemlítésre került, az olasz hatóságokkal folytatott levelezés folyamán a Bizottság annak megállapítására jutott, hogy a válsághelyzetet létrehozó tény nem egy meteorológiai jelenség volt, hanem a piac kedvezőtlen alakulása, másként szólva egy olyan paraméter, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik.

| (30) | A Szerződés korábbi 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítását követően az olasz hatóságok által megküldött vélemények nem tartalmaztak semmi olyan elemet, mely szerint ez az elképzelés kevésbé elfogadhatónak lehetett volna tekinthető. Ellenkezőleg, hivatkozva az olasz hatóságok tájékoztatásaira, melyek szerint, feltéve hogy a válság nem hiányos termelési problémának tulajdonítható, a megművelés összes szakaszát véghezvitték, és különösen hivatkozva az Asprofrut szervezet magyarázataira, mely azt nyilatkozza, hogy kérte, és el is érte a tartománynál a jégeső által nem károsított és a kereskedelmi forgalomba hozatalról szóló közösségi szabályozásoknak megfelelő termés piacról való kivonását, a kivonási kérelem benyújtásának időpontja és a tulajdonképpeni említett kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt akár ipari terméknek aláminősítve is (lásd a 22. és 25. pontokat), a Bizottság nem tehet mást, minthogy továbbra is kételkedik a támogatást kiegészítő kivonási tevékenység és a rossz időnek tulajdonítható termelési veszteség közti összefüggésben. Az intézkedés inkább a piac kedvezőtlen alakulásával, másként szólva egy olyan eseménnyel összefüggőnek bizonyul, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik. |
| --- | --- |

(30)

A Szerződés korábbi 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítását követően az olasz hatóságok által megküldött vélemények nem tartalmaztak semmi olyan elemet, mely szerint ez az elképzelés kevésbé elfogadhatónak lehetett volna tekinthető. Ellenkezőleg, hivatkozva az olasz hatóságok tájékoztatásaira, melyek szerint, feltéve hogy a válság nem hiányos termelési problémának tulajdonítható, a megművelés összes szakaszát véghezvitték, és különösen hivatkozva az Asprofrut szervezet magyarázataira, mely azt nyilatkozza, hogy kérte, és el is érte a tartománynál a jégeső által nem károsított és a kereskedelmi forgalomba hozatalról szóló közösségi szabályozásoknak megfelelő termés piacról való kivonását, a kivonási kérelem benyújtásának időpontja és a tulajdonképpeni említett kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt akár ipari terméknek aláminősítve is (lásd a 22. és 25. pontokat), a Bizottság nem tehet mást, minthogy továbbra is kételkedik a támogatást kiegészítő kivonási tevékenység és a rossz időnek tulajdonítható termelési veszteség közti összefüggésben. Az intézkedés inkább a piac kedvezőtlen alakulásával, másként szólva egy olyan eseménnyel összefüggőnek bizonyul, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik.

| (31) | A 13., 14. és 15. pontban említett kétségeket illetően, melyek mindegyike a veszteségek számítási módszerének alkalmasságára vonatkozik, akkor is, ha a Bizottságnak figyelembe kellene vennie a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat, figyelmen kívül hagyva a 30. pontban kifejtett észrevételeket, e hatóságok véleményeiben nem találhatna semmilyen információt, mely lehetővé tenné számára, hogy igazolást találjon egy, a termelés helyett inkább a forgalmon alapuló veszteségszámítási módszer alkalmazására, valamint a viszonyítási évek kiválasztására. |
| --- | --- |

(31)

A 13., 14. és 15. pontban említett kétségeket illetően, melyek mindegyike a veszteségek számítási módszerének alkalmasságára vonatkozik, akkor is, ha a Bizottságnak figyelembe kellene vennie a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat, figyelmen kívül hagyva a 30. pontban kifejtett észrevételeket, e hatóságok véleményeiben nem találhatna semmilyen információt, mely lehetővé tenné számára, hogy igazolást találjon egy, a termelés helyett inkább a forgalmon alapuló veszteségszámítási módszer alkalmazására, valamint a viszonyítási évek kiválasztására.

| (32) | A számítási módszer kiválasztására vonatkozólag ugyanis hangsúlyozni kell, hogy ha az iránymutatások 11.3.2. pontja számol egy az elvárt veszteségszámítási módszertől eltérő módszer alkalmazásának lehetőségével, ennek a másik módszernek egy termelési veszteségnek a meghatározását kell lehetővé tennie (lásd az alapelvet (5), mely szerint „a Bizottság el fogja fogadni ... a normál termelés alternatív számítási módszereit, beleértve a tartományi viszonyítási értékeket, feltéve, ha megállapításra került, hogy ezek az értékek reprezentatívak és nem túlságosan magas hozamokon alapulnak”). A forgalomra való hivatkozás az iránymutatások 11.3.2. pontjában foglalt rendelkezések alapján ugyanakkor nem nyer bizonyságot. |
| --- | --- |

(32)

A számítási módszer kiválasztására vonatkozólag ugyanis hangsúlyozni kell, hogy ha az iránymutatások 11.3.2. pontja számol egy az elvárt veszteségszámítási módszertől eltérő módszer alkalmazásának lehetőségével, ennek a másik módszernek egy termelési veszteségnek a meghatározását kell lehetővé tennie (lásd az alapelvet (5), mely szerint „a Bizottság el fogja fogadni ... a normál termelés alternatív számítási módszereit, beleértve a tartományi viszonyítási értékeket, feltéve, ha megállapításra került, hogy ezek az értékek reprezentatívak és nem túlságosan magas hozamokon alapulnak”). A forgalomra való hivatkozás az iránymutatások 11.3.2. pontjában foglalt rendelkezések alapján ugyanakkor nem nyer bizonyságot.

| (33) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy 2004. január 16-i levelükben az olasz hatóságok az elszenvedett károk számításához használt viszonyítási évek kiválasztása tekintetében nem hoztak fel semmilyen mentséget, és nem is tisztázták, hogyan lehetséges egy 20 és 30 %-os termelési veszteség, míg a tartomány termelési becslései 2002. évre a veszteségek számításához viszonyításul használt három év termelésénél magasabbat eredményeztek. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy 2004. január 16-i levelükben az olasz hatóságok az elszenvedett károk számításához használt viszonyítási évek kiválasztása tekintetében nem hoztak fel semmilyen mentséget, és nem is tisztázták, hogyan lehetséges egy 20 és 30 %-os termelési veszteség, míg a tartomány termelési becslései 2002. évre a veszteségek számításához viszonyításul használt három év termelésénél magasabbat eredményeztek.

| (34) | Ezen információs elemek hiányában a Bizottságnak még mindig nincs tudomása arról, hogy az olasz hatóságok miért használtak viszonyítási évként olyan éveket, melyek során, – ahogy saját maguk is helybenhagyják – bizonyos őszibarack- és nektarintermelő üzemek a rossz idő miatt bekövetkező károk megtérítéséhez nyújtott kölcsönökre kamattámogatásokat kaptak, melyek az értékesíthető bruttó termelésnek legalább 35 %-át tették ki (amint a 15. pontban megemlítésre került), nehéz elképzelni, hogy az őszibarack- és nektarintermelést megkímélte volna a gazdaság egészét sújtó rossz időjárás, ahogy az előbbiekből szükségszerűen következik, egy gazdálkodó, akinek gazdaságát az egészében sújtotta, egy támogatást az összes termelésére élvezhetett volna, csak az őszibarackéra és nektarinéra nem. A Bizottságnak továbbá nincs tudomása arról, hogyan tudtak az olasz hatóságok egy 20 vagy 30 %-os veszteséget egy éghajlati eseménnyel igazolni, míg azon túl, hogy a 2002. évi termelés becslései kedvezőbbnek bizonyultak a három viszonyításként használt évre vonatkozó számoknál, az Asprofrut szervezet véleményeiből következik, hogy az átvett termékeket nem jégeső tette tönkre, hanem azokat ipari terméknek minősítették alá a kivonási kérelem benyújtásának időpontja és a tulajdonképpeni említett kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt (lásd a 31. pontot). |
| --- | --- |

(34)

Ezen információs elemek hiányában a Bizottságnak még mindig nincs tudomása arról, hogy az olasz hatóságok miért használtak viszonyítási évként olyan éveket, melyek során, – ahogy saját maguk is helybenhagyják – bizonyos őszibarack- és nektarintermelő üzemek a rossz idő miatt bekövetkező károk megtérítéséhez nyújtott kölcsönökre kamattámogatásokat kaptak, melyek az értékesíthető bruttó termelésnek legalább 35 %-át tették ki (amint a 15. pontban megemlítésre került), nehéz elképzelni, hogy az őszibarack- és nektarintermelést megkímélte volna a gazdaság egészét sújtó rossz időjárás, ahogy az előbbiekből szükségszerűen következik, egy gazdálkodó, akinek gazdaságát az egészében sújtotta, egy támogatást az összes termelésére élvezhetett volna, csak az őszibarackéra és nektarinéra nem. A Bizottságnak továbbá nincs tudomása arról, hogyan tudtak az olasz hatóságok egy 20 vagy 30 %-os veszteséget egy éghajlati eseménnyel igazolni, míg azon túl, hogy a 2002. évi termelés becslései kedvezőbbnek bizonyultak a három viszonyításként használt évre vonatkozó számoknál, az Asprofrut szervezet véleményeiből következik, hogy az átvett termékeket nem jégeső tette tönkre, hanem azokat ipari terméknek minősítették alá a kivonási kérelem benyújtásának időpontja és a tulajdonképpeni említett kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt (lásd a 31. pontot).

| (35) | Ezen összefüggésben a Bizottság, akkor is, ha helytállónak tekinthette volna a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat, mindenképpen továbbra is kételkedett volna a támogatásra való jogot szolgáltató veszteségküszöb számítási módjainak alkalmasságában, e küszöb túllépésében és abban, hogy az őszibarack- és nektarintermelők az iránymutatások 11.3. pontja alapján támogatáshoz hozzájuthatnak-e. A forgalom alkalmazását illetően (másként szólva, egy olyan paraméterét, melyet tisztán az éghajlati eseménnyel összefüggésben kerül alkalmazásra), nem tesz mást, minthogy megerősíti a 30. pont megállapítását, vagyis hogy, a támogatást kiegészítő kivonási intézkedés inkább a piac kedvezőtlen alakulásával, másként szólva egy olyan eseménnyel összefüggőnek tűnik, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik. |
| --- | --- |

(35)

Ezen összefüggésben a Bizottság, akkor is, ha helytállónak tekinthette volna a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat, mindenképpen továbbra is kételkedett volna a támogatásra való jogot szolgáltató veszteségküszöb számítási módjainak alkalmasságában, e küszöb túllépésében és abban, hogy az őszibarack- és nektarintermelők az iránymutatások 11.3. pontja alapján támogatáshoz hozzájuthatnak-e. A forgalom alkalmazását illetően (másként szólva, egy olyan paraméterét, melyet tisztán az éghajlati eseménnyel összefüggésben kerül alkalmazásra), nem tesz mást, minthogy megerősíti a 30. pont megállapítását, vagyis hogy, a támogatást kiegészítő kivonási intézkedés inkább a piac kedvezőtlen alakulásával, másként szólva egy olyan eseménnyel összefüggőnek tűnik, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik.

| (36) | A 16. pontban említett kétségeket illetően, melyek a támogatások számítási módszerének alkalmasságára vonatkoznak, 2004. január 16-i levelükben maguk az olasz hatóságok is elismerték saját támogatásszámítási módszerük alkalmatlanságát, mielőtt hangsúlyozták, hogy a megadott számoknak a Bizottság számára lehetővé kellett tenniük annak megállapítását, hogy nem kerülhetett sor az elszenvedett veszteségnek túlkompenzálására. Ebben az esetben is, ha a Bizottság helytállónak tekinthette volna a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat, a számítási módszer elismert alkalmatlanságával szemben nem tudott volna mást tenni, minthogy kételkedik az előirányzott támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében. |
| --- | --- |

(36)

A 16. pontban említett kétségeket illetően, melyek a támogatások számítási módszerének alkalmasságára vonatkoznak, 2004. január 16-i levelükben maguk az olasz hatóságok is elismerték saját támogatásszámítási módszerük alkalmatlanságát, mielőtt hangsúlyozták, hogy a megadott számoknak a Bizottság számára lehetővé kellett tenniük annak megállapítását, hogy nem kerülhetett sor az elszenvedett veszteségnek túlkompenzálására. Ebben az esetben is, ha a Bizottság helytállónak tekinthette volna a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat, a számítási módszer elismert alkalmatlanságával szemben nem tudott volna mást tenni, minthogy kételkedik az előirányzott támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében.

| (37) | Valójában az alapvető probléma még egyszer abban áll, hogy – amint az olasz hatóságok kijelentették – az érintett gazdaságok által elszenvedett kár a termék hiányos értékesítésének tulajdonítható (lásd a 16. pontot) és nem annak hiányos termelésének (lásd a 30. pontot). Ezért a Bizottság nem tehet mást, minthogy – még egyszer – kételkedik abban, hogy az előirányzott támogatás más célokra szolgál, mint a piac kedvezőtlen alakulásának tulajdonítható bevételkiesés megtérítése, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik. |
| --- | --- |

(37)

Valójában az alapvető probléma még egyszer abban áll, hogy – amint az olasz hatóságok kijelentették – az érintett gazdaságok által elszenvedett kár a termék hiányos értékesítésének tulajdonítható (lásd a 16. pontot) és nem annak hiányos termelésének (lásd a 30. pontot). Ezért a Bizottság nem tehet mást, minthogy – még egyszer – kételkedik abban, hogy az előirányzott támogatás más célokra szolgál, mint a piac kedvezőtlen alakulásának tulajdonítható bevételkiesés megtérítése, mely a mezőgazdasági tevékenység gyakorlásával összefüggő normál kockázatok közé tartozik.

| (38) | A 17. és 18. pontban kifejtett kétségeket illetően (a támogatások számítási alapjának alkalmasságára vonatkozólag, mivel az olasz hatóságok nem szolgáltak semmilyen pontosítással sem a rossz idő miatt felmerült, nem a gazdálkodó által viselt költségek, sem pedig az egy biztosítási kötvény keretében esetlegesen kifizetett összegek és az esetlegesen kapott támogatások levonásáról), a Bizottság tudomásul veszi, hogy 2004. január 16-i levelükben az olasz hatóságok megelégedtek annak pontosításával, hogy a támogatásból, melyet nyújtani szándékoznak, nem kellene levonni a nem a gazdálkodó által állt költségeket, mert mivel nem hiányos termelési problémáról van szó, a megművelés összes szakaszát véghezvitték, és állták az ezekkel járó költségeket. |
| --- | --- |

(38)

A 17. és 18. pontban kifejtett kétségeket illetően (a támogatások számítási alapjának alkalmasságára vonatkozólag, mivel az olasz hatóságok nem szolgáltak semmilyen pontosítással sem a rossz idő miatt felmerült, nem a gazdálkodó által viselt költségek, sem pedig az egy biztosítási kötvény keretében esetlegesen kifizetett összegek és az esetlegesen kapott támogatások levonásáról), a Bizottság tudomásul veszi, hogy 2004. január 16-i levelükben az olasz hatóságok megelégedtek annak pontosításával, hogy a támogatásból, melyet nyújtani szándékoznak, nem kellene levonni a nem a gazdálkodó által állt költségeket, mert mivel nem hiányos termelési problémáról van szó, a megművelés összes szakaszát véghezvitték, és állták az ezekkel járó költségeket.

| (39) | E válasszal szemben a Bizottság megállapítja, hogy, ha fel is vetették a gazdálkodók által nem viselt költségek esetleges levonásának kérdését, viszont nem szolgáltak semmilyen pontosítással az esetlegesen fizetett közvetlen támogatások és egy biztosítási kötvény keretében kapott bármely más összeg levonásáról. Ha a Bizottság helytállónak ítélhette volna meg az olasz hatóságok több ízben már említett állítását, ez pontosítások hiányában, önmagában csak arra lett volna elég, hogy az intézkedés közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban általa táplált kétségeket továbbra is fenntartsa, mivel nem lehetett volna biztos abban, hogy az iránymutatások 11.3. pontjában foglalt összes feltételt betartották. |
| --- | --- |

(39)

E válasszal szemben a Bizottság megállapítja, hogy, ha fel is vetették a gazdálkodók által nem viselt költségek esetleges levonásának kérdését, viszont nem szolgáltak semmilyen pontosítással az esetlegesen fizetett közvetlen támogatások és egy biztosítási kötvény keretében kapott bármely más összeg levonásáról. Ha a Bizottság helytállónak ítélhette volna meg az olasz hatóságok több ízben már említett állítását, ez pontosítások hiányában, önmagában csak arra lett volna elég, hogy az intézkedés közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban általa táplált kétségeket továbbra is fenntartsa, mivel nem lehetett volna biztos abban, hogy az iránymutatások 11.3. pontjában foglalt összes feltételt betartották.

| (40) | A 18. pontban említett kétségekre vonatkozóan, melyek az iránymutatások 11.3.8. pontjának betartásával állnak összefüggésben, a Bizottság tudomásul veszi az olasz hatóságok által megküldött pontosításokat, melyek szerint a támogatást a termelői szervezet tagjai által elszenvedett kár függvényében fogják felosztani (a leszállított mennyiség függvényében) és ugyanezen hatóságok fogják felügyelni, hogy támogatásnak a termelői szervezet által megtartott része kizárólag az általa viselt tényleges költségek fedezésére szolgáljon. Ezen helyzet alapján, a Bizottság akkor is, ha az olasz hatóságok fent idézett állítását helytállónak tarthatta volna, nem tehetett mást, minthogy továbbra is kételkedett az iránymutatások 11.3.8. pontjában álló rendelkezések betartásában, feltéve, hogy a leszállított mennyiség nem lett volna az elszenvedett veszteség meghatározásának objektív tényezője, mivel a kivonási tevékenységek arra a gyümölcsre terjedtek ki, melyben a jégeső nem tett kárt, de melyet a kivonási kérelem benyújtásának időpontja (lásd a 30. pontot) és a tulajdonképpeni említett kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt ipari termékké minősítettek alá és mert, az az Asprofrut termelői szervezet által állt költségek természetéről egyébként kért információk hiányában, nem lehetett biztos abban, hogy ez utóbbiakat nem értékelték-e túl, mely e szervezet javára működési hozzájárulás nyújtásához vezetett volna. |
| --- | --- |

(40)

A 18. pontban említett kétségekre vonatkozóan, melyek az iránymutatások 11.3.8. pontjának betartásával állnak összefüggésben, a Bizottság tudomásul veszi az olasz hatóságok által megküldött pontosításokat, melyek szerint a támogatást a termelői szervezet tagjai által elszenvedett kár függvényében fogják felosztani (a leszállított mennyiség függvényében) és ugyanezen hatóságok fogják felügyelni, hogy támogatásnak a termelői szervezet által megtartott része kizárólag az általa viselt tényleges költségek fedezésére szolgáljon. Ezen helyzet alapján, a Bizottság akkor is, ha az olasz hatóságok fent idézett állítását helytállónak tarthatta volna, nem tehetett mást, minthogy továbbra is kételkedett az iránymutatások 11.3.8. pontjában álló rendelkezések betartásában, feltéve, hogy a leszállított mennyiség nem lett volna az elszenvedett veszteség meghatározásának objektív tényezője, mivel a kivonási tevékenységek arra a gyümölcsre terjedtek ki, melyben a jégeső nem tett kárt, de melyet a kivonási kérelem benyújtásának időpontja (lásd a 30. pontot) és a tulajdonképpeni említett kivonási tevékenység megkezdése között bekövetkező romlás miatt ipari termékké minősítettek alá és mert, az az Asprofrut termelői szervezet által állt költségek természetéről egyébként kért információk hiányában, nem lehetett biztos abban, hogy ez utóbbiakat nem értékelték-e túl, mely e szervezet javára működési hozzájárulás nyújtásához vezetett volna.

| (41) | A 19. pontban kifejtett kétségekre vonatkozóan, melyek azon szabályok megsértésének feltételezéséből erednek, melyek a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák és melyeket a 2200/96/EK rendelet alkotott meg, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az olasz hatóságok nem adtak elő semmilyen érvelést, mely lehetővé teszi ezen feltételezés cáfolását. Látva azt az összefüggést, melyben a kivonás végrehajtásra került, vagyis egy olyan időpontban, melyben Piemonte termelő szervezetei már kimerítették a fenti szabályozás (lásd a 10. pontot) által előirányzott kivonási lehetőségeket, a Bizottság nem tehet mást, minthogy azt a következtetést vonja le, hogy állami támogatás nyújtása olyan kivonásokhoz, melyek a meghatározott lehetőségek túllépésével járnak, ellentétes lenne azon szabályokkal, melyek a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák, és ebből következően megzavarodna a közös piac rendezett működése. |
| --- | --- |

(41)

A 19. pontban kifejtett kétségekre vonatkozóan, melyek azon szabályok megsértésének feltételezéséből erednek, melyek a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák és melyeket a 2200/96/EK rendelet alkotott meg, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az olasz hatóságok nem adtak elő semmilyen érvelést, mely lehetővé teszi ezen feltételezés cáfolását. Látva azt az összefüggést, melyben a kivonás végrehajtásra került, vagyis egy olyan időpontban, melyben Piemonte termelő szervezetei már kimerítették a fenti szabályozás (lásd a 10. pontot) által előirányzott kivonási lehetőségeket, a Bizottság nem tehet mást, minthogy azt a következtetést vonja le, hogy állami támogatás nyújtása olyan kivonásokhoz, melyek a meghatározott lehetőségek túllépésével járnak, ellentétes lenne azon szabályokkal, melyek a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezését szabályozzák, és ebből következően megzavarodna a közös piac rendezett működése.

| (42) | Végül, ami a támogatás fizetésének kérdését és az esetleges halmozódást illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy 2004. január 16-i levelükben az olasz hatóságok pontosították, hogy a támogatást nem folyósították, és az Asprofrut termelői szervezet megerősítette, hogy nem kapott semmilyen összeget. Nem érkezett azonban semmilyen válasz a támogatás más ugyanezen célokat szolgáló támogatásokkal való halmozódásának lehetőségére vonatkozóan. Most egy esetleges halmozódás az említett veszteség túlkompenzálásához vezethetne, mely ellentétes az iránymutatások 11.3. pontjának rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(42)

Végül, ami a támogatás fizetésének kérdését és az esetleges halmozódást illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy 2004. január 16-i levelükben az olasz hatóságok pontosították, hogy a támogatást nem folyósították, és az Asprofrut termelői szervezet megerősítette, hogy nem kapott semmilyen összeget. Nem érkezett azonban semmilyen válasz a támogatás más ugyanezen célokat szolgáló támogatásokkal való halmozódásának lehetőségére vonatkozóan. Most egy esetleges halmozódás az említett veszteség túlkompenzálásához vezethetne, mely ellentétes az iránymutatások 11.3. pontjának rendelkezéseivel.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (43) | A fenti észrevételek igazolják, hogy az Asprofrut termelői szervezet javára egy őszibarack- és nektarinkivonási tevékenység fedezetére előirányzott támogatás nem tekinthető éghajlati viszonyoknak tulajdonított veszteségek kompenzálására szolgálónak, hanem bizonyos termelők javára egy kártérítési eszközt képez a piac kedvezőtlen alakulásának tulajdonított bevételkiesésekhez, mely a mezőgazdasági tevékenységgel összefüggő normál kockázatok közé tartozik. Egy, a mezőgazdasági tevékenységgel összefüggő normál kockázat támogatással való lefedése egyenértékű a kedvezményezettnek vagy kedvezményezettek számára biztosított, a közös piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatás nyújtásával. |
| --- | --- |

(43)

A fenti észrevételek igazolják, hogy az Asprofrut termelői szervezet javára egy őszibarack- és nektarinkivonási tevékenység fedezetére előirányzott támogatás nem tekinthető éghajlati viszonyoknak tulajdonított veszteségek kompenzálására szolgálónak, hanem bizonyos termelők javára egy kártérítési eszközt képez a piac kedvezőtlen alakulásának tulajdonított bevételkiesésekhez, mely a mezőgazdasági tevékenységgel összefüggő normál kockázatok közé tartozik. Egy, a mezőgazdasági tevékenységgel összefüggő normál kockázat támogatással való lefedése egyenértékű a kedvezményezettnek vagy kedvezményezettek számára biztosított, a közös piaccal összeegyeztethetetlen működési támogatás nyújtásával.

| (44) | Akkor is, ha a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat helytállónak lehetett volna tekinteni, az ugyanezen hatóságok által szolgáltatott magyarázatokban túl sok homályos pont van ahhoz, hogy a Bizottság úgy vélhesse, hogy a támogatást az iránymutatások 11.3. pontjában lévő rendelkezések betartásával nyújtották. Ebből a szempontból a támogatás nem élvezhette volna, tehát sem az olasz hatóságok által hivatkozott a Szerződés korábbi 87. cikk (2) bekezdésének b) pontjában álló kivételszabály, sem pedig a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja által előirányzott kivételszabály előnyeit, feltéve ha nem járult volna hozzá az ágazat fejlődésének előmozdításához. Az tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlen lett volna. |
| --- | --- |

(44)

Akkor is, ha a természeti csapásoknak tulajdonított veszteségek miatti kártérítés tárgyában az olasz hatóságok által felvázoltakat helytállónak lehetett volna tekinteni, az ugyanezen hatóságok által szolgáltatott magyarázatokban túl sok homályos pont van ahhoz, hogy a Bizottság úgy vélhesse, hogy a támogatást az iránymutatások 11.3. pontjában lévő rendelkezések betartásával nyújtották. Ebből a szempontból a támogatás nem élvezhette volna, tehát sem az olasz hatóságok által hivatkozott a Szerződés korábbi 87. cikk (2) bekezdésének b) pontjában álló kivételszabály, sem pedig a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja által előirányzott kivételszabály előnyeit, feltéve ha nem járult volna hozzá az ágazat fejlődésének előmozdításához. Az tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlen lett volna.

| (45) | Végül fennáll a 2200/96/EK rendeletben foglalt rendelkezések megsértésének feltételezése. Mivel a kivonásra egy olyan időpontban került sor, amikor Piemontében a termelői szervezetek számára kimerültek a kivonási lehetőségek, egy támogatás nyújtása olyan tevékenység finanszírozásához, mely a gyümölcs- és zöldségpiacok európai szinten történő szabályozására szolgáló rendelet által meghatározott határértéket meghaladja, e piacok rendezett működésének megzavarását kockáztatná. Az iránymutatások 3.2. pontja alapján a Bizottság semmilyen esetben sem hagyhat jóvá egy olyan támogatást, mely a közös piaci szervezést szabályozó rendelkezésekkel összeegyeztethetetlen vagy mely ez utóbbi helyes működését zavarná. A támogatást tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(45)

Végül fennáll a 2200/96/EK rendeletben foglalt rendelkezések megsértésének feltételezése. Mivel a kivonásra egy olyan időpontban került sor, amikor Piemontében a termelői szervezetek számára kimerültek a kivonási lehetőségek, egy támogatás nyújtása olyan tevékenység finanszírozásához, mely a gyümölcs- és zöldségpiacok európai szinten történő szabályozására szolgáló rendelet által meghatározott határértéket meghaladja, e piacok rendezett működésének megzavarását kockáztatná. Az iránymutatások 3.2. pontja alapján a Bizottság semmilyen esetben sem hagyhat jóvá egy olyan támogatást, mely a közös piaci szervezést szabályozó rendelkezésekkel összeegyeztethetetlen vagy mely ez utóbbi helyes működését zavarná. A támogatást tehát a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

| (46) | Nincs szükség arra, hogy a Bizottság elrendelje a támogatás visszafizetését, mivel ez utóbbit nem folyósították, |
| --- | --- |

(46)

Nincs szükség arra, hogy a Bizottság elrendelje a támogatás visszafizetését, mivel ez utóbbit nem folyósították,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 108 752 euró összegű állami támogatás, melyet Olaszország azért kíván megvalósítani, hogy orvosolja Piemonte tartomány őszibarack-termelésének válságát, összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

A szóban forgó támogatás ezért nem kerülhet megvalósításra.

2. cikk

Olaszország a jelen határozat kézbesítésétől számított két hónapon belül közli a Bizottsággal az alkalmazott harmonizációs intézkedéseket.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. március 16-án.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 266., 2003.11.5., 3. o.

1

(2)  Az olasz hatóságok információi szerint két termelői szervezet nyújtott be intervenciós kérelmet: az Asprofrut és a Lagnasco Group. Ez utóbbi később lemondott a megindított kereset folytatásáról.

2

(3)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o.

3

(4)  Helyesbítéseket követően teljes egészében újra közzétették a HL C 232., 2002.8.12., 17. oldalán.

4

(5)  Az iránymutatások 11.3.2. pontja. Lásd a 4. lábjegyzetet.

5

---

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. szeptember 22.)

a Franciaország által a Compagnie Marseille Réparation (CMR) – számára nyújtott C 34/03 (ex N 728/02) állami támogatásról

(az értesítés a C(2004) 3350. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/314/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első számozatlan bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó egyezményre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a fenti cikkeknek megfelelően (1),

figyelembe véve a következőket:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2002. november 18-i és ugyanaznap iktatott levelében (a továbbiakban: „a bejelentés”) Franciaország bejelentette a Bizottságnak azt a szándékát, hogy pénzügyileg segíti a Compagnie Marseille Réparation (CMR) hajójavító műhelyt. Az ügy az N 728/02 számon került bejegyzésre. |
| --- | --- |

(1)

2002. november 18-i és ugyanaznap iktatott levelében (a továbbiakban: „a bejelentés”) Franciaország bejelentette a Bizottságnak azt a szándékát, hogy pénzügyileg segíti a Compagnie Marseille Réparation (CMR) hajójavító műhelyt. Az ügy az N 728/02 számon került bejegyzésre.

| (2) | 2002. december 13-i levelében a Bizottság kiegészítő felvilágosításokat kért Franciaországtól. Utóbbi 2003. március 6-i levelében válaszolt, amelyet 2003. március 7-én iktattak. |
| --- | --- |

(2)

2002. december 13-i levelében a Bizottság kiegészítő felvilágosításokat kért Franciaországtól. Utóbbi 2003. március 6-i levelében válaszolt, amelyet 2003. március 7-én iktattak.

| (3) | 2003. május 13-i levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a döntéséről, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a bejelentett intézkedésekkel kapcsolatban. Az ügy az N 34/03 számon került bejegyzésre. |
| --- | --- |

(3)

2003. május 13-i levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a döntéséről, hogy megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a bejelentett intézkedésekkel kapcsolatban. Az ügy az N 34/03 számon került bejegyzésre.

| (4) | A Bizottság határozata az eljárás megnyitásáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata az eljárás megnyitásáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre került (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban.

| (5) | Franciaország észrevételeit 2003. július 31-én kelt levelében küldte meg, amelyet 2003. augusztus 4-én iktattak. Semmilyen harmadik érdekelt nem jelentkezett. |
| --- | --- |

(5)

Franciaország észrevételeit 2003. július 31-én kelt levelében küldte meg, amelyet 2003. augusztus 4-én iktattak. Semmilyen harmadik érdekelt nem jelentkezett.

| (6) | Franciaország kiegészítő tájékoztatást adott 2003. október 2-i levelében, amelyet 2003. október 3-án iktattak, és 2003. október 10-i levelében, amelyet ugyanaznap iktattak. A Bizottság további kiegészítő kérdéseket tett fel Franciaországnak 2003. november 21-i levelében, amelyre Franciaország a 2003. december 29-i levélben válaszolt, amelyet 2004. január 8-án iktattak és a 2004. január 29-i levélben, amelyet ugyanaznap iktattak. A Bizottság további kérdéseket tett fel 2004. május 10-i levelében, amelyekre Franciaország 2004. június 29-i levelében válaszolt, amelyet ugyanaznap iktattak. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország kiegészítő tájékoztatást adott 2003. október 2-i levelében, amelyet 2003. október 3-án iktattak, és 2003. október 10-i levelében, amelyet ugyanaznap iktattak. A Bizottság további kiegészítő kérdéseket tett fel Franciaországnak 2003. november 21-i levelében, amelyre Franciaország a 2003. december 29-i levélben válaszolt, amelyet 2004. január 8-án iktattak és a 2004. január 29-i levélben, amelyet ugyanaznap iktattak. A Bizottság további kérdéseket tett fel 2004. május 10-i levelében, amelyekre Franciaország 2004. június 29-i levelében válaszolt, amelyet ugyanaznap iktattak.

II.   RÉSZLETES ISMERTETÉS

A.   A kedvezményezett

| (7) | A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a CMR, egy Marseille-ben bejegyzett hajójavító társaság. A CMR-t 2002. június 20-án alapították, egy csődbe ment hajógyár, a Compagnie Marseillaise de Réparations (CMdR) eszközeinek átvételére. |
| --- | --- |

(7)

A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a CMR, egy Marseille-ben bejegyzett hajójavító társaság. A CMR-t 2002. június 20-án alapították, egy csődbe ment hajógyár, a Compagnie Marseillaise de Réparations (CMdR) eszközeinek átvételére.

| (8) | Ezt megelőzően a hajójavítást Marseille kikötőjében három vállalat, a Marine Technologie, a Travofer és a CMdR biztosította. 1996-ban ezek az üzemek mintegy 430 főt foglalkoztattak (310-et a CMdR-nél, 70-et a Marine Technologie-nál és 50-et a Travofernél). 1996-ban a CMdR nehézségekkel találta magát szemben és kénytelen volt csődöt jelenteni. Készült egy szociális terv, miközben a csődeljárás folyamatban volt, hogy segítsék a CMdR-t az előnyugdíjazással és alkalmazottai egy részének átképzésével kapcsolatos terhek fizetésében, amíg átvételi ajánlatot nem kap. Franciaország szerint ezt a programot a közhatóságok finanszírozták. |
| --- | --- |

(8)

Ezt megelőzően a hajójavítást Marseille kikötőjében három vállalat, a Marine Technologie, a Travofer és a CMdR biztosította. 1996-ban ezek az üzemek mintegy 430 főt foglalkoztattak (310-et a CMdR-nél, 70-et a Marine Technologie-nál és 50-et a Travofernél). 1996-ban a CMdR nehézségekkel találta magát szemben és kénytelen volt csődöt jelenteni. Készült egy szociális terv, miközben a csődeljárás folyamatban volt, hogy segítsék a CMdR-t az előnyugdíjazással és alkalmazottai egy részének átképzésével kapcsolatos terhek fizetésében, amíg átvételi ajánlatot nem kap. Franciaország szerint ezt a programot a közhatóságok finanszírozták.

| (9) | 1997-ben a CMdR-t átvette az olasz Marinvest társaság, amely aztán 2000 júliusában eladta a céget a brit Cammell Laird csoportnak. Ezzel egyidejűleg a Cammell Laird átvette a két másik hajójavító üzemet is Marseille-ben, a Marine Technologie-t és a Travofert. A Cammell Lairdnek az volt a terve, hogy a három társaságot egyetlen vállalattá szervezi át, amelyet a CMdR-ből hoz létre, és a hajójavítási tevékenységet hajóátépítési tevékenységgé alakítja át. |
| --- | --- |

(9)

1997-ben a CMdR-t átvette az olasz Marinvest társaság, amely aztán 2000 júliusában eladta a céget a brit Cammell Laird csoportnak. Ezzel egyidejűleg a Cammell Laird átvette a két másik hajójavító üzemet is Marseille-ben, a Marine Technologie-t és a Travofert. A Cammell Lairdnek az volt a terve, hogy a három társaságot egyetlen vállalattá szervezi át, amelyet a CMdR-ből hoz létre, és a hajójavítási tevékenységet hajóátépítési tevékenységgé alakítja át.

| (10) | 2000 júliusa és 2002 júliusa között a CMdR létszáma jelentősen csökkent, a „azbeszt miatti távozások” miatt, vagyis azoknak a dolgozóknak a nyugdíjazása miatt, akiket az azbeszt megbetegített. A tervezett szerkezetváltásra való tekintettel ezeket a munkavállalókat nem helyettesítették. A CMdR tevékenysége következésképpen csökkent, de továbbra is folytatta hajójavítási tevékenységét mindaddig, amíg csődöt nem jelentett. |
| --- | --- |

(10)

2000 júliusa és 2002 júliusa között a CMdR létszáma jelentősen csökkent, a „azbeszt miatti távozások” miatt, vagyis azoknak a dolgozóknak a nyugdíjazása miatt, akiket az azbeszt megbetegített. A tervezett szerkezetváltásra való tekintettel ezeket a munkavállalókat nem helyettesítették. A CMdR tevékenysége következésképpen csökkent, de továbbra is folytatta hajójavítási tevékenységét mindaddig, amíg csődöt nem jelentett.

| (11) | A Cammell Laird 2001-es csődjét követően a CMdR-nek nehézségekkel találta magát szemben. 2001. július 31-én a marseille-i cégbíróság bírósági rendezési eljárást indított a CMdR-rel szemben. |
| --- | --- |

(11)

A Cammell Laird 2001-es csődjét követően a CMdR-nek nehézségekkel találta magát szemben. 2001. július 31-én a marseille-i cégbíróság bírósági rendezési eljárást indított a CMdR-rel szemben.

| (12) | A CMR, a 2002. június 20-án létrehozott társaság átvételi ajánlatot tett a CMdR-re a marseille-i cégbíróságnak, amely 2002. június 20-án a felszámolási tervet elfogadta. |
| --- | --- |

(12)

A CMR, a 2002. június 20-án létrehozott társaság átvételi ajánlatot tett a CMdR-re a marseille-i cégbíróságnak, amely 2002. június 20-án a felszámolási tervet elfogadta.

| (13) | Így a CMdR csődeljárása keretében a CMR megvásárolta utóbbi eszközeit 1 001 euróért (vagyis jelképes egy euróért az eszközöket és 1 000 euróért a készleteket). A CMR mérlegében szereplő információk azt mutatják, hogy az utóbbi tevékenységét 2002-ben adósságok nélkül kezdte. |
| --- | --- |

(13)

Így a CMdR csődeljárása keretében a CMR megvásárolta utóbbi eszközeit 1 001 euróért (vagyis jelképes egy euróért az eszközöket és 1 000 euróért a készleteket). A CMR mérlegében szereplő információk azt mutatják, hogy az utóbbi tevékenységét 2002-ben adósságok nélkül kezdte.

| (14) | Franciaország eredetileg azt jelezte, hogy a CMR átvette a folyamatban lévő munkákat is. |
| --- | --- |

(14)

Franciaország eredetileg azt jelezte, hogy a CMR átvette a folyamatban lévő munkákat is.

| (15) | Egyébként az üzleti tevékenységek megszüntetésével kapcsolatos francia szociális jogszabályoknak megfelelően (a francia Munka törvénykönyve L 122 12. cikke második bekezdése), a CMR-nek át kellett vennie az összes foglalkoztatási szerződést, megtartva ugyanazokat a feltételeket a minősítés, a javadalmazás és a szolgálati idő tekintetében. Ugyanakkor a CMR-nek át kellett vennie egyrészt az átvétel előtt szerződött bérezési kötelezettségeket, 500 000 euró összegben, amelyek az „azbeszt miatti távozásokhoz” kötődtek, másrészt az esedékes béreket (fizetett szabadságot), 620 000 euró összegben, amely két szám megegyezik azzal, amit Franciaország eredetileg megállapított. |
| --- | --- |

(15)

Egyébként az üzleti tevékenységek megszüntetésével kapcsolatos francia szociális jogszabályoknak megfelelően (a francia Munka törvénykönyve L 122 12. cikke második bekezdése), a CMR-nek át kellett vennie az összes foglalkoztatási szerződést, megtartva ugyanazokat a feltételeket a minősítés, a javadalmazás és a szolgálati idő tekintetében. Ugyanakkor a CMR-nek át kellett vennie egyrészt az átvétel előtt szerződött bérezési kötelezettségeket, 500 000 euró összegben, amelyek az „azbeszt miatti távozásokhoz” kötődtek, másrészt az esedékes béreket (fizetett szabadságot), 620 000 euró összegben, amely két szám megegyezik azzal, amit Franciaország eredetileg megállapított.

| (16) | Franciaország úgy tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2003 márciusában a CMR 100 főt foglalkoztatott a termelési tevékenységekben, az előző öt év 184 fős átlagával szemben. |
| --- | --- |

(16)

Franciaország úgy tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2003 márciusában a CMR 100 főt foglalkoztatott a termelési tevékenységekben, az előző öt év 184 fős átlagával szemben.

| (17) | A CMR öt részvényes tulajdonában van, amelyek közül az egyik gyakorolja a vezérigazgatói feladatkört. |
| --- | --- |

(17)

A CMR öt részvényes tulajdonában van, amelyek közül az egyik gyakorolja a vezérigazgatói feladatkört.

B.   A vállalati terv

| (18) | Franciaország szerint a hajójavítási tevékenység életképességének helyreállítása Marseille-ben megköveteli egy sor belső intézkedés meghozatalát a CMR-nél. Ennek érdekében kidolgoztak egy öt évre szóló vállalati tervet. |
| --- | --- |

(18)

Franciaország szerint a hajójavítási tevékenység életképességének helyreállítása Marseille-ben megköveteli egy sor belső intézkedés meghozatalát a CMR-nél. Ennek érdekében kidolgoztak egy öt évre szóló vállalati tervet.

| (19) | A CMR állítólag egy sor terhet örökölt a CMdR-től („azbeszt miatti távozások”, fizetések (fizetett szabadságok)), és nehézségeket, például a hajójavítási ágazat ügyfélkörének elvesztését Marseille kikötőjében. Ezek a veszteségek a Cammell Laird politikájából adódhattak, amely a hajóátépítésekre összpontosított, a hajójavítás kárára. Ezért állítja Franciaország, hogy a CMR-nél szerkezetátalakítást kell végrehajtani. Franciaország elismeri, hogy egyetlen hajójavító üzem (vagyis a CMR) létezése Marseille-ben a hajójavítási piac igényeinek és lehetőségeinek megfelel. |
| --- | --- |

(19)

A CMR állítólag egy sor terhet örökölt a CMdR-től („azbeszt miatti távozások”, fizetések (fizetett szabadságok)), és nehézségeket, például a hajójavítási ágazat ügyfélkörének elvesztését Marseille kikötőjében. Ezek a veszteségek a Cammell Laird politikájából adódhattak, amely a hajóátépítésekre összpontosított, a hajójavítás kárára. Ezért állítja Franciaország, hogy a CMR-nél szerkezetátalakítást kell végrehajtani. Franciaország elismeri, hogy egyetlen hajójavító üzem (vagyis a CMR) létezése Marseille-ben a hajójavítási piac igényeinek és lehetőségeinek megfelel.

| (20) | A vállalati terv, amelyet Franciaország szerkezetátalakítási tervnek nevez, a CMR által tapasztalt problémákra válaszul egy sor intézkedést irányoz elő. Mindenekelőtt a Cammell Laird korábbi stratégiáját, amely abban állt, hogy a hajójavítási tevékenységet hajóátépítési tevékenységgé kell átalakítani, vissza kell fordítani, és a CMR folytatja hagyományos hajójavító tevékenységét. Egyébként a következő intézkedéseket foganatosítja, ahogyan azokat Franciaország ismertette: a fix költségek csökkentése, a számítógépes előkészítés, a vezetési csapat és a felügyelet felelősségének fokozása, az alvállalkozás szigorú irányítása, többfunkciós kapacitások kialakítása. Végül, bizonyos beruházásokat eszközöl majd, és megkülönböztetett figyelmet szentel az alkalmazottak képzésének és szakosításának. |
| --- | --- |

(20)

A vállalati terv, amelyet Franciaország szerkezetátalakítási tervnek nevez, a CMR által tapasztalt problémákra válaszul egy sor intézkedést irányoz elő. Mindenekelőtt a Cammell Laird korábbi stratégiáját, amely abban állt, hogy a hajójavítási tevékenységet hajóátépítési tevékenységgé kell átalakítani, vissza kell fordítani, és a CMR folytatja hagyományos hajójavító tevékenységét. Egyébként a következő intézkedéseket foganatosítja, ahogyan azokat Franciaország ismertette: a fix költségek csökkentése, a számítógépes előkészítés, a vezetési csapat és a felügyelet felelősségének fokozása, az alvállalkozás szigorú irányítása, többfunkciós kapacitások kialakítása. Végül, bizonyos beruházásokat eszközöl majd, és megkülönböztetett figyelmet szentel az alkalmazottak képzésének és szakosításának.

| (21) | Amint a társaság visszanyeri pozícióját a piacon, kereshet majd igényesebb hajótulajdonosokat is (például a luxushajók, az utasszállítók és a tankhajók), amelyek székhelye nem Marseille-ben van, és amelyek számára az ár nem az egyedül megfontolandó kritérium, amikor megrendelést adnak. |
| --- | --- |

(21)

Amint a társaság visszanyeri pozícióját a piacon, kereshet majd igényesebb hajótulajdonosokat is (például a luxushajók, az utasszállítók és a tankhajók), amelyek székhelye nem Marseille-ben van, és amelyek számára az ár nem az egyedül megfontolandó kritérium, amikor megrendelést adnak.

| (22) | Franciaország a CMR vállalati tervének két változatát nyújtotta be. A bejelentés egy olyan terven alapult, amely nagyfokú kihasználtságot tételezett fel, 30 millió eurós árbevétellel 2006-ban, míg a második, óvatosabb terv (a továbbiakban: „a pesszimista feltevés”) a marseille-i cégbíróság kérésére készült (az árbevétel évi 20 millió euróra korlátozódik, a harmadik évtől kezdődően, a vállalati terv végéig). A társaság működésének értékelése ebből következően megváltozott, és az 1. táblázat mutatja ezt az új értékelést.
  1. táblázat
  A CMR működésének előirányzott alakulása (pesszimista feltevés) (4)











  (euróban) |
| --- | --- |
| Működés | 2002
  (6 hónap) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Árbevétel | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Működési költségek | | | | | |
| Vásárolt áruk | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Alvállalkozói teljesítmények | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Más vásárlások és külső költségek | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Bérek | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Fizetett szabadság | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| „Azbeszt miatti távozások” | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Személyi költségek összesen | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Külső támogatás | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| A személyzet és a kisegítő személyzet ráfordításai összesen | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Adók | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Működési költségek összesen | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Működési eredmény | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Szubvenciók (5) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Adózás utáni eredmény | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |

(22)

Franciaország a CMR vállalati tervének két változatát nyújtotta be. A bejelentés egy olyan terven alapult, amely nagyfokú kihasználtságot tételezett fel, 30 millió eurós árbevétellel 2006-ban, míg a második, óvatosabb terv (a továbbiakban: „a pesszimista feltevés”) a marseille-i cégbíróság kérésére készült (az árbevétel évi 20 millió euróra korlátozódik, a harmadik évtől kezdődően, a vállalati terv végéig). A társaság működésének értékelése ebből következően megváltozott, és az 1. táblázat mutatja ezt az új értékelést.

1. táblázat

A CMR működésének előirányzott alakulása (pesszimista feltevés) (4)

(euróban)

Működés

2002

(6 hónap)

2003

2004

2005

2006

Árbevétel

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Működési költségek

Vásárolt áruk

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Alvállalkozói teljesítmények

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Más vásárlások és külső költségek

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Bérek

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Fizetett szabadság

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

„Azbeszt miatti távozások”

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Személyi költségek összesen

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Külső támogatás

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

A személyzet és a kisegítő személyzet ráfordításai összesen

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Adók

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Működési költségek összesen

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Működési eredmény

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Szubvenciók (5)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Adózás utáni eredmény

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

| (23) | Franciaország szerint a vállalati terv a marseille-i hajójavító társaságok által azt megelőzően realizált árbevételen alapul, hogy a Cammell Laird csoport nehézségekbe került, 2000-ben, valamint a CMR-nek arra való képességén, hogy hasonló eredményeket érjen el, két éven belül. Franciaország hangsúlyozza azt is, hogy a projekt figyelembe veszi az ügyfélkör stagnálását az átvétel időpontjában, és hogy a pesszimista feltevés szerint az alkalmazott megközelítési mód még óvatosabb. |
| --- | --- |

(23)

Franciaország szerint a vállalati terv a marseille-i hajójavító társaságok által azt megelőzően realizált árbevételen alapul, hogy a Cammell Laird csoport nehézségekbe került, 2000-ben, valamint a CMR-nek arra való képességén, hogy hasonló eredményeket érjen el, két éven belül. Franciaország hangsúlyozza azt is, hogy a projekt figyelembe veszi az ügyfélkör stagnálását az átvétel időpontjában, és hogy a pesszimista feltevés szerint az alkalmazott megközelítési mód még óvatosabb.

| (24) | A vállalati terv megvalósításának költségei a pesszimista feltevés szerint – vagyis, Franciaország szerint, a szerkezetátalakítás költségei – a 2. táblázat 1. részében kerültek pontosításra. |
| --- | --- |

(24)

A vállalati terv megvalósításának költségei a pesszimista feltevés szerint – vagyis, Franciaország szerint, a szerkezetátalakítás költségei – a 2. táblázat 1. részében kerültek pontosításra.

| (25) | Franciaország egyébként szerkezetátalakítási költségeknek tekinti az „azbeszt miatti távozásokhoz” kapcsolódó költségeket és az esedékes béreket (fizetett szabadságokat), mivel mindezek a költségek a társaságot terhelték az átvétel előtt. Ezek a költségek a 2. táblázat 2. részében szerepelnek, és a feltüntetett számok figyelembe veszik a Franciaország által a 2004. január 29-i levélben megadott módosított számokat.
  2. táblázat
  A CMR szerkezetátalakításának állítólagos költségei






  (euróban) |
| --- | --- |
| Megnevezés | Összeg |
| 1. rész |
| Szerkezetátalakítási és karbantartási beruházások (2002–2006):
  induló | [...] (*) |
| éves (4 × 100 000 euró) | [...] (*) |
| Készletek | [...] (*) |
| Képzési szükségletek: 200 óra/fő (6) | [...] (*) |
| 1. részösszeg | [...] (*) |
| 2. rész |
| Az „azbeszt miatti távozások” költségei, amelyek az átvétel előtt merültek fel | [...] (*) |
| Esedékes fizetett szabadságok az átvétel előtt | [...] (*) |
| 2. részösszeg | [...] (*) |
| |
| Összesen (1. részösszeg + 2. részösszeg) | 3 649 494 |

(25)

Franciaország egyébként szerkezetátalakítási költségeknek tekinti az „azbeszt miatti távozásokhoz” kapcsolódó költségeket és az esedékes béreket (fizetett szabadságokat), mivel mindezek a költségek a társaságot terhelték az átvétel előtt. Ezek a költségek a 2. táblázat 2. részében szerepelnek, és a feltüntetett számok figyelembe veszik a Franciaország által a 2004. január 29-i levélben megadott módosított számokat.

2. táblázat

A CMR szerkezetátalakításának állítólagos költségei

(euróban)

Megnevezés

Összeg

1. rész

Szerkezetátalakítási és karbantartási beruházások (2002–2006):

induló

[...] (*)

éves (4 × 100 000 euró)

[...] (*)

Készletek

[...] (*)

Képzési szükségletek: 200 óra/fő (6)

[...] (*)

1. részösszeg

[...] (*)

2. rész

Az „azbeszt miatti távozások” költségei, amelyek az átvétel előtt merültek fel

[...] (*)

Esedékes fizetett szabadságok az átvétel előtt

[...] (*)

2. részösszeg

[...] (*)

Összesen (1. részösszeg + 2. részösszeg)

3 649 494

| (26) | A CMR működésének megindításához szükséges költségeket összesen tehát 3 649 494 euróra becsülik. |
| --- | --- |

(26)

A CMR működésének megindításához szükséges költségeket összesen tehát 3 649 494 euróra becsülik.

C.   A pénzügyi intézkedések

| (27) | Franciaország szerint azt a 3 649 494 eurót, amire a CMR-nek szüksége van, államháztartási és magánforrásokból kapott kölcsönökből és szubvenciókból fedezik majd, a 3. táblázatnak megfelelően. Franciaország előzetesen olyan döntést hozott, hogy államháztartási támogatást nyújt a CMR-nek, 2002. május 3-án, vagyis még azelőtt, hogy a CMR létrejött volna, és azelőtt, hogy a CMdR eszközeit átvette volna. A támogatás megadására vonatkozóan jogilag kötelező érvényű határozatot 2002. június 26-án hoztak.
  3. táblázat
  A CMR szerkezetátalakításával kapcsolatos pénzügyi intézkedések






  (euróban) |
| --- | --- |
| Forrás | Összeg |
| 1. rész – Közületi támogatások |
| Francia kormány | 1 600 000 |
| Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális tanácsa | 630 000 |
| Bouches-du-Rhône tanácsa | 630 000 |
| Marseille városa | 630 000 |
| 1. részösszeg | 3 490 000 |
| 2. rész – Magánszférabeli támogatások |
| Hozzájárulás a részvényesi tőkéhez | 610 000 |
| Bankkölcsönök | 1 830 000 |
| 2. részösszeg | 2 440 000 |
| |
| Összesen (1. részösszeg + 2. részösszeg) | 5 930 000 |

(27)

Franciaország szerint azt a 3 649 494 eurót, amire a CMR-nek szüksége van, államháztartási és magánforrásokból kapott kölcsönökből és szubvenciókból fedezik majd, a 3. táblázatnak megfelelően. Franciaország előzetesen olyan döntést hozott, hogy államháztartási támogatást nyújt a CMR-nek, 2002. május 3-án, vagyis még azelőtt, hogy a CMR létrejött volna, és azelőtt, hogy a CMdR eszközeit átvette volna. A támogatás megadására vonatkozóan jogilag kötelező érvényű határozatot 2002. június 26-án hoztak.

3. táblázat

A CMR szerkezetátalakításával kapcsolatos pénzügyi intézkedések

(euróban)

Forrás

Összeg

1. rész – Közületi támogatások

Francia kormány

1 600 000

Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális tanácsa

630 000

Bouches-du-Rhône tanácsa

630 000

Marseille városa

630 000

1. részösszeg

3 490 000

2. rész – Magánszférabeli támogatások

Hozzájárulás a részvényesi tőkéhez

610 000

Bankkölcsönök

1 830 000

2. részösszeg

2 440 000

Összesen (1. részösszeg + 2. részösszeg)

5 930 000

| (28) | A francia kormány a CMR-nek 1 600 000 eurót ad, kamatmentes kölcsön formájában. Franciaország a kölcsönnek 404 640 eurós nettó támogatástartalmat tulajdonított, a Bizottság által 2002-re használt referencia-kamatláb, vagyis 5,06 % alapján. Franciaország jelzi, hogy ennek a kamatnak a folyósítási feltételei a 4. táblázatban bemutatottaknak felelhet meg. 2003 szeptemberében egy 800 000 eurós összeg átutalása történt meg a CMR-nek.
  4. táblázat
  A CMR-nek nyújtott kölcsön folyósítási és visszafizetési feltételei







  (euróban) |
| --- | --- |
| Összeg | Folyósítás éve | Visszafizetés éve |
| 533 333 | n | n+6 |
| 266 667 | n | n+7 |
| 400 000 | n+1 | n+7 |
| 400 000 | n+2 | n+7 |

(28)

A francia kormány a CMR-nek 1 600 000 eurót ad, kamatmentes kölcsön formájában. Franciaország a kölcsönnek 404 640 eurós nettó támogatástartalmat tulajdonított, a Bizottság által 2002-re használt referencia-kamatláb, vagyis 5,06 % alapján. Franciaország jelzi, hogy ennek a kamatnak a folyósítási feltételei a 4. táblázatban bemutatottaknak felelhet meg. 2003 szeptemberében egy 800 000 eurós összeg átutalása történt meg a CMR-nek.

4. táblázat

A CMR-nek nyújtott kölcsön folyósítási és visszafizetési feltételei

(euróban)

Összeg

Folyósítás éve

Visszafizetés éve

533 333

n

n+6

266 667

n

n+7

400 000

n+1

n+7

400 000

n+2

n+7

| (29) | A Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális tanács, a Bouches-du-Rhône megyei tanácsa és Marseille városa egyenként 630 000 eurós összeget folyósítanak a CMR-nek, szubvenció formájában. 2003 szeptembere óta a helyi közösségek hozzájárulása összesen (1 890 000 euró) folyósításra és felhasználásra került a társaság által működésének első hat hónapjában (2002-ben) elszenvedett veszteségek fedezésére. |
| --- | --- |

(29)

A Provence-Alpes-Côte d’Azur regionális tanács, a Bouches-du-Rhône megyei tanácsa és Marseille városa egyenként 630 000 eurós összeget folyósítanak a CMR-nek, szubvenció formájában. 2003 szeptembere óta a helyi közösségek hozzájárulása összesen (1 890 000 euró) folyósításra és felhasználásra került a társaság által működésének első hat hónapjában (2002-ben) elszenvedett veszteségek fedezésére.

| (30) | A magánszféra hozzájárulásai a CMR részvényesi tőkéjéhez való hozzájárulásként (610 000 euró) és bankkölcsönökként (1 830 000 euró) jelennek meg. A bankkölcsönökre a bankok nem kértek semmiféle speciális garanciát, kivéve a következő elemekre. A CMR eszközeinek egy részét pénzügyi lízing finanszírozza, vagyis azoknak a bankoknak a tulajdonában van, mindaddig, amíg a kölcsönt vissza nem fizetik. A CMR eszközeinek egy másik részére jelzálogot jegyeztek be, ami azt jelenti, hogy azok tulajdonjogát a CMR elveszítheti a bankokkal szemben, ha a kölcsönt nem fizeti vissza a megállapodott feltételek szerint. A kölcsönt nyújtó bank a Banque populaire csoport takarékszövetkezete. |
| --- | --- |

(30)

A magánszféra hozzájárulásai a CMR részvényesi tőkéjéhez való hozzájárulásként (610 000 euró) és bankkölcsönökként (1 830 000 euró) jelennek meg. A bankkölcsönökre a bankok nem kértek semmiféle speciális garanciát, kivéve a következő elemekre. A CMR eszközeinek egy részét pénzügyi lízing finanszírozza, vagyis azoknak a bankoknak a tulajdonában van, mindaddig, amíg a kölcsönt vissza nem fizetik. A CMR eszközeinek egy másik részére jelzálogot jegyeztek be, ami azt jelenti, hogy azok tulajdonjogát a CMR elveszítheti a bankokkal szemben, ha a kölcsönt nem fizeti vissza a megállapodott feltételek szerint. A kölcsönt nyújtó bank a Banque populaire csoport takarékszövetkezete.

D.   A piacra vonatkozó adatok

| (31) | Franciaország szerint a francia hajójavítási ágazatban szerkezetátalakítások zajlottak le az elmúlt húsz évben, ennek a piacnak a jelentős romlása miatt. Marseille-ben a hajójavító társaságok azért küszködtek nehézségekkel, mert nem vették számításba a piac kedvezőtlen alakulását. Franciaország kijelenti, hogy három hajójavító társaság (a Marine Technologie, a Travofer és a CMdR) fenntartása Marseille-ben 2002-ig, addig az időpontig, amikor azokat a Cammell Laird átvette, meghaladta a piac kapacitását. Ennek ellenére, Franciaország szerint az, hogy legyen egyetlen hajójavító társaság Marseille-ben, az megfelel a piac igényeinek. |
| --- | --- |

(31)

Franciaország szerint a francia hajójavítási ágazatban szerkezetátalakítások zajlottak le az elmúlt húsz évben, ennek a piacnak a jelentős romlása miatt. Marseille-ben a hajójavító társaságok azért küszködtek nehézségekkel, mert nem vették számításba a piac kedvezőtlen alakulását. Franciaország kijelenti, hogy három hajójavító társaság (a Marine Technologie, a Travofer és a CMdR) fenntartása Marseille-ben 2002-ig, addig az időpontig, amikor azokat a Cammell Laird átvette, meghaladta a piac kapacitását. Ennek ellenére, Franciaország szerint az, hogy legyen egyetlen hajójavító társaság Marseille-ben, az megfelel a piac igényeinek.

| (32) | Ami a CMR létszámát illeti, 100 fő dolgozott a termelési ágazatban 2003 márciusában, az előző öt év 184 fős átlagával szemben. Ez a létszámcsökkenés az „azbeszt miatti távozásoknak” (30 fő) is betudható. Franciaország megjegyzi azonban, hogy ezeket a személyeket majd helyettesítik, amint a CMR-nek felvételre lesz szüksége. |
| --- | --- |

(32)

Ami a CMR létszámát illeti, 100 fő dolgozott a termelési ágazatban 2003 márciusában, az előző öt év 184 fős átlagával szemben. Ez a létszámcsökkenés az „azbeszt miatti távozásoknak” (30 fő) is betudható. Franciaország megjegyzi azonban, hogy ezeket a személyeket majd helyettesítik, amint a CMR-nek felvételre lesz szüksége.

| (33) | Franciaország hozzáteszi, hogy a CMR kapacitásait ennek ellenére csökkenteni kellett, a Marine Technologie régi telephelyének és a Travofer telephelyének bezárása miatt, amelyeket visszaadtak a marseille-i kikötőnek, és többé nem használnak hajójavítási munkákra. |
| --- | --- |

(33)

Franciaország hozzáteszi, hogy a CMR kapacitásait ennek ellenére csökkenteni kellett, a Marine Technologie régi telephelyének és a Travofer telephelyének bezárása miatt, amelyeket visszaadtak a marseille-i kikötőnek, és többé nem használnak hajójavítási munkákra.

E.   A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése által előírt eljárás megindításáról szóló határozat

| (34) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban („a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat”) a Bizottság úgy vélekedett, hogy a kérdéses intézkedések állami támogatást valósítanak meg a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben. Ezeket az intézkedéseket aztán értékelték a hajógyártásnak nyújtott támogatásokról szóló, 1998. június 29-i 1540/98 tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: „a hajógyártási rendelet”), valamint a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatások közösségi irányelvek (8) (a továbbiakban: „szerkezetátalakítási irányelvek”) alapján. |
| --- | --- |

(34)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban („a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat”) a Bizottság úgy vélekedett, hogy a kérdéses intézkedések állami támogatást valósítanak meg a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben. Ezeket az intézkedéseket aztán értékelték a hajógyártásnak nyújtott támogatásokról szóló, 1998. június 29-i 1540/98 tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: „a hajógyártási rendelet”), valamint a nehéz helyzetben lévő vállalatok megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatások közösségi irányelvek (8) (a továbbiakban: „szerkezetátalakítási irányelvek”) alapján.

| (35) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy engedélyezhetők-e a kérdéses pénzügyi intézkedések szerkezetátalakítási támogatásként, figyelembe véve egyrészt azt, hogy a CMR újonnan létrejött, a CMdR felszámolásából keletkezett vállalatnak tűnik, másrészt figyelembe véve a szerkezetátalakítási irányelvek 7. pontját, amely szerint egy újonnan létrejött vállalat nem kaphat megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatást, még akkor sem, ha induló helyzete válságos. |
| --- | --- |

(35)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy engedélyezhetők-e a kérdéses pénzügyi intézkedések szerkezetátalakítási támogatásként, figyelembe véve egyrészt azt, hogy a CMR újonnan létrejött, a CMdR felszámolásából keletkezett vállalatnak tűnik, másrészt figyelembe véve a szerkezetátalakítási irányelvek 7. pontját, amely szerint egy újonnan létrejött vállalat nem kaphat megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatást, még akkor sem, ha induló helyzete válságos.

| (36) | Egyébként a Bizottság kétségbe vonta azt, hogy még ha a CMR a szerkezetátalakítás támogatásra jogosult lenne is, teljesülnének-e a szerkezetátalakítási támogatás engedélyezéséhez elengedhetetlenül szükséges egyéb kritériumok. |
| --- | --- |

(36)

Egyébként a Bizottság kétségbe vonta azt, hogy még ha a CMR a szerkezetátalakítás támogatásra jogosult lenne is, teljesülnének-e a szerkezetátalakítási támogatás engedélyezéséhez elengedhetetlenül szükséges egyéb kritériumok.

| (37) | A Bizottság külön megjegyezte, hogy Franciaország nem ismertette azokat a strukturális nehézségeket, amelyeket a szerkezetátalakításnak orvosolnia kell, megelégedve annak kijelentésével, hogy a CMR nehézségei lényegében a CMdR csődjéből adódtak. Ezért a Bizottság kétségbe vonta, hogy a CMR valóban ilyen strukturális nehézségekkel küszködött-e, és ebből következően kételkedett abban is, hogy a CMR vállalati tervét azért fogadták-e el, hogy garantálják a CMR életképességének ésszerű időn belül történő helyreállítását. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság külön megjegyezte, hogy Franciaország nem ismertette azokat a strukturális nehézségeket, amelyeket a szerkezetátalakításnak orvosolnia kell, megelégedve annak kijelentésével, hogy a CMR nehézségei lényegében a CMdR csődjéből adódtak. Ezért a Bizottság kétségbe vonta, hogy a CMR valóban ilyen strukturális nehézségekkel küszködött-e, és ebből következően kételkedett abban is, hogy a CMR vállalati tervét azért fogadták-e el, hogy garantálják a CMR életképességének ésszerű időn belül történő helyreállítását.

| (38) | Ezenkívül a Bizottság kétségbe vonta azt, hogy a hajógyártási rendelet 5. cikkében megkövetelt kapacitáscsökkentésekre sor került-e. Tudomásul vette, hogy Franciaország nem adott pontosabb felvilágosításokat a CMR által valóban átvett létszámról, és azt, hogy a jelek szerint az alvállalkozási tevékenységek jelentősen növekedni fognak. |
| --- | --- |

(38)

Ezenkívül a Bizottság kétségbe vonta azt, hogy a hajógyártási rendelet 5. cikkében megkövetelt kapacitáscsökkentésekre sor került-e. Tudomásul vette, hogy Franciaország nem adott pontosabb felvilágosításokat a CMR által valóban átvett létszámról, és azt, hogy a jelek szerint az alvállalkozási tevékenységek jelentősen növekedni fognak.

| (39) | A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy a támogatás a szerkezetátalakítás költségeivel és előnyeivel arányban áll-e. A Bizottság abból indult ki, hogy az egyik jelzés szerint a szerkezetátalakítás költségei 3 649 494 eurót tesznek ki, a köz- és a magánszektor hozzájárulása pedig összesen 5 930 000 eurót. A finanszírozás tehát meghaladja a szerkezetátalakítás jelzett szükségleteit. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság kétségbe vonta azt is, hogy a támogatás a szerkezetátalakítás költségeivel és előnyeivel arányban áll-e. A Bizottság abból indult ki, hogy az egyik jelzés szerint a szerkezetátalakítás költségei 3 649 494 eurót tesznek ki, a köz- és a magánszektor hozzájárulása pedig összesen 5 930 000 eurót. A finanszírozás tehát meghaladja a szerkezetátalakítás jelzett szükségleteit.

| (40) | Az arányosság szempontjából az eljárás megindításáról szóló határozat felvetette a nettó támogatástartalom meghatározásának problémáját az állam által a CMR-nek adott kölcsönnel kapcsolatban, megjegyezve, hogy – a referencia-kamatlábak és a diszkontráták meghatározásának módszeréről szóló bizottsági közleménynek (9) megfelelően – a referencia-kamatláb megemelhető különleges kockázatot jelentő helyzetekben (például egy nehézségekkel küzdő vállalatnál), és az ilyen esetekben a kamatfelár elérheti a 400 bázispontot, vagy annál is többet. A Bizottság tehát kétségbe vonta, hogy a kölcsön teljes egészében támogatásnak tekinthető-e. |
| --- | --- |

(40)

Az arányosság szempontjából az eljárás megindításáról szóló határozat felvetette a nettó támogatástartalom meghatározásának problémáját az állam által a CMR-nek adott kölcsönnel kapcsolatban, megjegyezve, hogy – a referencia-kamatlábak és a diszkontráták meghatározásának módszeréről szóló bizottsági közleménynek (9) megfelelően – a referencia-kamatláb megemelhető különleges kockázatot jelentő helyzetekben (például egy nehézségekkel küzdő vállalatnál), és az ilyen esetekben a kamatfelár elérheti a 400 bázispontot, vagy annál is többet. A Bizottság tehát kétségbe vonta, hogy a kölcsön teljes egészében támogatásnak tekinthető-e.

| (41) | Még mindig az arányossággal kapcsolatban, a Bizottság kétségbe vonta azt, hogy a költségek összessége szerkezetátalakítási költségnek tekinthető, külön megnevezve a CMR alvállalkozóinak alkalmazottai számára biztosított képzés költségeit. |
| --- | --- |

(41)

Még mindig az arányossággal kapcsolatban, a Bizottság kétségbe vonta azt, hogy a költségek összessége szerkezetátalakítási költségnek tekinthető, külön megnevezve a CMR alvállalkozóinak alkalmazottai számára biztosított képzés költségeit.

III.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (42) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában és a később megadott kiegészítő tájékoztatás során Franciaország a következő észrevételeket és adatokat szolgáltatta. |
| --- | --- |

(42)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában és a később megadott kiegészítő tájékoztatás során Franciaország a következő észrevételeket és adatokat szolgáltatta.

| (43) | Ami azokat a kételyeket illeti, vajon a CMR jogosult-e a szerkezetátalakítási támogatásokra, Franciaország azt képviseli, hogy bár a CMR új társaság, mégiscsak szembesül nehézségekkel. Elismerve, hogy az emberi és anyagi erőforrások átvétele potenciálisan ugyan adut jelent egy új társaság számára, ám Franciaország azt is állítja, hogy ezek az erőforrások jelentős terhet jelentenek. Ezzel megerősíti eredeti álláspontját, amely szerint annak ellenére, hogy a CMR új társaság, kapcsolt vállalkozása egy olyan meglévő társaságnak, amely nehézségekkel szembesült. |
| --- | --- |

(43)

Ami azokat a kételyeket illeti, vajon a CMR jogosult-e a szerkezetátalakítási támogatásokra, Franciaország azt képviseli, hogy bár a CMR új társaság, mégiscsak szembesül nehézségekkel. Elismerve, hogy az emberi és anyagi erőforrások átvétele potenciálisan ugyan adut jelent egy új társaság számára, ám Franciaország azt is állítja, hogy ezek az erőforrások jelentős terhet jelentenek. Ezzel megerősíti eredeti álláspontját, amely szerint annak ellenére, hogy a CMR új társaság, kapcsolt vállalkozása egy olyan meglévő társaságnak, amely nehézségekkel szembesült.

| (44) | Franciaország megerősíti azt is, hogy a CMR tevékenységeit adósságok nélkül kezdte meg. A vállalatok helyzetének bírósági rendezésére vonatkozó francia jogszabályok szerint egy nehézségekkel küzdő vállalat, mielőtt csődöt jelent, megkísérelheti helyzetét oly módon stabilizálni, hogy egyezséget köt hitelezőivel, a cégbíróság által kijelölt csődgondnok segítségével. A CMdR kérte, hogy nevezzenek ki csődgondnokot. Annak ellenőrzése mellett a folyamatban lévő összes munkát befejezték és a hitelezőket kifizették. Mindazonáltal a CMdR helyzetének stabilizálására tett kísérlet kudarcba fulladt, és az eszközök lecsökkenése és a megrendelések hiánya miatt, végül is 2001. július 31-én csődöt jelentett. Ezért az átvétel időpontjában a CMdR-nek már nem voltak adósságai. |
| --- | --- |

(44)

Franciaország megerősíti azt is, hogy a CMR tevékenységeit adósságok nélkül kezdte meg. A vállalatok helyzetének bírósági rendezésére vonatkozó francia jogszabályok szerint egy nehézségekkel küzdő vállalat, mielőtt csődöt jelent, megkísérelheti helyzetét oly módon stabilizálni, hogy egyezséget köt hitelezőivel, a cégbíróság által kijelölt csődgondnok segítségével. A CMdR kérte, hogy nevezzenek ki csődgondnokot. Annak ellenőrzése mellett a folyamatban lévő összes munkát befejezték és a hitelezőket kifizették. Mindazonáltal a CMdR helyzetének stabilizálására tett kísérlet kudarcba fulladt, és az eszközök lecsökkenése és a megrendelések hiánya miatt, végül is 2001. július 31-én csődöt jelentett. Ezért az átvétel időpontjában a CMdR-nek már nem voltak adósságai.

| (45) | Egyébként pontosításra került, hogy azzal ellentétben, amit Franciaország eredetileg állított, a CMdR minden folyamatban lévő munkát befejezett, mielőtt csődöt jelentett volna, és csődbe jutásának egyik oka éppen az a tény volt, hogy megrendelésállománya nem volt (lásd 44. preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(45)

Egyébként pontosításra került, hogy azzal ellentétben, amit Franciaország eredetileg állított, a CMdR minden folyamatban lévő munkát befejezett, mielőtt csődöt jelentett volna, és csődbe jutásának egyik oka éppen az a tény volt, hogy megrendelésállománya nem volt (lásd 44. preambulumbekezdés).

| (46) | Ami a CMR szerkezetátalakítási tervének életképességét illeti, Franciaország a kérdéses terv több pontjával kapcsolatban pontosításokat eszközölt. A CMR átveszi a CMdR által a hajók átépítése miatt abbahagyott hajójavítási tevékenységet. Azt tervezi, hogy részben pótolja az „azbeszt miatti távozásokat” fiatal, szakképzettebb dolgozókkal, és példa nélkül álló erőfeszítéseket tesz alkalmazottainak képzésére. Tervezi a munkaidőalap éves számításának bevezetését is, a munkaidőt heti 35 órára korlátozó jogszabály keretében, valamint azt, hogy összehangolja alkalmazottainak eltérő munkaszerződéseit. Egyébként korszerűsíti berendezéseit és munkamódszereit, javítja a biztonságot és kidolgoz egy ISO 9001 szerinti minőségi tervet. Ezek az intézkedések, amelyeket az eredetileg bejelentettekhez tettek hozzá, lehetővé teszik majd Franciaország véleménye szerint, hogy a CMR életképességét ésszerű időn belül garantálják. |
| --- | --- |

(46)

Ami a CMR szerkezetátalakítási tervének életképességét illeti, Franciaország a kérdéses terv több pontjával kapcsolatban pontosításokat eszközölt. A CMR átveszi a CMdR által a hajók átépítése miatt abbahagyott hajójavítási tevékenységet. Azt tervezi, hogy részben pótolja az „azbeszt miatti távozásokat” fiatal, szakképzettebb dolgozókkal, és példa nélkül álló erőfeszítéseket tesz alkalmazottainak képzésére. Tervezi a munkaidőalap éves számításának bevezetését is, a munkaidőt heti 35 órára korlátozó jogszabály keretében, valamint azt, hogy összehangolja alkalmazottainak eltérő munkaszerződéseit. Egyébként korszerűsíti berendezéseit és munkamódszereit, javítja a biztonságot és kidolgoz egy ISO 9001 szerinti minőségi tervet. Ezek az intézkedések, amelyeket az eredetileg bejelentettekhez tettek hozzá, lehetővé teszik majd Franciaország véleménye szerint, hogy a CMR életképességét ésszerű időn belül garantálják.

| (47) | Franciaország azt is állítja, hogy a terv életképességét a reális üzleti elképzelések garantálják, amelyek a Marseille-ben letelepedett hajójavítási társaságok tényleges tevékenységén alapulnak, amelyet azelőtt fejtettek ki, hogy a Cammell Laird integrálta volna őket. Egyébként Franciaország megjegyzi, hogy a CMR munkavállalóival megállapodást kötött, amely garantálja a szociális békét a telephelyen. Végül megjegyzi, hogy a CMR működési eredményei 2002-ben és 2003 első felében azt bizonyítják, hogy a társaság 2003-tól valószínűleg életképes, ahogyan azt a szerkezetátalakítási terv előirányozza. |
| --- | --- |

(47)

Franciaország azt is állítja, hogy a terv életképességét a reális üzleti elképzelések garantálják, amelyek a Marseille-ben letelepedett hajójavítási társaságok tényleges tevékenységén alapulnak, amelyet azelőtt fejtettek ki, hogy a Cammell Laird integrálta volna őket. Egyébként Franciaország megjegyzi, hogy a CMR munkavállalóival megállapodást kötött, amely garantálja a szociális békét a telephelyen. Végül megjegyzi, hogy a CMR működési eredményei 2002-ben és 2003 első felében azt bizonyítják, hogy a társaság 2003-tól valószínűleg életképes, ahogyan azt a szerkezetátalakítási terv előirányozza.

| (48) | Ami annak szükségességét illeti, hogy a verseny bármiféle torzulását kerülni kell, Franciaország azt képviseli, hogy a hajójavítási kapacitások csökkenése garantált a másik két marseille-i hajójavító telephely (a Marine Technologie és a Travofer) bezárása folytán. |
| --- | --- |

(48)

Ami annak szükségességét illeti, hogy a verseny bármiféle torzulását kerülni kell, Franciaország azt képviseli, hogy a hajójavítási kapacitások csökkenése garantált a másik két marseille-i hajójavító telephely (a Marine Technologie és a Travofer) bezárása folytán.

| (49) | Egyébként Franciaország azt állítja, hogy ilyen szempontból a Földközi-tenger északi részének hajójavító műhelyei inkább egymást kiegészítők, és nincs igazán verseny közöttük. |
| --- | --- |

(49)

Egyébként Franciaország azt állítja, hogy ilyen szempontból a Földközi-tenger északi részének hajójavító műhelyei inkább egymást kiegészítők, és nincs igazán verseny közöttük.

| (50) | Franciaország azt állítja továbbá, hogy a CMR KKV-nak számít az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet 2. cikkének b) pontja értelmében (10). |
| --- | --- |

(50)

Franciaország azt állítja továbbá, hogy a CMR KKV-nak számít az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet 2. cikkének b) pontja értelmében (10).

| (51) | Végül Franciaország pontosítja, hogy a CMdR 132 munkavállalóját átvette a CMR és 58 fő hagyja el a vállalatot a 2002 és 2004 közötti időszakban, az azbesztes környezeti ártalmakhoz kapcsolódó okokból. |
| --- | --- |

(51)

Végül Franciaország pontosítja, hogy a CMdR 132 munkavállalóját átvette a CMR és 58 fő hagyja el a vállalatot a 2002 és 2004 közötti időszakban, az azbesztes környezeti ártalmakhoz kapcsolódó okokból.

| (52) | Ami a kérdéses intézkedések arányosságát illeti, Franciaország pontosítja, hogy a közületi és a magánszektor hozzájárulásának 5 930 000 eurós összege egyrészt a szerkezetátalakítási költségeket (3 649 494 eurót), másrészt – a szerkezetátalakítástól függetlenül – a vállalat forgóeszköz-szükségletének egy részét fedezi. |
| --- | --- |

(52)

Ami a kérdéses intézkedések arányosságát illeti, Franciaország pontosítja, hogy a közületi és a magánszektor hozzájárulásának 5 930 000 eurós összege egyrészt a szerkezetátalakítási költségeket (3 649 494 eurót), másrészt – a szerkezetátalakítástól függetlenül – a vállalat forgóeszköz-szükségletének egy részét fedezi.

| (53) | Franciaország kifejti, hogy az alvállalkozók képzési költségei szerinte a szerkezetátalakítás költségei közé tartoznak. Ilyen szempontból Franciaország megjegyzi, hogy a CMR működésében számos tevékenységet szakosodott külső társaságok végeznek el. Ezek, amelyeket a marseille-i hajójavítási ágazat problémái alvállalkozóként érintenek, nem képesek arra, hogy alkalmazottaik képzését finanszírozzák. Ezért vállalja át a CMR ezt a finanszírozást, mint olyan megrendelő, amely a hajó tulajdonosával szemben egyetemleges felelősséget visel. |
| --- | --- |

(53)

Franciaország kifejti, hogy az alvállalkozók képzési költségei szerinte a szerkezetátalakítás költségei közé tartoznak. Ilyen szempontból Franciaország megjegyzi, hogy a CMR működésében számos tevékenységet szakosodott külső társaságok végeznek el. Ezek, amelyeket a marseille-i hajójavítási ágazat problémái alvállalkozóként érintenek, nem képesek arra, hogy alkalmazottaik képzését finanszírozzák. Ezért vállalja át a CMR ezt a finanszírozást, mint olyan megrendelő, amely a hajó tulajdonosával szemben egyetemleges felelősséget visel.

| (54) | A szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos kérésével párhuzamosan Franciaország kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kérdéses pénzügyi intézkedéseknek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét, közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, arra az esetre, ha a támogatás nem bizonyulna összeegyeztethetőnek a közös piaccal a szerkezetátalakítási irányelvek szerint. Franciaország azt képviseli, hogy a hajógyártás lényeges tevékenység a marseille-i kikötő jó működéséhez, vagyis szükség van rá a hajók fogadásához, a hajóknak a kikötő tevékenységéhez nélkülözhetetlen karbantartásához, valamint a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos szolgáltatásokhoz, illetve az idegenforgalommal kapcsolatos szolgáltatásokhoz is (a hobbiból tartott hajók javítása). Franciaország azt is képviseli, hogy a hajójavítás fenntartása Marseille-ben a Közösségnek érdekében áll, mivel összhangban van a közös közlekedési politikával, amely előnyben részesíti a tengeri szállítást. Végezetül Franciaország hangsúlyozza azokat a történelmi és stratégiai okokat, amelyek a hajójavítás fenntartását indokolják Marseille-ben. |
| --- | --- |

(54)

A szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos kérésével párhuzamosan Franciaország kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kérdéses pénzügyi intézkedéseknek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét, közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, arra az esetre, ha a támogatás nem bizonyulna összeegyeztethetőnek a közös piaccal a szerkezetátalakítási irányelvek szerint. Franciaország azt képviseli, hogy a hajógyártás lényeges tevékenység a marseille-i kikötő jó működéséhez, vagyis szükség van rá a hajók fogadásához, a hajóknak a kikötő tevékenységéhez nélkülözhetetlen karbantartásához, valamint a tengeri közlekedés biztonságával kapcsolatos szolgáltatásokhoz, illetve az idegenforgalommal kapcsolatos szolgáltatásokhoz is (a hobbiból tartott hajók javítása). Franciaország azt is képviseli, hogy a hajójavítás fenntartása Marseille-ben a Közösségnek érdekében áll, mivel összhangban van a közös közlekedési politikával, amely előnyben részesíti a tengeri szállítást. Végezetül Franciaország hangsúlyozza azokat a történelmi és stratégiai okokat, amelyek a hajójavítás fenntartását indokolják Marseille-ben.

IV.   ÉRTÉKELÉS

A.   Állami támogatás

| (55) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mivel a tagállamok közötti cserére kihatnak, az államok által vagy az állam forrásai terhére, bármilyen formában adott támogatások, amelyek torzítják vagy torzíthatják a versenyt, amikor egyes vállalatokat vagy egyes tevékenységeket előnyben részesítenek”. |
| --- | --- |

(55)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlenek, mivel a tagállamok közötti cserére kihatnak, az államok által vagy az állam forrásai terhére, bármilyen formában adott támogatások, amelyek torzítják vagy torzíthatják a versenyt, amikor egyes vállalatokat vagy egyes tevékenységeket előnyben részesítenek”.

| (56) | Először is, a francia állam által a CMR-nek adott 1 600 000 eurós szubvenció pénzügyi kedvezményt jelent, amelyet állami erőforrások felhasználásával nyújtottak. Egyébként az állami erőforrások kritériuma alkalmazandó a tagállamok regionális vagy helyi közösségei által adott gazdasági támogatásokra is. Ennek következtében a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt első alkalmazási kritérium is teljesül azoknál a szubvencióknál (amelynek összege egyenként 630 000 euró), amelyeket a CMR-nek Provence-Alpes Côte d’Azur régió, Bouches-du-Rhône megye és Marseille városa adott. |
| --- | --- |

(56)

Először is, a francia állam által a CMR-nek adott 1 600 000 eurós szubvenció pénzügyi kedvezményt jelent, amelyet állami erőforrások felhasználásával nyújtottak. Egyébként az állami erőforrások kritériuma alkalmazandó a tagállamok regionális vagy helyi közösségei által adott gazdasági támogatásokra is. Ennek következtében a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt első alkalmazási kritérium is teljesül azoknál a szubvencióknál (amelynek összege egyenként 630 000 euró), amelyeket a CMR-nek Provence-Alpes Côte d’Azur régió, Bouches-du-Rhône megye és Marseille városa adott.

| (57) | Másodszor, mivel a kérdéses szubvenciók egy konkrét vállalatnak, a CMR-nek szóltak, a szelektivitás kritériuma, amely a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének alkalmazásához feltétel, teljesül. |
| --- | --- |

(57)

Másodszor, mivel a kérdéses szubvenciók egy konkrét vállalatnak, a CMR-nek szóltak, a szelektivitás kritériuma, amely a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének alkalmazásához feltétel, teljesül.

| (58) | Harmadszor, a regionális és helyi közösségektől kapott három támogatás, valamint a francia kormány által adott kamatmentes kölcsön a CMR számára olyan gazdasági előnyt biztosít, amelyet a magánszektortól nem kapott volna meg. Ezek az intézkedések tehát, jellegükből adódóan, feltételezhetően torzítják a versenyt. |
| --- | --- |

(58)

Harmadszor, a regionális és helyi közösségektől kapott három támogatás, valamint a francia kormány által adott kamatmentes kölcsön a CMR számára olyan gazdasági előnyt biztosít, amelyet a magánszektortól nem kapott volna meg. Ezek az intézkedések tehát, jellegükből adódóan, feltételezhetően torzítják a versenyt.

| (59) | Negyedszer, az a kritérium, amely szerint az intézkedésnek hatást kell gyakorolnia a tagállamok közti kapcsolatokra, teljesül, mivel a kedvezményezett olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közötti cserét is magában foglalja. Ez ténylegesen a helyzet a CMR által végzett hajójavítási tevékenység esetében. Egy olyan érzékeny ágazatban, mint a hajójavítás, a cserekapcsolatokra gyakorolt hatás, legalábbis potenciálisan, feltételezhető. Ez az előfeltevés valójában annak a tartós politikának az alapja, amely a hajógyártási ágazatban az állami támogatásokra alkalmazandó speciális szabályokkal kapcsolatos. Ezeket a szabályokat a hajójavítás egészére alkalmazzák, amelyre ugyanazok az elvek vonatkoznak, mint a hajóépítésre. Ezen túlmenően, a CMR – földrajzi helyzetéből adódóan – legalábbis potenciálisan versenyben áll az Olaszországban és Spanyolországban működő hajójavító műhelyekkel. |
| --- | --- |

(59)

Negyedszer, az a kritérium, amely szerint az intézkedésnek hatást kell gyakorolnia a tagállamok közti kapcsolatokra, teljesül, mivel a kedvezményezett olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közötti cserét is magában foglalja. Ez ténylegesen a helyzet a CMR által végzett hajójavítási tevékenység esetében. Egy olyan érzékeny ágazatban, mint a hajójavítás, a cserekapcsolatokra gyakorolt hatás, legalábbis potenciálisan, feltételezhető. Ez az előfeltevés valójában annak a tartós politikának az alapja, amely a hajógyártási ágazatban az állami támogatásokra alkalmazandó speciális szabályokkal kapcsolatos. Ezeket a szabályokat a hajójavítás egészére alkalmazzák, amelyre ugyanazok az elvek vonatkoznak, mint a hajóépítésre. Ezen túlmenően, a CMR – földrajzi helyzetéből adódóan – legalábbis potenciálisan versenyben áll az Olaszországban és Spanyolországban működő hajójavító műhelyekkel.

| (60) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a CMR-nek adott államháztartási hozzájárulások, amelyeket a 3. táblázat 1. része ismertet, mind állami támogatást valósítanak meg a Szerződés 87. cikkének 1. bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a CMR-nek adott államháztartási hozzájárulások, amelyeket a 3. táblázat 1. része ismertet, mind állami támogatást valósítanak meg a Szerződés 87. cikkének 1. bekezdése értelmében.

| (61) | A Bizottság megjegyzi azt is, hogy Franciaország nem felelt meg annak a kötelezettségnek, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése ró rá, hogy nem valósíthatja meg a tervbe vett intézkedéseket azelőtt, hogy az eljárás végleges döntésre jutott volna (felfüggesztő záradék). A támogatás következésképpen jogellenesnek tekintendő. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság megjegyzi azt is, hogy Franciaország nem felelt meg annak a kötelezettségnek, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése ró rá, hogy nem valósíthatja meg a tervbe vett intézkedéseket azelőtt, hogy az eljárás végleges döntésre jutott volna (felfüggesztő záradék). A támogatás következésképpen jogellenesnek tekintendő.

B.   Eltérés, a Szerződés 87. cikkének alkalmazásával

| (62) | Mivel a CMR a hajójavítás ágazatában tevékenykedik, azok a támogatások, amelyeket tevékenységeinek támogatására kap, az állami támogatásoknak a hajógyártásra alkalmazandó speciális szabályainak alkalmazási területéhez tartozik. 2004. január 1-je óta ezek a szabályok szerepelnek a hajógyártáshoz adott állami támogatások keretszabályában (11), amely a hajógyártásról szóló rendeletben megállapított szabályok helyébe lép. Mindazonáltal, a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménynek megfelelően (12), a jogellenes támogatásokat – vagyis az olyan támogatásokat, amelyeket a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésének megsértésével valósítottak meg – azoknak az alapvető kritériumoknak az alapján értékelik, amelyeket a megadásukkor hatályban lévő okmányok rögzítettek. A hajógyártásról szóló rendelet következésképpen alkalmazható az adott esetre. A teljes körű eljárásra törekedve a Bizottság akár a hajógyártásról szóló rendeletet, akár az annak helyébe lépő, a hajógyártáshoz adott állami támogatásokról szóló rendeletet (13) alkalmazza, szükséges pontosítani, hogy ennek semmiféle hatása nincs az összeegyeztethetőség megítélésével kapcsolatos értékelésre, mivel az alapkritériumok a megmentési célú és a szerkezetátalakításhoz adott támogatások, a regionális támogatások és a képzési támogatások értékelésénél azonosak (14). |
| --- | --- |

(62)

Mivel a CMR a hajójavítás ágazatában tevékenykedik, azok a támogatások, amelyeket tevékenységeinek támogatására kap, az állami támogatásoknak a hajógyártásra alkalmazandó speciális szabályainak alkalmazási területéhez tartozik. 2004. január 1-je óta ezek a szabályok szerepelnek a hajógyártáshoz adott állami támogatások keretszabályában (11), amely a hajógyártásról szóló rendeletben megállapított szabályok helyébe lép. Mindazonáltal, a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménynek megfelelően (12), a jogellenes támogatásokat – vagyis az olyan támogatásokat, amelyeket a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésének megsértésével valósítottak meg – azoknak az alapvető kritériumoknak az alapján értékelik, amelyeket a megadásukkor hatályban lévő okmányok rögzítettek. A hajógyártásról szóló rendelet következésképpen alkalmazható az adott esetre. A teljes körű eljárásra törekedve a Bizottság akár a hajógyártásról szóló rendeletet, akár az annak helyébe lépő, a hajógyártáshoz adott állami támogatásokról szóló rendeletet (13) alkalmazza, szükséges pontosítani, hogy ennek semmiféle hatása nincs az összeegyeztethetőség megítélésével kapcsolatos értékelésre, mivel az alapkritériumok a megmentési célú és a szerkezetátalakításhoz adott támogatások, a regionális támogatások és a képzési támogatások értékelésénél azonosak (14).

| (63) | Franciaország kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg közvetlenül a Szerződés 87. cikk (3) bekezdése c) pontja alapján, hogy a kérdéses pénzügyi támogatások összeegyeztethetőek-e a közös piaccal, azt képviselve, hogy a hajójavítás lényeges tevékenység egy olyan méretű kikötő jó működése számára, amilyen a marseille-i. |
| --- | --- |

(63)

Franciaország kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg közvetlenül a Szerződés 87. cikk (3) bekezdése c) pontja alapján, hogy a kérdéses pénzügyi támogatások összeegyeztethetőek-e a közös piaccal, azt képviselve, hogy a hajójavítás lényeges tevékenység egy olyan méretű kikötő jó működése számára, amilyen a marseille-i.

| (64) | Egyrészről, a Bizottság megjegyzi, hogy ha a CMR által kínált hajójavítási szolgáltatások valóban lényegesek a kikötő működéséhez, akkor ezeket a tevékenységeket elvben a kikötő saját eszközeinek révén kellene biztosítani, anélkül, hogy szükség az állami támogatásokhoz való folyamodásra. Továbbá a Bizottság a támogatás egy részét a beruházáshoz adott regionális támogatásként engedélyezi, és ezáltal figyelembe veszi a felmerülő regionális problémákat. |
| --- | --- |

(64)

Egyrészről, a Bizottság megjegyzi, hogy ha a CMR által kínált hajójavítási szolgáltatások valóban lényegesek a kikötő működéséhez, akkor ezeket a tevékenységeket elvben a kikötő saját eszközeinek révén kellene biztosítani, anélkül, hogy szükség az állami támogatásokhoz való folyamodásra. Továbbá a Bizottság a támogatás egy részét a beruházáshoz adott regionális támogatásként engedélyezi, és ezáltal figyelembe veszi a felmerülő regionális problémákat.

| (65) | Egyébként a hajógyártásról szóló rendelet az ágazatra alkalmazandó szabályok sajátos és teljes körű együttesét jelenti, amely vonatkozik a hajójavításra is, és amely a Szerződéssel lex specialis kapcsolatban van. A támogatásnak a Szerződés közvetlen alkalmazásával történő engedélyezése kudarcra ítélné azokat a célkitűzéseket, amelyek elérésére az ágazatra alkalmazandó speciális és korlátozó szabályok megállapítása törekszik. |
| --- | --- |

(65)

Egyébként a hajógyártásról szóló rendelet az ágazatra alkalmazandó szabályok sajátos és teljes körű együttesét jelenti, amely vonatkozik a hajójavításra is, és amely a Szerződéssel lex specialis kapcsolatban van. A támogatásnak a Szerződés közvetlen alkalmazásával történő engedélyezése kudarcra ítélné azokat a célkitűzéseket, amelyek elérésére az ágazatra alkalmazandó speciális és korlátozó szabályok megállapítása törekszik.

| (66) | A Bizottság következésképpen nem értékelheti a kérdéses támogatást közvetlenül a Szerződés alapján. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság következésképpen nem értékelheti a kérdéses támogatást közvetlenül a Szerződés alapján.

| (67) | A hajógyártásról szóló rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a hajójavításra adott támogatások csak akkor tekinthetőek összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha betartják a jelzett rendelet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(67)

A hajógyártásról szóló rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a hajójavításra adott támogatások csak akkor tekinthetőek összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha betartják a jelzett rendelet rendelkezéseit.

1.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (68) | Franciaország szerint a kérdéses támogatás célja a CMR tevékenységeinek szerkezetátalakítása. A hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkével összhangban a hajójavítási ágazatban működő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához adott támogatások kivételképpen összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal, azzal a feltétellel, hogy megfelelnek a szerkezetátalakítási irányelvek rendelkezéseinek, valamint a hivatkozott 5. cikkben meghatározott különleges feltételeknek. |
| --- | --- |

(68)

Franciaország szerint a kérdéses támogatás célja a CMR tevékenységeinek szerkezetátalakítása. A hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkével összhangban a hajójavítási ágazatban működő vállalatok megmentéséhez és szerkezetátalakításához adott támogatások kivételképpen összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal, azzal a feltétellel, hogy megfelelnek a szerkezetátalakítási irányelvek rendelkezéseinek, valamint a hivatkozott 5. cikkben meghatározott különleges feltételeknek.

| (69) | A Bizottság következésképpen megvizsgálta, hogy a szerkezetátalakítási irányelvekben megfogalmazott kritériumok teljesülnek-e. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság következésképpen megvizsgálta, hogy a szerkezetátalakítási irányelvekben megfogalmazott kritériumok teljesülnek-e.

1.1.   A vállalat támogathatósága

| (70) | A szerkezetátalakítási irányelvek szerint ahhoz, hogy szerkezetátalakítási támogatásokban részesülhessen, az érintett vállalatnak ezen irányelvek értelmében vett nehéz helyzetben levőnek kell minősülnie. Annak ellenére, hogy nincs erre vonatkozó közösségi meghatározás, a Bizottság úgy véli, hogy egy vállalat akkor küszködik nehézséggel, amikor saját pénzügyi forrásaiból, vagy azokból a forrásokból, amelyeket tulajdonosai/részvényesei és hitelezői hajlandók neki átadni, nem képes fedezni veszteségeit, amelyek – a hivatalos hatóságok részéről történő külső beavatkozás nélkül – rövid vagy középtávon csaknem bizonyos gazdasági véghez vezetnek (a szerkezetátalakítási irányelvek 4. pontja). Egy vállalat nehézségei megmutatkoznak például veszteségei növekvő mértékében, az árbevétel csökkenésében, a készletek felduzzadásában, a kapacitásfeleslegben, az önfinanszírozás bruttó arányának csökkenésében, a növekvő eladósodásban, a pénzügyi terhek növekedésében, valamint a nettó eszközérték gyengülésében vagy csökkenésében, vagy akár eltűnésében. |
| --- | --- |

(70)

A szerkezetátalakítási irányelvek szerint ahhoz, hogy szerkezetátalakítási támogatásokban részesülhessen, az érintett vállalatnak ezen irányelvek értelmében vett nehéz helyzetben levőnek kell minősülnie. Annak ellenére, hogy nincs erre vonatkozó közösségi meghatározás, a Bizottság úgy véli, hogy egy vállalat akkor küszködik nehézséggel, amikor saját pénzügyi forrásaiból, vagy azokból a forrásokból, amelyeket tulajdonosai/részvényesei és hitelezői hajlandók neki átadni, nem képes fedezni veszteségeit, amelyek – a hivatalos hatóságok részéről történő külső beavatkozás nélkül – rövid vagy középtávon csaknem bizonyos gazdasági véghez vezetnek (a szerkezetátalakítási irányelvek 4. pontja). Egy vállalat nehézségei megmutatkoznak például veszteségei növekvő mértékében, az árbevétel csökkenésében, a készletek felduzzadásában, a kapacitásfeleslegben, az önfinanszírozás bruttó arányának csökkenésében, a növekvő eladósodásban, a pénzügyi terhek növekedésében, valamint a nettó eszközérték gyengülésében vagy csökkenésében, vagy akár eltűnésében.

| (71) | Mindazonáltal a szerkezetátalakítási irányelvek 7. pontja azt is kimondja, hogy egy újonnan létrejött vállalat nem jogosult szerkezetátalakítási támogatásokra, még akkor sem, ha pénzügyi helyzete válságos. Ez a helyzet nevezetesen akkor is, amikor az új vállalat egy korábban létezett vállalat felszámolásából keletkezik, vagy csupán annak eszközeit veszi át. |
| --- | --- |

(71)

Mindazonáltal a szerkezetátalakítási irányelvek 7. pontja azt is kimondja, hogy egy újonnan létrejött vállalat nem jogosult szerkezetátalakítási támogatásokra, még akkor sem, ha pénzügyi helyzete válságos. Ez a helyzet nevezetesen akkor is, amikor az új vállalat egy korábban létezett vállalat felszámolásából keletkezik, vagy csupán annak eszközeit veszi át.

| (72) | Az újonnan létrejött vállalatok kizárását a szerkezetátalakítási támogatásban részesülő lehetséges jogosultak köréből indokolja az az elv, amely szerint egy vállalkozás létrehozása a piaci helyzet elemzéséből következő döntés gyümölcsének kell lennie. Egy társaságot tehát csak akkor szabad létrehozni, ha van esély arra, hogy tevékenységet folytasson az érintett piacon, más szavakkal, ha kezdettől fogva tőkésített és életképes. |
| --- | --- |

(72)

Az újonnan létrejött vállalatok kizárását a szerkezetátalakítási támogatásban részesülő lehetséges jogosultak köréből indokolja az az elv, amely szerint egy vállalkozás létrehozása a piaci helyzet elemzéséből következő döntés gyümölcsének kell lennie. Egy társaságot tehát csak akkor szabad létrehozni, ha van esély arra, hogy tevékenységet folytasson az érintett piacon, más szavakkal, ha kezdettől fogva tőkésített és életképes.

| (73) | Egy új társaság nem részesülhet szerkezetátalakítási támogatásokban, mivel – még ha minden bizonnyal szembetalálja is magát indítási nehézségekkel –azokkal a nehézségekkel nem szembesül, amelyeket a szerkezetátalakítási irányelvek írnak le. Ezek a nehézségek, amelyeket a 70. preambulumbekezdés ismertet, a társaság történetével kapcsolatosak, mivel annak működéséből erednek. Egy új társaság, természetéből adódóan, nem szembesülhet ilyen típusú nehézségekkel. |
| --- | --- |

(73)

Egy új társaság nem részesülhet szerkezetátalakítási támogatásokban, mivel – még ha minden bizonnyal szembetalálja is magát indítási nehézségekkel –azokkal a nehézségekkel nem szembesül, amelyeket a szerkezetátalakítási irányelvek írnak le. Ezek a nehézségek, amelyeket a 70. preambulumbekezdés ismertet, a társaság történetével kapcsolatosak, mivel annak működéséből erednek. Egy új társaság, természetéből adódóan, nem szembesülhet ilyen típusú nehézségekkel.

| (74) | Egy új társaság azonban szembesülhet az indítással kapcsolatos veszteségekkel, mivel olyan beruházásokat és olyan működési költségeket kell finanszíroznia, amelyeket eleinte nem fedez tevékenységeinek árbevétele. Ezek a költségek azonban a vállalat tevékenységének beindításával járnak, nem pedig szerkezetátalakításához. Következésképpen ezeket nem finanszírozhatják szerkezetátalakítási támogatások anélkül, hogy az utóbbiak elveszítenék sajátos célkitűzésüket és korlátozott hatókörüket. |
| --- | --- |

(74)

Egy új társaság azonban szembesülhet az indítással kapcsolatos veszteségekkel, mivel olyan beruházásokat és olyan működési költségeket kell finanszíroznia, amelyeket eleinte nem fedez tevékenységeinek árbevétele. Ezek a költségek azonban a vállalat tevékenységének beindításával járnak, nem pedig szerkezetátalakításához. Következésképpen ezeket nem finanszírozhatják szerkezetátalakítási támogatások anélkül, hogy az utóbbiak elveszítenék sajátos célkitűzésüket és korlátozott hatókörüket.

| (75) | A szerkezetátalakítási irányelvek alkalmazási területének a szerkezetátalakításra való korlátozása vonatkozik azokra az új vállalatokra, amelyek a korábban létezett vállalat felszámolása nyomán keletkeznek, vagy csupán azok eszközeinek átvételével. Az ilyen jellegű esetekben az új társaság elvben nem veszi át elődeinek adósságait, ami azt jelenti, hogy nem találja magát szembe a szerkezetátalakítási irányelvekben leírt nehézségekkel. |
| --- | --- |

(75)

A szerkezetátalakítási irányelvek alkalmazási területének a szerkezetátalakításra való korlátozása vonatkozik azokra az új vállalatokra, amelyek a korábban létezett vállalat felszámolása nyomán keletkeznek, vagy csupán azok eszközeinek átvételével. Az ilyen jellegű esetekben az új társaság elvben nem veszi át elődeinek adósságait, ami azt jelenti, hogy nem találja magát szembe a szerkezetátalakítási irányelvekben leírt nehézségekkel.

| (76) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételkedett abban, hogy a CMR szerkezetátalakítási támogatást kaphatna, mivel új társaságnak tűnt. |
| --- | --- |

(76)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételkedett abban, hogy a CMR szerkezetátalakítási támogatást kaphatna, mivel új társaságnak tűnt.

| (77) | Ilyen tekintetben a Bizottság megjegyzi, és Franciaország elfogadja azt, hogy a CMR új jogalanyt képvisel, amely a CMdR-étől elkülönült jogi személyiséggel van felruházva. |
| --- | --- |

(77)

Ilyen tekintetben a Bizottság megjegyzi, és Franciaország elfogadja azt, hogy a CMR új jogalanyt képvisel, amely a CMdR-étől elkülönült jogi személyiséggel van felruházva.

| (78) | Egyébként a Bizottság úgy véli, hogy a CMR új gazdasági alanyt képvisel, amely a CMdR-től elkülönül. Az igaz, hogy a CMR ugyanolyan típusú gazdasági tevékenységet folytat, mint a CMdR (hajójavítás). Lehetetlen viszont azt a következtetést vonni le, hogy a CMR megfelel ugyanannak a gazdasági alanynak, ami a CMdR. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy tekinti, hogy az átvétel a folyamatosság megszakítását jelentette a régi és az új tevékenységek között, annak ellenére, hogy a CMR átvette az aktívákat és az üzlet eszközeit, valamint a létszámot és bizonyos, a szociális biztonsággal kapcsolatos jogszabályok szerinti terheket, és ugyanabban a tevékenységi ágazatban működik, mint a CMdR. Az a tény, hogy az átvétel nem vonta maga után a régi tevékenységekhez kapcsolódó adósságok átvételét, a folyamatosságnak erről a megszakításáról tanúskodik. A CMR tehát nem volt ugyanabban a pénzügyi helyzetben, mint a CMdR. Ilyen tekintetben pontosítani kell, hogy az ezt a helyzetet kiváltó okok, vagyis akár az a tény, hogy a jogelőd az adósságokat rendezte, akár az a tény, hogy egyáltalán nem volt adósság, nem bír semmiféle jelentőséggel az adott esetben. A CMR tényleges helyzete abban az időpontban, amikor működését megkezdte, új indulásként írható le. A folyamatosság megszakadását bizonyítja az a tény is, hogy semmilyen folyamatban lévő munkát nem vettek át, minden folyamatban lévő munkát már befejeztek és a szállítókat kifizették, azt megelőzően, hogy a CMdR bejelentette volna a csődöt. |
| --- | --- |

(78)

Egyébként a Bizottság úgy véli, hogy a CMR új gazdasági alanyt képvisel, amely a CMdR-től elkülönül. Az igaz, hogy a CMR ugyanolyan típusú gazdasági tevékenységet folytat, mint a CMdR (hajójavítás). Lehetetlen viszont azt a következtetést vonni le, hogy a CMR megfelel ugyanannak a gazdasági alanynak, ami a CMdR. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy tekinti, hogy az átvétel a folyamatosság megszakítását jelentette a régi és az új tevékenységek között, annak ellenére, hogy a CMR átvette az aktívákat és az üzlet eszközeit, valamint a létszámot és bizonyos, a szociális biztonsággal kapcsolatos jogszabályok szerinti terheket, és ugyanabban a tevékenységi ágazatban működik, mint a CMdR. Az a tény, hogy az átvétel nem vonta maga után a régi tevékenységekhez kapcsolódó adósságok átvételét, a folyamatosságnak erről a megszakításáról tanúskodik. A CMR tehát nem volt ugyanabban a pénzügyi helyzetben, mint a CMdR. Ilyen tekintetben pontosítani kell, hogy az ezt a helyzetet kiváltó okok, vagyis akár az a tény, hogy a jogelőd az adósságokat rendezte, akár az a tény, hogy egyáltalán nem volt adósság, nem bír semmiféle jelentőséggel az adott esetben. A CMR tényleges helyzete abban az időpontban, amikor működését megkezdte, új indulásként írható le. A folyamatosság megszakadását bizonyítja az a tény is, hogy semmilyen folyamatban lévő munkát nem vettek át, minden folyamatban lévő munkát már befejeztek és a szállítókat kifizették, azt megelőzően, hogy a CMdR bejelentette volna a csődöt.

| (79) | Ebből tehát azt a következtetést kell levonni, hogy a CMR valóban egy új társaság. |
| --- | --- |

(79)

Ebből tehát azt a következtetést kell levonni, hogy a CMR valóban egy új társaság.

| (80) | Tulajdonképpen Franciaország nem vitatja ezt a következtetést. Mindenesetre azt képviseli, hogy bár új társaság, a CMR-nek olyan nehézségei vannak, amelyek lehetővé teszik, hogy egy meglévő társasághoz kapcsolják, mivel ezeknek a nehézségeknek az oka a létszám és az azzal kapcsolatos szociális terhek átvétele. |
| --- | --- |

(80)

Tulajdonképpen Franciaország nem vitatja ezt a következtetést. Mindenesetre azt képviseli, hogy bár új társaság, a CMR-nek olyan nehézségei vannak, amelyek lehetővé teszik, hogy egy meglévő társasághoz kapcsolják, mivel ezeknek a nehézségeknek az oka a létszám és az azzal kapcsolatos szociális terhek átvétele.

| (81) | Ami ezt az érvet illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR a szerkezetátalakítási irányelvek értelmében, ahogyan azokat a 70 preambulumbekezdés ismerteti, nem mutatja egy nehézségekkel küzdő vállalat jellegzetességeit. Egyszerűen szembesült a cégalapítás szokásos költségeivel és a beindítás szokásos veszteségeivel, abból a tényből következően, hogy a beruházási projekt még csak az elején tart. |
| --- | --- |

(81)

Ami ezt az érvet illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR a szerkezetátalakítási irányelvek értelmében, ahogyan azokat a 70 preambulumbekezdés ismerteti, nem mutatja egy nehézségekkel küzdő vállalat jellegzetességeit. Egyszerűen szembesült a cégalapítás szokásos költségeivel és a beindítás szokásos veszteségeivel, abból a tényből következően, hogy a beruházási projekt még csak az elején tart.

| (82) | Egy üzleti tevékenység beindításának költségei elkerülhetetlenek, és nem kapcsolódnak a társaság történetéhez. A CMR-nek ugyanezeket a költségeket kellett volna viselnie akkor is, ha a részvényesei úgy döntöttek volna, hogy a korábbi hajójavítási tevékenységektől teljes mértékben független társaságot hoznak létre, amely hipotézis elkerülhetetlenül felveti a beindítási költségeket, nevezetesen a gépek megvásárlását, a munkaerő felvételét és kiképzését stb. |
| --- | --- |

(82)

Egy üzleti tevékenység beindításának költségei elkerülhetetlenek, és nem kapcsolódnak a társaság történetéhez. A CMR-nek ugyanezeket a költségeket kellett volna viselnie akkor is, ha a részvényesei úgy döntöttek volna, hogy a korábbi hajójavítási tevékenységektől teljes mértékben független társaságot hoznak létre, amely hipotézis elkerülhetetlenül felveti a beindítási költségeket, nevezetesen a gépek megvásárlását, a munkaerő felvételét és kiképzését stb.

| (83) | Még pontosabban, a Bizottság úgy véli, hogy a képzettség, a javadalmazás és a szolgálati idő szempontjából változatlan feltételekkel végrehajtott munkaerő-átvétel, valamint bizonyos szociális kötelezettségek átvétele (esedékes fizetett szabadságok, „azbeszt miatti távozások”) egyszerűen a francia szociális jogszabály jogi következménye (15) (és e tekintetben hasonló számos más országéhoz), és az a befektető előtt ismert volt. Más szavakkal, ez az átvétel olyan feltételt jelentett volna, amelynek az eszközök átvételének műveletét alárendelik. Egyébként figyelembe kellett volna venni a megszerzett eszközökhöz kapcsolódó összes költséget, amikor a vételárat meghatározták. |
| --- | --- |

(83)

Még pontosabban, a Bizottság úgy véli, hogy a képzettség, a javadalmazás és a szolgálati idő szempontjából változatlan feltételekkel végrehajtott munkaerő-átvétel, valamint bizonyos szociális kötelezettségek átvétele (esedékes fizetett szabadságok, „azbeszt miatti távozások”) egyszerűen a francia szociális jogszabály jogi következménye (15) (és e tekintetben hasonló számos más országéhoz), és az a befektető előtt ismert volt. Más szavakkal, ez az átvétel olyan feltételt jelentett volna, amelynek az eszközök átvételének műveletét alárendelik. Egyébként figyelembe kellett volna venni a megszerzett eszközökhöz kapcsolódó összes költséget, amikor a vételárat meghatározták.

| (84) | Ráadásul a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR által átvett létszám az átvett eszköz részét képezi, és nem jelent terhet. Valójában ennek az átvételnek meg kellett volna könnyítenie a CMR-nek a piacra való bejutását, abban az értelemben, hogy az mentesíti az új munkaerő felvételével és képzésével kapcsolatos költségek alól. |
| --- | --- |

(84)

Ráadásul a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR által átvett létszám az átvett eszköz részét képezi, és nem jelent terhet. Valójában ennek az átvételnek meg kellett volna könnyítenie a CMR-nek a piacra való bejutását, abban az értelemben, hogy az mentesíti az új munkaerő felvételével és képzésével kapcsolatos költségek alól.

| (85) | Franciaország azt az álláspontot is képviseli, hogy a CMR nehézségekkel küzdő vállalat, mert ugyanolyan típusú tevékenységet folytat, mint a CMdR, és mert be kell tartania a szociális biztonságra vonatkozó francia jogszabály által kiszabott kötelességeket, amely a CMdR-től örökölt tehernek minősül. |
| --- | --- |

(85)

Franciaország azt az álláspontot is képviseli, hogy a CMR nehézségekkel küzdő vállalat, mert ugyanolyan típusú tevékenységet folytat, mint a CMdR, és mert be kell tartania a szociális biztonságra vonatkozó francia jogszabály által kiszabott kötelességeket, amely a CMdR-től örökölt tehernek minősül.

| (86) | Végezetül Franciaország azt is képviseli, hogy a CMdR nehézségei az általa végzett tevékenységek jellegével kapcsolatosak. Mindazonáltal azt is megjegyzi, hogy egyetlen hajójavító társaság létezése Marseille-ben megfelel a piac igényeinek. Nyilvánvaló, hogy valóban a CMR az egyetlen hajójavító társaság a maga nemében Marseille-ben, a Marine Technologie és a Travofer bezárása óta. Ezért az a tény, hogy a CMR hajójavítási tevékenységet folytat, nem lehet pénzügyi nehézségeinek forrása, és nem tehet szükségessé szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

(86)

Végezetül Franciaország azt is képviseli, hogy a CMdR nehézségei az általa végzett tevékenységek jellegével kapcsolatosak. Mindazonáltal azt is megjegyzi, hogy egyetlen hajójavító társaság létezése Marseille-ben megfelel a piac igényeinek. Nyilvánvaló, hogy valóban a CMR az egyetlen hajójavító társaság a maga nemében Marseille-ben, a Marine Technologie és a Travofer bezárása óta. Ezért az a tény, hogy a CMR hajójavítási tevékenységet folytat, nem lehet pénzügyi nehézségeinek forrása, és nem tehet szükségessé szerkezetátalakítást.

| (87) | Következésképpen a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR nem vett át a CMdR-től olyan passzívákat, amelyek megerősítenék, hogy a régi hajójavítási tevékenységet folytatja. A CMR újonnan létrehozott társaság, amelynek egyébként, a szerkezetátalakítási irányelvek értelmében véve, nincsenek nehézségei. A Bizottság úgy véli, hogy a beruházási támogatások jobban felhasználhatóaknak kellene lenniük azokhoz az egyéb esetleges pénzügyi nehézségekhez, amelyekkel a CMR még találkozhat. |
| --- | --- |

(87)

Következésképpen a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR nem vett át a CMdR-től olyan passzívákat, amelyek megerősítenék, hogy a régi hajójavítási tevékenységet folytatja. A CMR újonnan létrehozott társaság, amelynek egyébként, a szerkezetátalakítási irányelvek értelmében véve, nincsenek nehézségei. A Bizottság úgy véli, hogy a beruházási támogatások jobban felhasználhatóaknak kellene lenniük azokhoz az egyéb esetleges pénzügyi nehézségekhez, amelyekkel a CMR még találkozhat.

| (88) | A Bizottság által a szerkezetátalakítási irányelvek 1999. évi hatálybalépése óta követett gyakorlatnak megfelelően egy társaság „újnak” a létrehozásától számított két éven keresztül számít. Ilyen szempontból a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR-t 2002. június 20-án, új társaságként hozták létre. A jogérvényes határozat arról, hogy a CMR a támogatást megkapja, 2002. június 26-án hozták, vagyis a létrehozását követő két éven belül. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság által a szerkezetátalakítási irányelvek 1999. évi hatálybalépése óta követett gyakorlatnak megfelelően egy társaság „újnak” a létrehozásától számított két éven keresztül számít. Ilyen szempontból a Bizottság megjegyzi, hogy a CMR-t 2002. június 20-án, új társaságként hozták létre. A jogérvényes határozat arról, hogy a CMR a támogatást megkapja, 2002. június 26-án hozták, vagyis a létrehozását követő két éven belül.

| (89) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a CMR nem részesülhet szerkezetátalakítási támogatásokban. A következő preambulumbekezdésekben a Bizottság megvizsgálja, hogy a Franciaország által megadott információk eloszlathatják-e a többi kétséget, amelynek hangot adott az eljárás megindításáról szóló határozatban, a támogatásnak a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó egyéb feltételeknek való megfelelésével kapcsolatban. A Bizottság következtetései ezekkel a feltételekkel kapcsolatban azzal a feltételezéssel alkalmazhatóak, hogy a CMR nem új társaság, hanem egy olyan társaság, amelynek pénzügyi nehézségei vannak, és így jogosult arra, hogy szerkezetátalakítási támogatásban részesüljön. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a CMR nem részesülhet szerkezetátalakítási támogatásokban. A következő preambulumbekezdésekben a Bizottság megvizsgálja, hogy a Franciaország által megadott információk eloszlathatják-e a többi kétséget, amelynek hangot adott az eljárás megindításáról szóló határozatban, a támogatásnak a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó egyéb feltételeknek való megfelelésével kapcsolatban. A Bizottság következtetései ezekkel a feltételekkel kapcsolatban azzal a feltételezéssel alkalmazhatóak, hogy a CMR nem új társaság, hanem egy olyan társaság, amelynek pénzügyi nehézségei vannak, és így jogosult arra, hogy szerkezetátalakítási támogatásban részesüljön.

| (90) | A teljeskörűség vizsgálatra törekedve a Bizottság megjegyzi, hogy a kérdéses intézkedések nem minősülhetnek megmentési célú támogatásnak. A megmentési célú támogatásokra való jogosultság szabálya ugyanaz, mint a szerkezetátalakítási támogatásoké. A szerkezetátalakítási irányelvek 7. pontjának megfelelően az új társaságok ki vannak zárva a mentési célú támogatásokra való jogosultságból. Következésképpen a CMR, mint új társaság, amelynek nincsenek a szerkezetátalakítási irányelvek értelmében vett nehézségei, nem kaphat ilyen típusú támogatást. |
| --- | --- |

(90)

A teljeskörűség vizsgálatra törekedve a Bizottság megjegyzi, hogy a kérdéses intézkedések nem minősülhetnek megmentési célú támogatásnak. A megmentési célú támogatásokra való jogosultság szabálya ugyanaz, mint a szerkezetátalakítási támogatásoké. A szerkezetátalakítási irányelvek 7. pontjának megfelelően az új társaságok ki vannak zárva a mentési célú támogatásokra való jogosultságból. Következésképpen a CMR, mint új társaság, amelynek nincsenek a szerkezetátalakítási irányelvek értelmében vett nehézségei, nem kaphat ilyen típusú támogatást.

1.2.   Az életképességhez való visszatérés

| (91) | A szerkezetátalakítási irányelvek szerint a támogatás nyújtását egy olyan szerkezetátalakítási terv megvalósításához kell kötni, amely ésszerű időn belül lehetővé teszi a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítását, a jövőbeli működési feltételekre vonatkozó reális feltételezések alapján, lehetővé téve, hogy a vállalat saját lábára álljon. Ezt a célkitűzést főként belső intézkedésekkel kell elérni, nevezetesen azoknak a tevékenységeknek az abbahagyásával, amelyek strukturálisan veszteségesek lennének a szerkezetátalakítás után is. |
| --- | --- |

(91)

A szerkezetátalakítási irányelvek szerint a támogatás nyújtását egy olyan szerkezetátalakítási terv megvalósításához kell kötni, amely ésszerű időn belül lehetővé teszi a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítását, a jövőbeli működési feltételekre vonatkozó reális feltételezések alapján, lehetővé téve, hogy a vállalat saját lábára álljon. Ezt a célkitűzést főként belső intézkedésekkel kell elérni, nevezetesen azoknak a tevékenységeknek az abbahagyásával, amelyek strukturálisan veszteségesek lennének a szerkezetátalakítás után is.

| (92) | A Bizottságnak kételyei voltak amiatt, hogy Franciaország nem ismertette, melyek azok a strukturális nehézségek, amelyeket a szerkezetátalakításnak orvosolnia kell, hanem megelégedett annak kijelentésével, hogy azok a nehézségek, amelyekkel a CMR szembekerült, lényegében a CMdR csődjéből adódtak. Ezért a Bizottságnak kételyei voltak afelől, hogy a CMR-nek ilyen nehézségei lennének és a vállalati terv olyan jellegű-e, hogy életképességét helyreállítja. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottságnak kételyei voltak amiatt, hogy Franciaország nem ismertette, melyek azok a strukturális nehézségek, amelyeket a szerkezetátalakításnak orvosolnia kell, hanem megelégedett annak kijelentésével, hogy azok a nehézségek, amelyekkel a CMR szembekerült, lényegében a CMdR csődjéből adódtak. Ezért a Bizottságnak kételyei voltak afelől, hogy a CMR-nek ilyen nehézségei lennének és a vállalati terv olyan jellegű-e, hogy életképességét helyreállítja.

| (93) | Franciaország kifejtette, hogy a CMR nehézségei a Cammell Laird üzletpolitikájának tudhatók be, amely megkísérelte a marseille-i hajójavítási társaságokat a hajók átalakítása felé átirányítani. Ez az átirányítás a hagyományos ügyfélkör elvesztésével járt a hajójavítási ágazatban. Ennek a ténynek az illusztrálására a Franciaország kijelentette, hogy a CMR továbbra is végzett hajójavítási feladatokat, bár korlátozott mértékben, és abban az időpontban, amikor tevékenysége megszűnt, megrendelésállománya egyáltalán nem volt. |
| --- | --- |

(93)

Franciaország kifejtette, hogy a CMR nehézségei a Cammell Laird üzletpolitikájának tudhatók be, amely megkísérelte a marseille-i hajójavítási társaságokat a hajók átalakítása felé átirányítani. Ez az átirányítás a hagyományos ügyfélkör elvesztésével járt a hajójavítási ágazatban. Ennek a ténynek az illusztrálására a Franciaország kijelentette, hogy a CMR továbbra is végzett hajójavítási feladatokat, bár korlátozott mértékben, és abban az időpontban, amikor tevékenysége megszűnt, megrendelésállománya egyáltalán nem volt.

| (94) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy az a nehézség, amellyel a CMR szembesül, nem más, mint az adott hajójavítási ágazat piacát jellemző helyzet, azaz a kereslet visszaesése, valamint annak szükségessége, hogy vissza kell állítani a tevékenység hitelességét, aminek az előző üzemeltető politikája csak ártott. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy az a nehézség, amellyel a CMR szembesül, nem más, mint az adott hajójavítási ágazat piacát jellemző helyzet, azaz a kereslet visszaesése, valamint annak szükségessége, hogy vissza kell állítani a tevékenység hitelességét, aminek az előző üzemeltető politikája csak ártott.

| (95) | A Bizottság azt a következtetést is levonja, hogy az a vállalati terv, amelyet Franciaország beadott, ésszerű határidőn belül alkalmas lehet a CMR életképességének helyreállítására. Mindazonáltal úgy véli, hogy az ilyen típusú nehézségek megoldásának legmegfelelőbb eszköze a beruházási támogatás. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság azt a következtetést is levonja, hogy az a vállalati terv, amelyet Franciaország beadott, ésszerű határidőn belül alkalmas lehet a CMR életképességének helyreállítására. Mindazonáltal úgy véli, hogy az ilyen típusú nehézségek megoldásának legmegfelelőbb eszköze a beruházási támogatás.

1.3.   A verseny szükségtelen torzulásainak elkerülése

| (96) | A Bizottság kétségbe vonja azt is, hogy a CMR hozzálát kapacitásának valós és visszafordíthatatlan leépítéséhez, ahogyan az a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdésének második számozatlan bekezdése megköveteli. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság kétségbe vonja azt is, hogy a CMR hozzálát kapacitásának valós és visszafordíthatatlan leépítéséhez, ahogyan az a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkének (1) bekezdésének második számozatlan bekezdése megköveteli.

| (97) | Ennek a kapacitáscsökkentésnek arányban kell állnia a megadott támogatás összegével, a bezárt létesítményeknek olyanoknak kell lenniük, amelyeket folyamatosan használtak hajók gyártására, javítására vagy átalakítására a támogatás bejelentésének napja előtt, és azokat legalább tíz évre le kell zárni a támogatásnak a Bizottság részéről való jóváhagyását követően. Egyébként nem vehetők figyelembe az ugyanazon tagállam más vállalatai által működtetett kapacitások csökkentése, kivéve ha a kedvezményezett vállalat kapacitásainak tervezett csökkentései azért lennének lehetetlenek, mert veszélyeztetnék a szerkezetátalakítási terv életképességét. Végül a szükséges kapacitáscsökkentés mértékét a tényleges termelés szintjének függvényében határozzák meg, a szerkezetátalakítás előtti öt évre. |
| --- | --- |

(97)

Ennek a kapacitáscsökkentésnek arányban kell állnia a megadott támogatás összegével, a bezárt létesítményeknek olyanoknak kell lenniük, amelyeket folyamatosan használtak hajók gyártására, javítására vagy átalakítására a támogatás bejelentésének napja előtt, és azokat legalább tíz évre le kell zárni a támogatásnak a Bizottság részéről való jóváhagyását követően. Egyébként nem vehetők figyelembe az ugyanazon tagállam más vállalatai által működtetett kapacitások csökkentése, kivéve ha a kedvezményezett vállalat kapacitásainak tervezett csökkentései azért lennének lehetetlenek, mert veszélyeztetnék a szerkezetátalakítási terv életképességét. Végül a szükséges kapacitáscsökkentés mértékét a tényleges termelés szintjének függvényében határozzák meg, a szerkezetátalakítás előtti öt évre.

| (98) | Először is, ami Franciaországnak azt az érvét illeti, miszerint a kapacitáscsökkenésre a két másik marseille-i hajójavító műhely (a Marine Technologie és a Travofer) bezárása révén kerül sor, a Bizottság úgy véli, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikke (2) bekezdésével összhangban nem szabad figyelembe venni ezeket a bezárásokat, mivel azok a kedvezményezettől különböző vállalatokra vonatkoznak, kivéve ha a kapacitáscsökkentés azért lenne lehetetlen, mert az veszélyeztetné a szerkezetátalakítási terv életképességét. |
| --- | --- |

(98)

Először is, ami Franciaországnak azt az érvét illeti, miszerint a kapacitáscsökkenésre a két másik marseille-i hajójavító műhely (a Marine Technologie és a Travofer) bezárása révén kerül sor, a Bizottság úgy véli, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikke (2) bekezdésével összhangban nem szabad figyelembe venni ezeket a bezárásokat, mivel azok a kedvezményezettől különböző vállalatokra vonatkoznak, kivéve ha a kapacitáscsökkentés azért lenne lehetetlen, mert az veszélyeztetné a szerkezetátalakítási terv életképességét.

| (99) | Az adott esetben a Marine Technologie és a Travofer a CMR-től elkülönült jogi személyek, és bezárásuk egy attól független esemény, nevezetesen az anyavállalat, a Cammell Laird csődje eredménye. Egyébként Franciaország nem állította, hogy a kapacitás csökkentése veszélyeztetné a CMR vállalati tervének életképességét. |
| --- | --- |

(99)

Az adott esetben a Marine Technologie és a Travofer a CMR-től elkülönült jogi személyek, és bezárásuk egy attól független esemény, nevezetesen az anyavállalat, a Cammell Laird csődje eredménye. Egyébként Franciaország nem állította, hogy a kapacitás csökkentése veszélyeztetné a CMR vállalati tervének életképességét.

| (100) | Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvet, mint a CMR kapacitáscsökkentésének indoklását. |
| --- | --- |

(100)

Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvet, mint a CMR kapacitáscsökkentésének indoklását.

| (101) | Másodszor, több más pont is felvetődött, amelyek jelentőséggel bírhatnak a verseny szükségtelen torzulásaival kapcsolatos kérdés boncolgatása során (lásd 48–51. preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(101)

Másodszor, több más pont is felvetődött, amelyek jelentőséggel bírhatnak a verseny szükségtelen torzulásaival kapcsolatos kérdés boncolgatása során (lásd 48–51. preambulumbekezdés).

| (102) | A Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítás irányelvek elvben mentesítik a KKV-kat a támogatások kedvezményezettjeivel szembeni azon szükségesség alól, hogy enyhítsék a támogatás által a versenytársakra gyakorolt hátrányos következményeket, kivéve ha ezzel ellentétes rendelkezések vannak az adott ágazat állami támogatásaira vonatkozó szabályokban. Ilyen szabályok viszont léteznek a hajógyártásról szóló rendeletben, amely semmiféle mentességet nem irányoz elő a KKV-k számára. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítás irányelvek elvben mentesítik a KKV-kat a támogatások kedvezményezettjeivel szembeni azon szükségesség alól, hogy enyhítsék a támogatás által a versenytársakra gyakorolt hátrányos következményeket, kivéve ha ezzel ellentétes rendelkezések vannak az adott ágazat állami támogatásaira vonatkozó szabályokban. Ilyen szabályok viszont léteznek a hajógyártásról szóló rendeletben, amely semmiféle mentességet nem irányoz elő a KKV-k számára.

| (103) | Emellett az a tény, hogy a régióban más hajóépítési vállalatok nem versenyeznek a CMR-rel, az nem perdöntő. A hajógyártásról szóló rendelet azt vélelmezi, hogy a szerkezetátalakításhoz adott támogatások ebben az ágazatban hatást gyakorolnak a versenyre, és nem enged meg semmiféle enyhítést a piac konkrét állapotának függvényében, a szerkezetátalakítási irányelvek 36. pontjával ellentétben. A kedvezményezett köteles olyan intézkedéseket alkalmazni, amelyek lehetővé teszik számára kapacitásainak csökkentését, mégpedig a megadott támogatáshoz igazított mértékben. A hajógyártásra vonatkozó ilyen szigorúbb szabályokat az ágazat kapacitástöbblete indokolja. A hajójavítás, mint érzékeny ágazat, ugyanazoknak a szabályoknak és elveknek a hatálya alá tartozik, mint a hajógyártás, ugyancsak a kapacitástöbblet okából kifolyólag. |
| --- | --- |

(103)

Emellett az a tény, hogy a régióban más hajóépítési vállalatok nem versenyeznek a CMR-rel, az nem perdöntő. A hajógyártásról szóló rendelet azt vélelmezi, hogy a szerkezetátalakításhoz adott támogatások ebben az ágazatban hatást gyakorolnak a versenyre, és nem enged meg semmiféle enyhítést a piac konkrét állapotának függvényében, a szerkezetátalakítási irányelvek 36. pontjával ellentétben. A kedvezményezett köteles olyan intézkedéseket alkalmazni, amelyek lehetővé teszik számára kapacitásainak csökkentését, mégpedig a megadott támogatáshoz igazított mértékben. A hajógyártásra vonatkozó ilyen szigorúbb szabályokat az ágazat kapacitástöbblete indokolja. A hajójavítás, mint érzékeny ágazat, ugyanazoknak a szabályoknak és elveknek a hatálya alá tartozik, mint a hajógyártás, ugyancsak a kapacitástöbblet okából kifolyólag.

| (104) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a CMdR létszáma 310 fő volt 1996-ban, amikor nehézségei kezdődtek. A CMdR eszközeinek a CMR általi átvétele időpontjában számuk 132 fő volt. A létszámnak ez a csökkenése a CMdR keretében történt, és megelőzte a CMR-nek szóló szerkezetátalakítási támogatás megadását. Ez tehát nem vehető figyelembe a verseny torzulásait enyhítő intézkedésként. |
| --- | --- |

(104)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a CMdR létszáma 310 fő volt 1996-ban, amikor nehézségei kezdődtek. A CMdR eszközeinek a CMR általi átvétele időpontjában számuk 132 fő volt. A létszámnak ez a csökkenése a CMdR keretében történt, és megelőzte a CMR-nek szóló szerkezetátalakítási támogatás megadását. Ez tehát nem vehető figyelembe a verseny torzulásait enyhítő intézkedésként.

| (105) | Ami azt az érvet illeti, amely szerint a kapacitások az „azbeszt miatti távozások” miatt csökkennek, a frissebb (2004. januári) információk azt mutatják, hogy ezek 58 főt érintenek a 2002 és 2004 közötti időszakban. Mindenesetre az egyértelmű, hogy ezeknek a személyeknek legalább egy részét helyettesítik majd (30 főt, a 2003. március 6-i levél szerint). |
| --- | --- |

(105)

Ami azt az érvet illeti, amely szerint a kapacitások az „azbeszt miatti távozások” miatt csökkennek, a frissebb (2004. januári) információk azt mutatják, hogy ezek 58 főt érintenek a 2002 és 2004 közötti időszakban. Mindenesetre az egyértelmű, hogy ezeknek a személyeknek legalább egy részét helyettesítik majd (30 főt, a 2003. március 6-i levél szerint).

| (106) | Mindezek az adatok nem tették lehetővé a Bizottság kétségeinek kizárását azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy a CMR valós és visszafordíthatatlan csökkentést hajtott volna végre kapacitásaiban, a megadott támogatások szintjéhez képest. Mindenesetre, még ha a CMR kaphatna is támogatást, mint nehézségekkel küzdő vállalat, ez a támogatás nem lenne összeegyeztethető a hajógyártásról szóló rendelettel. |
| --- | --- |

(106)

Mindezek az adatok nem tették lehetővé a Bizottság kétségeinek kizárását azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy a CMR valós és visszafordíthatatlan csökkentést hajtott volna végre kapacitásaiban, a megadott támogatások szintjéhez képest. Mindenesetre, még ha a CMR kaphatna is támogatást, mint nehézségekkel küzdő vállalat, ez a támogatás nem lenne összeegyeztethető a hajógyártásról szóló rendelettel.

1.4.   A támogatás minimumra korlátozása

| (107) | A szerkezetátalakítási irányelvek szerint a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakítást lehetővé tevő, szigorúan szükséges minimumra kell korlátozni, a vállalat pénzügyi lehetőségeinek függvényében. A támogatás kedvezményezettjeinek jelentős részben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási tervhez saját erőforrásaikkal, vagy külső, piaci feltételek mellett megszerzett finanszírozással. |
| --- | --- |

(107)

A szerkezetátalakítási irányelvek szerint a támogatás összegét és intenzitását a szerkezetátalakítást lehetővé tevő, szigorúan szükséges minimumra kell korlátozni, a vállalat pénzügyi lehetőségeinek függvényében. A támogatás kedvezményezettjeinek jelentős részben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási tervhez saját erőforrásaikkal, vagy külső, piaci feltételek mellett megszerzett finanszírozással.

| (108) | A Bizottság kétségbe vonja azt, hogy ez a feltétel teljesül, mivel a rendelkezésre álló pénzügyi – magán- és közületi – erőforrások a kinyilvánított szükségleteket meghaladták. Franciaország azt válaszolta, hogy a közületi és a magánszektor hozzájárulásának 5 930 000 eurós összege egyrészt a szerkezetátalakítási költségeket (3 649 494 eurót), másrészt – a szerkezetátalakításon felül – a vállalat forgóeszköz-szükségletének egy részét fedezi. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság kétségbe vonja azt, hogy ez a feltétel teljesül, mivel a rendelkezésre álló pénzügyi – magán- és közületi – erőforrások a kinyilvánított szükségleteket meghaladták. Franciaország azt válaszolta, hogy a közületi és a magánszektor hozzájárulásának 5 930 000 eurós összege egyrészt a szerkezetátalakítási költségeket (3 649 494 eurót), másrészt – a szerkezetátalakításon felül – a vállalat forgóeszköz-szükségletének egy részét fedezi.

| (109) | E tárgyban a Bizottság már korábban felvetette a CMR-nek adott kölcsön nettó támogatástartalma meghatározásával kapcsolatos kérdést. A referencia-kamatlábak és diszkontráták meghatározásának módszeréről szóló bizottsági közlemény úgy rendelkezik, hogy a referencia-kamatláb megemelhető a különlegesen kockázatos helyzetekben. A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy amennyiben a CMR-nek olyan nehézségei lennének, amelyek szerkezetátalakítást tesznek szükségessé – ez az az álláspont, amelyet Franciaország védelmez, és amellyel a Bizottság nem ért egyet –, akkor valóban lenne különleges kockázat. Egyetlen hitelnyújtó sem adna a CMR-nek kölcsönt az adott feltételek mellett, vagyis kamatmentesen, és mindenféle biztosíték nélkül. Ezért a kölcsön teljes összege támogatást valósít meg. A támogatás teljes összege tehát 3 490 000 euró. |
| --- | --- |

(109)

E tárgyban a Bizottság már korábban felvetette a CMR-nek adott kölcsön nettó támogatástartalma meghatározásával kapcsolatos kérdést. A referencia-kamatlábak és diszkontráták meghatározásának módszeréről szóló bizottsági közlemény úgy rendelkezik, hogy a referencia-kamatláb megemelhető a különlegesen kockázatos helyzetekben. A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy amennyiben a CMR-nek olyan nehézségei lennének, amelyek szerkezetátalakítást tesznek szükségessé – ez az az álláspont, amelyet Franciaország védelmez, és amellyel a Bizottság nem ért egyet –, akkor valóban lenne különleges kockázat. Egyetlen hitelnyújtó sem adna a CMR-nek kölcsönt az adott feltételek mellett, vagyis kamatmentesen, és mindenféle biztosíték nélkül. Ezért a kölcsön teljes összege támogatást valósít meg. A támogatás teljes összege tehát 3 490 000 euró.

| (110) | A deklaráltan a szerkezetátalakításhoz kapcsolódó finanszírozási szükségletek 3 649 494 eurót tesznek ki. Míg a támogatás 3 490 000 euró, a kedvezményezett saját hozzájárulása a szerkezetátalakításhoz 159 494 eurónak felel meg. A kedvezményezett hozzájárulása tehát nem jelentős, ellentétben azzal, amit a szerkezetátalakítási irányelvek megkövetelnek. |
| --- | --- |

(110)

A deklaráltan a szerkezetátalakításhoz kapcsolódó finanszírozási szükségletek 3 649 494 eurót tesznek ki. Míg a támogatás 3 490 000 euró, a kedvezményezett saját hozzájárulása a szerkezetátalakításhoz 159 494 eurónak felel meg. A kedvezményezett hozzájárulása tehát nem jelentős, ellentétben azzal, amit a szerkezetátalakítási irányelvek megkövetelnek.

| (111) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy még ha a CMR olyan, nehézségekkel küszködő vállalat lenne is, amely jogosult szerkezetátalakítási támogatásra, az arányosság elve nem teljesülne, a támogatás tehát nem lenne összeegyeztethető a szerkezetátalakítási irányelvekkel. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy még ha a CMR olyan, nehézségekkel küszködő vállalat lenne is, amely jogosult szerkezetátalakítási támogatásra, az arányosság elve nem teljesülne, a támogatás tehát nem lenne összeegyeztethető a szerkezetátalakítási irányelvekkel.

1.5.   Az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek

| (112) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság az intézkedéseket az 1999-ben elfogadott szerkezetátalakítási irányelvek szempontjából vizsgálta meg. Ezt a megközelítést Franciaország nem vitatta az említett határozatra való válaszában. Megjegyzendő, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkében említést tesz a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatásokról szóló 1994. évi közösségi irányelvekről (16) (a továbbiakban „az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek”), amelyek helyébe 1999-be új szerkezetátalakítási irányelvek léptek. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy még akkor is, ha az 1994-es szerkezetátalakítási irányelveket alkalmazták volna, a fentiekben ismertetett okfejtés nem lenne más. Először is, egy új társaság, jellegéből adódóan, nem lehet nehézségekkel küzdő vállalat. Még akkor is, ha az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek kevésbé határozottan fogalmaznak – nevezetesen a nehézségekkel küzdő vállalat meghatározására vonatkozóan –, világosan a meglévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására irányulnak, nem pedig az újonnan létrejöttekére. Másodszor, a támogatásnak egy minimumra való korlátozása létezett már az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvekben is (17), és az nem teljesül a jelenlegi ügyben. |
| --- | --- |

(112)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság az intézkedéseket az 1999-ben elfogadott szerkezetátalakítási irányelvek szempontjából vizsgálta meg. Ezt a megközelítést Franciaország nem vitatta az említett határozatra való válaszában. Megjegyzendő, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkében említést tesz a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatásokról szóló 1994. évi közösségi irányelvekről (16) (a továbbiakban „az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek”), amelyek helyébe 1999-be új szerkezetátalakítási irányelvek léptek. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy még akkor is, ha az 1994-es szerkezetátalakítási irányelveket alkalmazták volna, a fentiekben ismertetett okfejtés nem lenne más. Először is, egy új társaság, jellegéből adódóan, nem lehet nehézségekkel küzdő vállalat. Még akkor is, ha az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek kevésbé határozottan fogalmaznak – nevezetesen a nehézségekkel küzdő vállalat meghatározására vonatkozóan –, világosan a meglévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására irányulnak, nem pedig az újonnan létrejöttekére. Másodszor, a támogatásnak egy minimumra való korlátozása létezett már az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvekben is (17), és az nem teljesül a jelenlegi ügyben.

| (113) | A támogatás következésképpen nem lenne összeegyeztethető a közös piaccal az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek alkalmazása szerint. |
| --- | --- |

(113)

A támogatás következésképpen nem lenne összeegyeztethető a közös piaccal az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek alkalmazása szerint.

2.   Regionális beruházási támogatások

| (114) | A regionális beruházási támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségének feltételeit a hajógyártásról szóló rendelet 7. pontja mondja ki. Először is, az intézkedéseknek a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésének a) vagy c) pontjában előirányzott régióra kell vonatkozniuk. Másodszor, a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a rendelet által előírt felső határt. Harmadszor, olyan intézkedéseknek kell lenniük, amelyek a felzárkóztató vagy korszerűsítő beruházásokat támogatják a hajógyárakban, azzal a céllal, hogy a meglévő létesítmények termelékenységét fokozzák. Negyedszer, a támogatás nem kapcsolódhat a hajógyár pénzügyi szerkezetátalakításához. Ötödször, a támogatásnak a regionális célú állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek (18) (a továbbiakban: „regionális irányelvek”) értelmében elszámolható kiadások támogatására kell korlátozódniuk. |
| --- | --- |

(114)

A regionális beruházási támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségének feltételeit a hajógyártásról szóló rendelet 7. pontja mondja ki. Először is, az intézkedéseknek a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésének a) vagy c) pontjában előirányzott régióra kell vonatkozniuk. Másodszor, a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a rendelet által előírt felső határt. Harmadszor, olyan intézkedéseknek kell lenniük, amelyek a felzárkóztató vagy korszerűsítő beruházásokat támogatják a hajógyárakban, azzal a céllal, hogy a meglévő létesítmények termelékenységét fokozzák. Negyedszer, a támogatás nem kapcsolódhat a hajógyár pénzügyi szerkezetátalakításához. Ötödször, a támogatásnak a regionális célú állami támogatásokról szóló közösségi irányelvek (18) (a továbbiakban: „regionális irányelvek”) értelmében elszámolható kiadások támogatására kell korlátozódniuk.

| (115) | A marseille-i régió olyan térség, amely részesülhet támogatásban a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésének c) pontja értelmében. A hajógyártásról szóló rendeletnek megfelelően és a Bizottság által jóváhagyott regionális támogatási térkép értelmében a támogatások intenzitása erre a régióra nem haladhatja meg a nettó 12,5 %-ot (19). |
| --- | --- |

(115)

A marseille-i régió olyan térség, amely részesülhet támogatásban a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésének c) pontja értelmében. A hajógyártásról szóló rendeletnek megfelelően és a Bizottság által jóváhagyott regionális támogatási térkép értelmében a támogatások intenzitása erre a régióra nem haladhatja meg a nettó 12,5 %-ot (19).

| (116) | A regionális irányelvek 4.5. pontjának megfelelően a támogatáshoz elszámolható költségek a kiadások egységes együtteseként fejeződnek ki, amelyek a beruházás következő elemeinek felelnek meg: földterület, épületek és berendezések. A hivatkozott irányelvek 4.6. pontjának megfelelően a támogatható kiadások az immateriális beruházások egyes kategóriáit is magukban foglalhatják. |
| --- | --- |

(116)

A regionális irányelvek 4.5. pontjának megfelelően a támogatáshoz elszámolható költségek a kiadások egységes együtteseként fejeződnek ki, amelyek a beruházás következő elemeinek felelnek meg: földterület, épületek és berendezések. A hivatkozott irányelvek 4.6. pontjának megfelelően a támogatható kiadások az immateriális beruházások egyes kategóriáit is magukban foglalhatják.

| (117) | 2004. június 29-i levelében Franciaország a CMR azon beruházásait, amelyek regionális támogatásban részesülhetnek, a következőképpen írta le: készletek, beruházások berendezésekbe és épületekbe. Mivel működési költségeket fedeznek, a készletek ráfordításai nem részesülhetnek az induló beruházáshoz adott támogatásokban. A Bizottság az 5. táblázatban ismerteti azokat a ráfordításokat, amelyeket jogosultnak tart arra, hogy az induló beruházáshoz adott támogatásban részesüljenek.
  5. táblázat
  Ráfordítások (20), amelyek jogosultak a regionális támogatásban való részesülésre






  (euróban) |
| --- | --- |
| Megnevezés | Összeg |
| 1. | Beruházások berendezésekbe, amelyek: |

(117)

2004. június 29-i levelében Franciaország a CMR azon beruházásait, amelyek regionális támogatásban részesülhetnek, a következőképpen írta le: készletek, beruházások berendezésekbe és épületekbe. Mivel működési költségeket fedeznek, a készletek ráfordításai nem részesülhetnek az induló beruházáshoz adott támogatásokban. A Bizottság az 5. táblázatban ismerteti azokat a ráfordításokat, amelyeket jogosultnak tart arra, hogy az induló beruházáshoz adott támogatásban részesüljenek.

5. táblázat

Ráfordítások (20), amelyek jogosultak a regionális támogatásban való részesülésre

(euróban)

Megnevezés

Összeg

1.

Beruházások berendezésekbe, amelyek:

420 108

| 2. | – közlekedési eszközök/járművek |
| --- | --- |

2.

– közlekedési eszközök/járművek

162 500

| 3. | – informatikai berendezések |
| --- | --- |

3.

– informatikai berendezések

35 600

| 4. | – különféle más berendezések és létesítmények |
| --- | --- |

4.

– különféle más berendezések és létesítmények

222 008

| 5. | Épületek |
| --- | --- |

5.

Épületek

1 000

Összesen

421 108

| (118) | A Bizottság elismeri, hogy ezek a beruházások hozzájárulnak a CMR vállalati tervének megvalósításához, ahogyan azokat a 20. preambulumbekezdés leírja, vagyis a gyár felzárkóztatásához és korszerűsítéséhez, a termelékenység növelésének céljából. Ezek a beruházások egyébként a ráfordítások egységes együttesének felelnek meg. beruházások épületekbe (az 5. táblázat 5. pontja) és beruházások berendezésekbe (az 5. táblázat 1–4. pontja). |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság elismeri, hogy ezek a beruházások hozzájárulnak a CMR vállalati tervének megvalósításához, ahogyan azokat a 20. preambulumbekezdés leírja, vagyis a gyár felzárkóztatásához és korszerűsítéséhez, a termelékenység növelésének céljából. Ezek a beruházások egyébként a ráfordítások egységes együttesének felelnek meg. beruházások épületekbe (az 5. táblázat 5. pontja) és beruházások berendezésekbe (az 5. táblázat 1–4. pontja).

| (119) | Következésképpen a teljes, regionális beruházási támogatásokhoz elszámolható ráfordítás 421 108 eurót tesz ki (401 152 eurót jelenértékben, 2002. évi bázison, 5,06 %-os diszkontrátával). |
| --- | --- |

(119)

Következésképpen a teljes, regionális beruházási támogatásokhoz elszámolható ráfordítás 421 108 eurót tesz ki (401 152 eurót jelenértékben, 2002. évi bázison, 5,06 %-os diszkontrátával).

| (120) | A megengedhető maximális támogatási intenzitás nettó 12,5 % (ami az adott esetben bruttó 18,9 %-nak felel meg (21)). A megengedhető támogatás következésképpen 75 737 eurót tesz ki. |
| --- | --- |

(120)

A megengedhető maximális támogatási intenzitás nettó 12,5 % (ami az adott esetben bruttó 18,9 %-nak felel meg (21)). A megengedhető támogatás következésképpen 75 737 eurót tesz ki.

| (121) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a CMR javára adott támogatás részlegesen engedélyezhető, mint az induló beruházáshoz adott támogatás, 75 737 euró összegig. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a CMR javára adott támogatás részlegesen engedélyezhető, mint az induló beruházáshoz adott támogatás, 75 737 euró összegig.

3.   Képzési támogatás

| (122) | A Bizottság megjegyezte, hogy néhány, a CMR által vállalati tervében szerepeltetett ráfordítás a képzésre vonatkozik. A támogatás megadására az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelet hatálybalépése után került sor (22) (a továbbiakban: „a képzési támogatásokról szóló rendelet”). |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság megjegyezte, hogy néhány, a CMR által vállalati tervében szerepeltetett ráfordítás a képzésre vonatkozik. A támogatás megadására az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelet hatálybalépése után került sor (22) (a továbbiakban: „a képzési támogatásokról szóló rendelet”).

| (123) | A képzési támogatásokról szóló rendeletet a Bizottság fogadta el, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások egyes kategóriáira való alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelettel (23) kapott felhatalmazása alapján. A képzési támogatásokról szóló rendelet mint későbbi jogszabály módosítja a hajógyártásról szóló rendeletet, amely önmagában nem irányozza elő azt a lehetőséget, hogy a hajógyártásnak képzési támogatásokat adjanak. A képzési támogatásokról szóló rendelet 1. cikkében úgy rendelkezik, hogy minden ágazatban alkalmazandó a képzéshez adott támogatásokra, ami maga után vonja, hogy a hajógyártásra is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(123)

A képzési támogatásokról szóló rendeletet a Bizottság fogadta el, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások egyes kategóriáira való alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelettel (23) kapott felhatalmazása alapján. A képzési támogatásokról szóló rendelet mint későbbi jogszabály módosítja a hajógyártásról szóló rendeletet, amely önmagában nem irányozza elő azt a lehetőséget, hogy a hajógyártásnak képzési támogatásokat adjanak. A képzési támogatásokról szóló rendelet 1. cikkében úgy rendelkezik, hogy minden ágazatban alkalmazandó a képzéshez adott támogatásokra, ami maga után vonja, hogy a hajógyártásra is alkalmazandó.

| (124) | A képzési támogatásokról szóló rendelet úgy rendelkezik, hogy az egyedi támogatások akkor összeegyeztethetőek a közös piaccal, ha az általa előirányzott valamennyi feltételt teljesítik, vagyis nem haladják meg a megengedhető maximális támogatási intenzitást és a 4. cikkének (7) bekezdésében foglalt elszámolható költségeket fedezik. |
| --- | --- |

(124)

A képzési támogatásokról szóló rendelet úgy rendelkezik, hogy az egyedi támogatások akkor összeegyeztethetőek a közös piaccal, ha az általa előirányzott valamennyi feltételt teljesítik, vagyis nem haladják meg a megengedhető maximális támogatási intenzitást és a 4. cikkének (7) bekezdésében foglalt elszámolható költségeket fedezik.

| (125) | Franciaország úgy írja le a CMR képzési szükségleteit, mint szakképzést évi 20 alkalmazott számára a CMR-nél, valamint évi 50 alkalmazott számára a CMR alvállalkozóinál. A Bizottság megjegyzi, hogy a képzési támogatásokról szóló rendelet 2. cikke a szakképzést úgy írja le, mint a közvetlenül és főként a kedvezményezett vállalat, vagyis a CMR munkavállalójának jelenlegi vagy következő beosztásához alkalmazkodó oktatást. A CMR alvállalkozóinak alkalmazottai nem a CMR-nél lévő beosztásukkal kapcsolatban kapnak képzést, tehát nem részesülhetnek az e célra adott képzési támogatásból. Egyébként Franciaország nem adott a Bizottság számára semmiféle garanciát arra, hogy a támogatásnak a CMR alvállalkozóinak képzésére szánt része teljes egészében ezekhez az alvállalkozókhoz kerül, mivel a CMR csak közvetítője ennek a támogatásnak. Ezek miatt az indítékok miatt a Bizottság nem tudja ezt a támogatást olyan támogatásként kezelni, amelyet közvetlenül a CMR alvállalkozóinak adtak. Mivel Franciaország nem válaszolt a Bizottságnak arra a kérdésére, hogy milyen a megoszlása a képzési ráfordításoknak a CMR alkalmazottai és a CMR-rel szerződők alkalmazottai között, a Bizottság a támogatható ráfordításokat arányosítással állapítja meg. |
| --- | --- |

(125)

Franciaország úgy írja le a CMR képzési szükségleteit, mint szakképzést évi 20 alkalmazott számára a CMR-nél, valamint évi 50 alkalmazott számára a CMR alvállalkozóinál. A Bizottság megjegyzi, hogy a képzési támogatásokról szóló rendelet 2. cikke a szakképzést úgy írja le, mint a közvetlenül és főként a kedvezményezett vállalat, vagyis a CMR munkavállalójának jelenlegi vagy következő beosztásához alkalmazkodó oktatást. A CMR alvállalkozóinak alkalmazottai nem a CMR-nél lévő beosztásukkal kapcsolatban kapnak képzést, tehát nem részesülhetnek az e célra adott képzési támogatásból. Egyébként Franciaország nem adott a Bizottság számára semmiféle garanciát arra, hogy a támogatásnak a CMR alvállalkozóinak képzésére szánt része teljes egészében ezekhez az alvállalkozókhoz kerül, mivel a CMR csak közvetítője ennek a támogatásnak. Ezek miatt az indítékok miatt a Bizottság nem tudja ezt a támogatást olyan támogatásként kezelni, amelyet közvetlenül a CMR alvállalkozóinak adtak. Mivel Franciaország nem válaszolt a Bizottságnak arra a kérdésére, hogy milyen a megoszlása a képzési ráfordításoknak a CMR alkalmazottai és a CMR-rel szerződők alkalmazottai között, a Bizottság a támogatható ráfordításokat arányosítással állapítja meg.

| (126) | A Franciaország által bejelentett teljes képzési költség 896 000 eurót tesz ki. Arányosan a CMR 20 alkalmazottjára a relatív ráfordítások tehát 256 000 eurót tesznek ki. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a ráfordítások részesülhetnek képzési támogatásban. |
| --- | --- |

(126)

A Franciaország által bejelentett teljes képzési költség 896 000 eurót tesz ki. Arányosan a CMR 20 alkalmazottjára a relatív ráfordítások tehát 256 000 eurót tesznek ki. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a ráfordítások részesülhetnek képzési támogatásban.

| (127) | A képzési támogatásokról szóló rendelet 4. cikkének megfelelően, azoknak a kis- és középvállalkozásoknak az esetében, amelyek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régiókban vannak, a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a 40 %-ot a szakképzési projektek esetében. |
| --- | --- |

(127)

A képzési támogatásokról szóló rendelet 4. cikkének megfelelően, azoknak a kis- és középvállalkozásoknak az esetében, amelyek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régiókban vannak, a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a 40 %-ot a szakképzési projektek esetében.

| (128) | Következésképpen a képzésre adott támogatások teljes összege 102 400 eurót tesz ki. |
| --- | --- |

(128)

Következésképpen a képzésre adott támogatások teljes összege 102 400 eurót tesz ki.

| (129) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a CMR javára adott támogatás részlegesen engedélyezhető, mint a képzéshez adott támogatás, 102 400 euro összegig. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a CMR javára adott támogatás részlegesen engedélyezhető, mint a képzéshez adott támogatás, 102 400 euro összegig.

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (130) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy Franciaország jogellenesen valósította meg a 3 490 000 euró összegű támogatást, megsértve ezáltal a Szerződés 88. cikke (3) bekezdését. A kérdéses támogatás értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ez a támogatás, mint a CMR szerkezetátalakításához adott támogatás, nem összeegyeztethető a közös piaccal, mivel nem teljesíti azokat a feltételeket, amelyeket a hajógyártásról szóló rendelet és a szerkezetátalakítási irányelvek előírnak. Mindenestre a Bizottság figyelembe veszi, hogy a támogatás részben összeegyeztethető a közös piaccal, mint regionális beruházási támogatás, a hajógyártásról szóló rendelet 7. cikkének értelmében, illetve mint képzési támogatás, a képzési támogatásokról szóló rendelet értelmében. A már kifizetett összeg (3 490 000 euró) és az összeegyeztethető összeg (75 737 euró + 102 400 euró = 178 137 euró) közötti különbözetet, vagyis 3 311 863 eurót, vissza kell követelni, |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy Franciaország jogellenesen valósította meg a 3 490 000 euró összegű támogatást, megsértve ezáltal a Szerződés 88. cikke (3) bekezdését. A kérdéses támogatás értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy ez a támogatás, mint a CMR szerkezetátalakításához adott támogatás, nem összeegyeztethető a közös piaccal, mivel nem teljesíti azokat a feltételeket, amelyeket a hajógyártásról szóló rendelet és a szerkezetátalakítási irányelvek előírnak. Mindenestre a Bizottság figyelembe veszi, hogy a támogatás részben összeegyeztethető a közös piaccal, mint regionális beruházási támogatás, a hajógyártásról szóló rendelet 7. cikkének értelmében, illetve mint képzési támogatás, a képzési támogatásokról szóló rendelet értelmében. A már kifizetett összeg (3 490 000 euró) és az összeegyeztethető összeg (75 737 euró + 102 400 euró = 178 137 euró) közötti különbözetet, vagyis 3 311 863 eurót, vissza kell követelni,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által a Compagnie Marseille Réparation (CMR) számára adott 3 490 000 eurós támogatási összegből:

| a) | 75 737 euró összeegyeztethető a közös piaccal, mint regionális beruházási támogatás, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja szerint; |
| --- | --- |

a)

75 737 euró összeegyeztethető a közös piaccal, mint regionális beruházási támogatás, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja szerint;

| b) | 102 400 euró összeegyeztethető a közös piaccal, mint képzési támogatás, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint; |
| --- | --- |

b)

102 400 euró összeegyeztethető a közös piaccal, mint képzési támogatás, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint;

| c) | 3 311 863 euró nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

c)

3 311 863 euró nem összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

(1)   Franciaország minden szükséges intézkedést megtesz arra, hogy a CMR-től az 1. cikk c) pontjában jelzett, és jogellenesen már a rendelkezésére bocsátott támogatást visszakövetelje.

Ez a támogatás 3 311 863 eurót tesz ki.

(2)   A visszafizettetésre haladéktalanul sor kerül, a nemzeti jog eljárásainak megfelelően, amilyen mértékben azok lehetővé teszik a jelen határozat azonnali és hathatós végrehajtását.

(3)   A visszafizettetendő támogatási összegek tartalmazzák a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor azokat CMR rendelkezésére bocsátották, tényleges visszafizetésük időpontjáig.

(4)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (24) V. fejezetének rendelkezései szerint kell kiszámolni. A kamatlábat összetett alapon kell kiszámítani, a 3. bekezdésben jelzett időszak egészére.

(5)   Franciaország a támogatási intézkedéseket megszünteti, a még esedékes átutalásokat leállítja, a jelen határozat hatálybalépése napjától kezdődően.

3. cikk

Franciaország tájékoztatja a Bizottságot, a jelen határozatról szóló értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül, azokról az intézkedésekről, amelyeket meghozni tervez, és azokról, amelyeket már meghozott annak érdekében, hogy megfeleljen az említett határozatban foglaltaknak. Franciaország ezeket az információkat az e határozat mellékletében szereplő adatlappal adja meg.

4. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Francia Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 22-én.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 188., 2003.8.8., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. sz. lábjegyzetet.

2

(3)  Ennek a szövegnek egyes részeit megszerkesztették annak biztosítására, hogy bizalmas információ ne kerüljön közzétételre; ezek a részek szögletes zárójelben szerepelnek, csillaggal megjelölve.

3

(4)  Az 1. táblázat nem felel meg az eredménykimutatás egészének.

4

(5)  A helyi önkormányzatok szubvenciói (lásd 3. táblázat).

5

(6)  Évi 20 alkalmazott a CMR-nél és évi 50 alkalmazott az alvállalkozóknál.

6

(7)  HL L 202., 1998.7.18., 1. o.

7

(8)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

8

(9)  HL C 273., 1997.9.9., 3. o.

9

(10)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A legutóbb a 364/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 22. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL C 317., 2003.12.30., 11. o.

11

(12)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

12

(13)  Lásd ezzel kapcsolatban a hajógyártásnak adott állami támogatások keretszabályának 12 b) és 12 f) pontjait, valamint 26. pontját.

13

(14)  A kapacitások csökkenésének kivételével, amely a hajógyártásnak adott állami támogatásokról szóló keretszabály szerint többé nem szükséges feltétele a szerkezetátalakítási támogatások megadásának. Mindenesetre a szerkezetátalakítási irányelvek feltételül szabják, hogy kerülni kell a verseny mindenféle szükségtelen torzítását, aminek érdekében kompenzációs intézkedéseket írnak elő. Lásd ezzel kapcsolatban a szerkezetátalakítási irányelvek 35. és azt követő pontjait.

14

(15)  A Bizottság azonban – a kérdéses francia jogszabály (a munka törvénykönyve, L 122 12, második számozatlan bekezdés) alapos tanulmányozása után – úgy vélekedik, hogy ez a jogszabály nem teszi kötelezővé a munkavállalók összességének átvételét.

15

(16)  HL C 368., 1994.12.23., 12. o.

16

(17)  Lásd 3.2.2. iii.

17

(18)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o. Módosított irányelvek (HL C 258., 2000.9.9., 5. o.).

18

(19)  Nettó támogatástartalom (Équivalent-subvention net (ESN)).

19

Équivalent-subvention net (ESN)

(20)  2002–2004-ben megvalósított beruházások.

20

(21)  Bruttó támogatástartalom (Équivalent-subvention brut (ESB)).

21

Équivalent-subvention brut (ESB)

(22)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A legutóbb a 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

22

(23)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

23

(24)  HL C 140., 2004.4.30., 1. o.

24

---

MELLÉKLET

Információs lap a(z) ... bizottsági határozat végrehajtásáról

1.   A visszafizettetendő összeg kiszámítása

1.1.   Kérjük, adja meg az alábbiakban a következő információkat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes összegről:

| Időpont(ok) (1) | Támogatás összege (2) | Pénznem | A kedvezményezett személye |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Időpont(ok) (1)

Támogatás összege (2)

Pénznem

A kedvezményezett személye

Megjegyzések

1.2.   Kérjük, magyarázza el részletesen, hogyan számítja ki a visszafizetendő támogatás összege után járó kamatokat.

2.   A támogatás visszafizettetésére tervezett és már megvalósított intézkedések

2.1.   Kérjük, jelezze itt részletesen, milyen intézkedéseket tervez, és milyen intézkedéseket tett már meg a támogatás azonnali és tényleges visszafizettetése érdekében. Kérjük, értelemszerűen jelezze a tervezett/már megtett intézkedések jogalapját is!

2.2.   Kérjük, jelezze a támogatás teljes visszafizetésének időpontját!

3.   Már teljesített visszafizetések

3.1.   Kérjük, adja meg itt a következő információkat azokról a támogatási összegekről, amelyeket már visszaköveteltek a kedvezményezettől:

| Időpont(ok) (3) | A visszafizetett támogatás összege | Pénznem | A kedvezményezett személye |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Időpont(ok) (3)

A visszafizetett támogatás összege

Pénznem

A kedvezményezett személye

3.2.   Kérjük, csatolja ehhez a laphoz a táblázat 3.1. pontjában jelzett támogatási összegek visszafizetését igazoló bizonylatokat!

---

(1)  Az(ok) az időpont(ok), amikor a támogatást (vagy a támogatás részleteit) a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (amikor az intézkedés több részletre és visszafizetésre vonatkozik, használjon külön sorokat).

(2)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás (bruttó támogatástartalomban).

(3)  Az(ok) az időpont(ok), amikor a támogatás visszafizetése történt.

---

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/46

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. október 20.)

a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken beruházásokat megvalósító vállalatoknak Olaszország által nyújtott segélyek szabályozásáról

(az értesítés a C(2004) 3893. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/315/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1), és az említett észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2003. március 6-án és 2003. március 29-én a Bizottság két bejelentést kapott a 2001. október 18-i, 383. számú törvény néhány, a 2002. év folyamán természeti csapásokat elszenvedett olasz településre vonatkozó meghosszabbításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

2003. március 6-án és 2003. március 29-én a Bizottság két bejelentést kapott a 2001. október 18-i, 383. számú törvény néhány, a 2002. év folyamán természeti csapásokat elszenvedett olasz településre vonatkozó meghosszabbításával kapcsolatban.

| (2) | 2003. március 20-án a Bizottság tájékoztatást kért az olasz hatóságoktól a meghosszabbításra vonatkozóan. Miután a válaszadás határidejének meghosszabbítását két alkalommal, 2003. május 2-án és 2003. május 21-én is kérvényezték, az olasz hatóságok végül 2003. június 10-én feljegyzést küldtek a Bizottságnak. Az olasz hatóságok második feljegyzése 2003. július 4-én jutott el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

2003. március 20-án a Bizottság tájékoztatást kért az olasz hatóságoktól a meghosszabbításra vonatkozóan. Miután a válaszadás határidejének meghosszabbítását két alkalommal, 2003. május 2-án és 2003. május 21-én is kérvényezték, az olasz hatóságok végül 2003. június 10-én feljegyzést küldtek a Bizottságnak. Az olasz hatóságok második feljegyzése 2003. július 4-én jutott el a Bizottsághoz.

| (3) | Mivel a támogatási rendszer hatálybalépése az EK-Szerződés 87. és további cikkeinek értelmében nem követeli meg a Bizottság előzetes jóváhagyását, a támogatási rendszer a nem bejelentett támogatások jegyzékében NN 58/2003 szám alatt került iktatásra. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a támogatási rendszer hatálybalépése az EK-Szerződés 87. és további cikkeinek értelmében nem követeli meg a Bizottság előzetes jóváhagyását, a támogatási rendszer a nem bejelentett támogatások jegyzékében NN 58/2003 szám alatt került iktatásra.

| (4) | A Bizottság 2003. szeptember 17-i levelében tájékoztatta Olaszországot arról a döntéséről, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a kérdéses támogatással kapcsolatban. Az ügyet az N 57/2003 számon iktatták. A Bizottság határozata az eljárás elindításáról megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2), és az érdekelteket felkérték, hogy nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2003. szeptember 17-i levelében tájékoztatta Olaszországot arról a döntéséről, hogy elindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a kérdéses támogatással kapcsolatban. Az ügyet az N 57/2003 számon iktatták. A Bizottság határozata az eljárás elindításáról megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2), és az érdekelteket felkérték, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

| (5) | Az olasz hatóságok 2003. október 23-i levelükben az észrevételek benyújtására adott határidő meghosszabbítását kérték. A Bizottság 2003. november 5-i és 2003. december 16-i leveleiben egyrészt elfogadta a halasztási kérelmet, másrészt emlékeztetőt küldött a tárgyban. |
| --- | --- |

(5)

Az olasz hatóságok 2003. október 23-i levelükben az észrevételek benyújtására adott határidő meghosszabbítását kérték. A Bizottság 2003. november 5-i és 2003. december 16-i leveleiben egyrészt elfogadta a halasztási kérelmet, másrészt emlékeztetőt küldött a tárgyban.

| (6) | Olaszország a 2004. február 18-i, 2004. február 23-án iktatott levelében, valamint a 2004. szeptember 10-én kelt, 2004. szeptember 15-én iktatott levelében benyújtotta észrevételeit. Harmadik fél nem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(6)

Olaszország a 2004. február 18-i, 2004. február 23-án iktatott levelében, valamint a 2004. szeptember 10-én kelt, 2004. szeptember 15-én iktatott levelében benyújtotta észrevételeit. Harmadik fél nem nyújtott be észrevételeket.

II.   A TÁMOGATÁSI RENDSZER RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (7) | A 2003. február 21-i, 27. számú módosító törvény által végrehajtott, 2002. december 24-i 282. számú törvényerejű rendelet 5e. cikke meghosszabbítja a 2001. október 18-i, 383. számú törvény 4. cikk (1) bekezdése által előírt kedvezményeket, ám kizárólag az olyan vállalkozások javára, amelyek beruházásokat valósítottak meg a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken. A 2002. december 24-i, 282. számú törvényerejű rendelet 5e. cikke az olasz gazdasági és pénzügyminisztérium által nyújtott magyarázat tárgyát képezte a Költségvetési Hivatal 2003. július 31-i 43/E számú körlevelében (Circolare dell’Agenzia delle Entrate n. 43/E del 2003. július 31.). Az érintett települések az alábbiakban meghatározott övezetekben találhatók:






  — | a miniszterelnök 2002. október 29-i rendelete, amely az Etna vulkanikus tevékenységével kapcsolatos jelenségek, valamint a Catania megye területén észlelt földmozgások miatt szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik, |
| --- | --- | --- |

(7)

A 2003. február 21-i, 27. számú módosító törvény által végrehajtott, 2002. december 24-i 282. számú törvényerejű rendelet 5e. cikke meghosszabbítja a 2001. október 18-i, 383. számú törvény 4. cikk (1) bekezdése által előírt kedvezményeket, ám kizárólag az olyan vállalkozások javára, amelyek beruházásokat valósítottak meg a 2002-ben természeti csapásokat elszenvedett településeken. A 2002. december 24-i, 282. számú törvényerejű rendelet 5e. cikke az olasz gazdasági és pénzügyminisztérium által nyújtott magyarázat tárgyát képezte a Költségvetési Hivatal 2003. július 31-i 43/E számú körlevelében (Circolare dell’Agenzia delle Entrate n. 43/E del 2003. július 31.). Az érintett települések az alábbiakban meghatározott övezetekben találhatók:

—

a miniszterelnök 2002. október 29-i rendelete, amely az Etna vulkanikus tevékenységével kapcsolatos jelenségek, valamint a Catania megye területén észlelt földmozgások miatt szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik,

| — | a miniszterelnök 2002. október 31-i rendelete, amely szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik Campobasso megye területén, a 2002. október 31-én bekövetkezett súlyos földrengés miatt, |
| --- | --- |

—

a miniszterelnök 2002. október 31-i rendelete, amely szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik Campobasso megye területén, a 2002. október 31-én bekövetkezett súlyos földrengés miatt,

| — | a miniszterelnök 2002. november 8-i rendelete, amely szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik Foggia megye területén, a 2002. október 31-én bekövetkezett súlyos földrengés miatt, |
| --- | --- |

—

a miniszterelnök 2002. november 8-i rendelete, amely szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik Foggia megye területén, a 2002. október 31-én bekövetkezett súlyos földrengés miatt,

| — | a miniszterelnök 2002. november 29-i rendelete, amely szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik a Liguria, Lombardia, Piemonte, Veneto, Friuli Venezia Giulia és Emilia Romagna tartományokban bekövetkezett rendkívüli időjárási események (árvizek és hegyomlások) következtében. |
| --- | --- |

—

a miniszterelnök 2002. november 29-i rendelete, amely szükségállapot kihirdetéséről rendelkezik a Liguria, Lombardia, Piemonte, Veneto, Friuli Venezia Giulia és Emilia Romagna tartományokban bekövetkezett rendkívüli időjárási események (árvizek és hegyomlások) következtében.

| (8) | Ezenkívül szükséges volt a kérdéses településeken evakuálási rendeletet, valamint a településekhez vezető főbb utak forgalmának felfüggesztéséről szóló rendeletet kibocsátani. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül szükséges volt a kérdéses településeken evakuálási rendeletet, valamint a településekhez vezető főbb utak forgalmának felfüggesztéséről szóló rendeletet kibocsátani.

| (9) | A Bizottság a sajtóból értesült, hogy a miniszterelnök 2003. május 28-i rendeletében összeállította a rendkívüli időjárási események sújtotta települések listáját Liguria, Lombardia, Piemonte, Veneto, Friuli Venezia Giulia és Emilia Romagna tartományokban, amelyet az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönye 2003. június 3-i 126. száma közölt. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a sajtóból értesült, hogy a miniszterelnök 2003. május 28-i rendeletében összeállította a rendkívüli időjárási események sújtotta települések listáját Liguria, Lombardia, Piemonte, Veneto, Friuli Venezia Giulia és Emilia Romagna tartományokban, amelyet az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönye 2003. június 3-i 126. száma közölt.

| (10) | A 2001. október 18-i 383. sz. törvény meghosszabbítására vonatkozó intézkedés 2003. február 23-án lépett hatályba, azaz egy nappal az után, hogy a 2003. február 21-i, 27. számú törvény megjelent az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönyének 2003. február 22-i, 44. számának 29. számú szokásos mellékletében. |
| --- | --- |

(10)

A 2001. október 18-i 383. sz. törvény meghosszabbítására vonatkozó intézkedés 2003. február 23-án lépett hatályba, azaz egy nappal az után, hogy a 2003. február 21-i, 27. számú törvény megjelent az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönyének 2003. február 22-i, 44. számának 29. számú szokásos mellékletében.

| (11) | A támogatási rendszer megfelel a miniszterelnök rendeleteiben felsorolt, a fenti 7. pontban említett, természeti csapások sújtotta övezetekre vonatkozóan kitűzött beruházás-ösztönzési céloknak. |
| --- | --- |

(11)

A támogatási rendszer megfelel a miniszterelnök rendeleteiben felsorolt, a fenti 7. pontban említett, természeti csapások sújtotta övezetekre vonatkozóan kitűzött beruházás-ösztönzési céloknak.

| (12) | Az intézkedés kedvezményezettje lehet minden olyan, bármely ágazathoz tartozó vállalkozás, amely beruházást valósított meg a fent említett természeti csapások által sújtott településeken. A Költségvetési Hivatal 2003. július 31-i, 43/E számú körlevele rámutat, hogy az intézkedés értelme azon vállalkozások beruházásainak ösztönzése, amelyek a természeti csapások okozta súlyos nehézségek miatt, közvetlenül vagy közvetve, gazdasági károkat szenvedtek el. Rámutat arra is, hogy a kárt bekövetkezettnek tekintik az érintett települések valamennyi vállalkozása esetében, amennyiben:






  — | az evakuálási rendeletek olyan jelentős számú épületet érintettek, hogy ez károsan befolyásolta a település teljes területének gazdaságát, |
| --- | --- | --- |

(12)

Az intézkedés kedvezményezettje lehet minden olyan, bármely ágazathoz tartozó vállalkozás, amely beruházást valósított meg a fent említett természeti csapások által sújtott településeken. A Költségvetési Hivatal 2003. július 31-i, 43/E számú körlevele rámutat, hogy az intézkedés értelme azon vállalkozások beruházásainak ösztönzése, amelyek a természeti csapások okozta súlyos nehézségek miatt, közvetlenül vagy közvetve, gazdasági károkat szenvedtek el. Rámutat arra is, hogy a kárt bekövetkezettnek tekintik az érintett települések valamennyi vállalkozása esetében, amennyiben:

—

az evakuálási rendeletek olyan jelentős számú épületet érintettek, hogy ez károsan befolyásolta a település teljes területének gazdaságát,

| — | a közlekedést tiltó rendeletek az érintett településhez vezető összes főutat lezárták a forgalom előtt. |
| --- | --- |

—

a közlekedést tiltó rendeletek az érintett településhez vezető összes főutat lezárták a forgalom előtt.

Az idézett körlevél szerint, egyéb esetekben a kedvezmény csak azokat a vállalkozásokat illeti meg, amelyek tevékenységüket a település főbb megközelítési útvonalain vagy a hivatkozott rendeletekben említett épületekben folytatták.

| (13) | A kérdéses intézkedés lehetővé teszi a 2001. október 18-i, 383. számú törvény rendelkezéseinek meghosszabbítását egészen a 2001. október 25-i aktuális időszaktól számított második adózási időszakig, és a 2003. július 31-ig megvalósított beruházásokra korlátozódik. E rendelkezések lehetővé teszik, hogy az egyéni vállalkozók és a vállalatok jövedelemadójának megállapításakor a 2001. július 1-jétől kezdődően megvalósított beruházások értékének azt a részét levonják, amely azonos az azt megelőző öt év folyamán megvalósított beruházások átlagát meghaladó rész értékének 50 százalékával. Az átlag kiszámításakor kizárták annak az évnek a beruházásait, amikor az összeg a legmagasabb volt. Az ingatlanbefektetések esetében a meghosszabbítás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a 2001. október 25-i dátumkor aktuális időszaktól számított harmadik adózási időszakig valósítottak meg, de mindenképpen 2004. július 31. előtt. |
| --- | --- |

(13)

A kérdéses intézkedés lehetővé teszi a 2001. október 18-i, 383. számú törvény rendelkezéseinek meghosszabbítását egészen a 2001. október 25-i aktuális időszaktól számított második adózási időszakig, és a 2003. július 31-ig megvalósított beruházásokra korlátozódik. E rendelkezések lehetővé teszik, hogy az egyéni vállalkozók és a vállalatok jövedelemadójának megállapításakor a 2001. július 1-jétől kezdődően megvalósított beruházások értékének azt a részét levonják, amely azonos az azt megelőző öt év folyamán megvalósított beruházások átlagát meghaladó rész értékének 50 százalékával. Az átlag kiszámításakor kizárták annak az évnek a beruházásait, amikor az összeg a legmagasabb volt. Az ingatlanbefektetések esetében a meghosszabbítás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a 2001. október 25-i dátumkor aktuális időszaktól számított harmadik adózási időszakig valósítottak meg, de mindenképpen 2004. július 31. előtt.

| (14) | A támogatás tárgyát azok a beruházások képezik, amelyek új üzemek létrehozására, a már meglévő üzemek kibővítésére, helyreállítására és modernizációjára, a felfüggesztett munkálatok befejezésére és új berendezések beszerzésére irányulnak. |
| --- | --- |

(14)

A támogatás tárgyát azok a beruházások képezik, amelyek új üzemek létrehozására, a már meglévő üzemek kibővítésére, helyreállítására és modernizációjára, a felfüggesztett munkálatok befejezésére és új berendezések beszerzésére irányulnak.

III.   HATÁROZAT AZ EK-SZERZŐDÉS 88. CIKKE (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL

| (15) | A formális vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatban (a továbbiakban „az eljárás megindításáról szóló határozat”), a szóban forgó intézkedést felülvizsgálták, hogy ellenőrizzék, vonatkozhat-e arra mint a természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítését célzó támogatásra a 87. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett eltérés. |
| --- | --- |

(15)

A formális vizsgálati eljárás megindítására vonatkozó határozatban (a továbbiakban „az eljárás megindításáról szóló határozat”), a szóban forgó intézkedést felülvizsgálták, hogy ellenőrizzék, vonatkozhat-e arra mint a természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítését célzó támogatásra a 87. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett eltérés.

| (16) | A Bizottság ezenkívül azt is megvizsgálta, vajon az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) és/vagy c) pontjában említett eltérés vonatkozhat-e a szóban forgó támogatási intézkedésre a regionális célú támogatásokra vonatkozó irányvonalak értelmében (3), a kis- és középvállalkozásoknak (KKV) nyújtható állami támogatásra vonatkozó, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkei alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i, 70/2001/EK bizottsági rendelet szerint (4), a mezőgazdasági ágazat esetében a közösségi irányvonalakban meghatározott, a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerint (5), illetve a halászati és akvakultúra-ágazatokban az ezen ágazatokra vonatkozó, az irányvonalakkal összhangban alkotott, állami támogatások vizsgálatára vonatkozó szabályok szerint (6). |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság ezenkívül azt is megvizsgálta, vajon az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) és/vagy c) pontjában említett eltérés vonatkozhat-e a szóban forgó támogatási intézkedésre a regionális célú támogatásokra vonatkozó irányvonalak értelmében (3), a kis- és középvállalkozásoknak (KKV) nyújtható állami támogatásra vonatkozó, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkei alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i, 70/2001/EK bizottsági rendelet szerint (4), a mezőgazdasági ágazat esetében a közösségi irányvonalakban meghatározott, a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerint (5), illetve a halászati és akvakultúra-ágazatokban az ezen ágazatokra vonatkozó, az irányvonalakkal összhangban alkotott, állami támogatások vizsgálatára vonatkozó szabályok szerint (6).

| (17) | Az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti eltérést illetően a Bizottság az eljárás elindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki a tekintetben, hogy a támogatások kizárólag az említett természeti csapások okozta károk elhárítására korlátozódnak-e, kizárva bármiféle túlzott mértékű kártalanítást az egyes kedvezményezettek esetében. A Bizottságnak tehát nem volt meg a lehetősége, hogy a kérdéses intézkedéseket, mint a természeti csapások, vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítését célzó támogatást engedélyezze. |
| --- | --- |

(17)

Az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti eltérést illetően a Bizottság az eljárás elindításáról szóló határozatában kételyeit fejezte ki a tekintetben, hogy a támogatások kizárólag az említett természeti csapások okozta károk elhárítására korlátozódnak-e, kizárva bármiféle túlzott mértékű kártalanítást az egyes kedvezményezettek esetében. A Bizottságnak tehát nem volt meg a lehetősége, hogy a kérdéses intézkedéseket, mint a természeti csapások, vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítését célzó támogatást engedélyezze.

| (18) | Az olasz hatóságok nem határozták meg a fent említett természeti csapások okozta közvetlen anyagi károk mértékét. Jelezték, hogy a szabályozás makroökonómiai szinten megállapított kárismereten nyugszik. Ezt azzal indokolták, hogy lehetetlen meghatározni a kár mértékét az egyes vállalkozások szintjén anélkül, hogy az eljárás ne válna hatástalanná és lassúvá. |
| --- | --- |

(18)

Az olasz hatóságok nem határozták meg a fent említett természeti csapások okozta közvetlen anyagi károk mértékét. Jelezték, hogy a szabályozás makroökonómiai szinten megállapított kárismereten nyugszik. Ezt azzal indokolták, hogy lehetetlen meghatározni a kár mértékét az egyes vállalkozások szintjén anélkül, hogy az eljárás ne válna hatástalanná és lassúvá.

| (19) | Az eljárás elindításáról szóló határozatban a Bizottság tehát úgy ítélte meg, az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás nem tette lehetővé, hogy levonja azt a következtetést, miszerint a vizsgált intézkedésnek, saját természetéből fakadóan és működési mechanizmusa alapján, az a rendeltetése, hogy enyhítse a természeti csapások okozta károkat. A kérdéses intézkedés működési mechanizmusa alapján, a Bizottság valóban nem juthatott arra a következtetésre, hogy:






  — | a segély kedvezményezettje egy olyan vállalkozás, amely ténylegesen kárt szenvedett el, |
| --- | --- | --- |

(19)

Az eljárás elindításáról szóló határozatban a Bizottság tehát úgy ítélte meg, az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás nem tette lehetővé, hogy levonja azt a következtetést, miszerint a vizsgált intézkedésnek, saját természetéből fakadóan és működési mechanizmusa alapján, az a rendeltetése, hogy enyhítse a természeti csapások okozta károkat. A kérdéses intézkedés működési mechanizmusa alapján, a Bizottság valóban nem juthatott arra a következtetésre, hogy:

—

a segély kedvezményezettje egy olyan vállalkozás, amely ténylegesen kárt szenvedett el,

| — | a kárt kizárólag a fenti 7. pontban idézett miniszterelnöki rendeletek valamelyikében megjelölt természeti csapás okozta, |
| --- | --- |

—

a kárt kizárólag a fenti 7. pontban idézett miniszterelnöki rendeletek valamelyikében megjelölt természeti csapás okozta,

| — | a vállalkozásnak nyújtott támogatás kizárólag az említett természeti csapások okozta kár enyhítésére korlátozódik, kizárva bármiféle túlzott kártérítést az egyes kedvezményezettek szintjén. Azt, hogy nincs kapcsolat a támogatás és a vállalkozás által elszenvedett kár között, az a tény is bizonyíthatja, hogy tekintettel a szóban forgó támogatás működési mechanizmusára, egy, a természeti csapások következtében ténylegesen kárt szenvedett vállalkozás nem szükségszerűen kedvezményezettje az említett támogatásnak. Egy olyan vállalkozás ugyanis, amely egy, a szóban forgó természeti csapások okozta kár enyhítésére irányuló beruházást valósít meg, lehet, hogy nem részesül segélyben, mert az általa eszközölt beruházás értéke alacsonyabb a megelőző öt évben megvalósított beruházások átlagánál. Ezenkívül a kérdéses támogatást nem kaphatja meg, ugyanazon évben, az olyan vállalkozás sem, amely ugyan kizárólag az említett természeti csapások okozta károk elhárítására irányuló beruházást valósít meg, de a folyó tárgyidőszakot költségvetési veszteséggel zárta. |
| --- | --- |

—

a vállalkozásnak nyújtott támogatás kizárólag az említett természeti csapások okozta kár enyhítésére korlátozódik, kizárva bármiféle túlzott kártérítést az egyes kedvezményezettek szintjén. Azt, hogy nincs kapcsolat a támogatás és a vállalkozás által elszenvedett kár között, az a tény is bizonyíthatja, hogy tekintettel a szóban forgó támogatás működési mechanizmusára, egy, a természeti csapások következtében ténylegesen kárt szenvedett vállalkozás nem szükségszerűen kedvezményezettje az említett támogatásnak. Egy olyan vállalkozás ugyanis, amely egy, a szóban forgó természeti csapások okozta kár enyhítésére irányuló beruházást valósít meg, lehet, hogy nem részesül segélyben, mert az általa eszközölt beruházás értéke alacsonyabb a megelőző öt évben megvalósított beruházások átlagánál. Ezenkívül a kérdéses támogatást nem kaphatja meg, ugyanazon évben, az olyan vállalkozás sem, amely ugyan kizárólag az említett természeti csapások okozta károk elhárítására irányuló beruházást valósít meg, de a folyó tárgyidőszakot költségvetési veszteséggel zárta.

| (20) | Az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) és/vagy c) pontjában előirányzott eltérés jogosságát illetően, az eljárás elindításáról szóló határozatában a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedés, mint beruházási támogatás, elfogadható-e. |
| --- | --- |

(20)

Az EK-Szerződés 87. cikk (3) bekezdés a) és/vagy c) pontjában előirányzott eltérés jogosságát illetően, az eljárás elindításáról szóló határozatában a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedés, mint beruházási támogatás, elfogadható-e.

| (21) | Az említett eltérést illetően a Bizottság először is kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a támogatási rendszerben előirányzott támogatások valóban csak azokra az övezetekre vonatkoznak, amelyek regionális támogatásra jogosultak, mivel szerepelnek a regionális támogatások térképén a 2000–2006-os időszakban A Bizottság ezenkívül kételyeit fejezte ki a következő pontokat illetően:






  — | vajon a beruházásnak a támogatási rendszerben használt fogalma valóban megegyezik az irányvonalak 4.4. pontjában, valamint a 70/2001/EK bizottsági rendelet 2. c) pontjában szereplő fogalommal, |
| --- | --- | --- |

(21)

Az említett eltérést illetően a Bizottság először is kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a támogatási rendszerben előirányzott támogatások valóban csak azokra az övezetekre vonatkoznak, amelyek regionális támogatásra jogosultak, mivel szerepelnek a regionális támogatások térképén a 2000–2006-os időszakban A Bizottság ezenkívül kételyeit fejezte ki a következő pontokat illetően:

—

vajon a beruházásnak a támogatási rendszerben használt fogalma valóban megegyezik az irányvonalak 4.4. pontjában, valamint a 70/2001/EK bizottsági rendelet 2. c) pontjában szereplő fogalommal,

| — | a támogatás intenzitása, amelyet a mintának tekintett adóalapban szereplő összes költséghez képest kellene számolni, ahogy azt a regionális célú támogatásokra vonatkozó irányvonalak 4.5. pontja, valamint a 2001/70/EK rendelet 4. cikk (5) bekezdése meghatározza, nem lépi-e túl a 2000–2006 időszakra meghatározott, az olasz regionális célú támogatások térképén szereplő maximális értéket, illetve a kis- és középvállalkozásoknak a 2001/70/EK rendelet 4. cikk (5) bekezdése szerint adható támogatási intenzitást, |
| --- | --- |

—

a támogatás intenzitása, amelyet a mintának tekintett adóalapban szereplő összes költséghez képest kellene számolni, ahogy azt a regionális célú támogatásokra vonatkozó irányvonalak 4.5. pontja, valamint a 2001/70/EK rendelet 4. cikk (5) bekezdése meghatározza, nem lépi-e túl a 2000–2006 időszakra meghatározott, az olasz regionális célú támogatások térképén szereplő maximális értéket, illetve a kis- és középvállalkozásoknak a 2001/70/EK rendelet 4. cikk (5) bekezdése szerint adható támogatási intenzitást,

| — | az irányvonalak 4.18.–4.21. pontjaiban, és a 2001/70/EK rendelet 8. cikkében meghatározott, a regionális célú támogatások halmozásra vonatkozó szabályok betartásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az irányvonalak 4.18.–4.21. pontjaiban, és a 2001/70/EK rendelet 8. cikkében meghatározott, a regionális célú támogatások halmozásra vonatkozó szabályok betartásával kapcsolatban,

| — | a szükségesség elvének betartását illetően, amelyről az irányvonalak 4.2. pontja, valamint a 2001/70/EK rendelet 7. cikke rendelkezik, |
| --- | --- |

—

a szükségesség elvének betartását illetően, amelyről az irányvonalak 4.2. pontja, valamint a 2001/70/EK rendelet 7. cikke rendelkezik,

| — | azzal kapcsolatban, hogy az állam által támogatott termelési beruházások gazdaságilag nyereségesek és pénzügyileg életképesek legyenek, a kedvezményezett hozzájárulása a támogatás összegének minimum 25 %-át tegye ki, ahogy azt a regionális célú támogatásokra vonatkozó irányvonalak 4.2. pontja, valamint a 2001/70/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdése meghatározza, |
| --- | --- |

—

azzal kapcsolatban, hogy az állam által támogatott termelési beruházások gazdaságilag nyereségesek és pénzügyileg életképesek legyenek, a kedvezményezett hozzájárulása a támogatás összegének minimum 25 %-át tegye ki, ahogy azt a regionális célú támogatásokra vonatkozó irányvonalak 4.2. pontja, valamint a 2001/70/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdése meghatározza,

| — | a mezőgazdasági ágazat állami támogatására vonatkozó közösségi irányvonalak, valamint a halászat és akvakultúra-ágazatban az állami támogatások vizsgálatára vonatkozó irányvonalak által előírt feltételek betartásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági ágazat állami támogatására vonatkozó közösségi irányvonalak, valamint a halászat és akvakultúra-ágazatban az állami támogatások vizsgálatára vonatkozó irányvonalak által előírt feltételek betartásával kapcsolatban.

IV.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (22) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszként Olaszország további információkat nyújtott és továbbította észrevételeit, amelynek főbb pontjai a következőkben összegezhetők. |
| --- | --- |

(22)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszként Olaszország további információkat nyújtott és továbbította észrevételeit, amelynek főbb pontjai a következőkben összegezhetők.

| (23) | Az olasz hatóságok megállapították, hogy a beavatkozások által érintett terület az, amelynek településeit a miniszterelnök a 2002. október 29-i, október 31-i és november 8-i rendeleteiben megnevezett. A 2002. október 29-i rendelet 1. cikke értelmében a segélyeket kizárólag csak az árvíz sújtotta településeknek adják meg, és amelyekben evakuálási rendelet, illetve a főbb utak forgalmának lezárásáról szóló rendeletet adtak ki. A szóban forgó településeket a miniszterelnök a 3290. számú rendeletében (ordinanza 3290) nevezte meg. |
| --- | --- |

(23)

Az olasz hatóságok megállapították, hogy a beavatkozások által érintett terület az, amelynek településeit a miniszterelnök a 2002. október 29-i, október 31-i és november 8-i rendeleteiben megnevezett. A 2002. október 29-i rendelet 1. cikke értelmében a segélyeket kizárólag csak az árvíz sújtotta településeknek adják meg, és amelyekben evakuálási rendelet, illetve a főbb utak forgalmának lezárásáról szóló rendeletet adtak ki. A szóban forgó településeket a miniszterelnök a 3290. számú rendeletében (ordinanza 3290) nevezte meg.

| (24) | Azokra a kételyekre válaszolva, miszerint a támogatás kedvezményezettje olyan vállalkozás, amely ténylegesen kárt szenvedett, és a kárt kizárólag természeti csapások okozták, az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a kárt egy meghatározott település adófizetőinek egészére vonatkoztatva megvalósultnak lehet tekinteni akkor, ha:






  — | az evakuálási rendeletek olyan jelentős számú épületet érintettek, hogy ez hátrányosan befolyásolta a település teljes területének gazdaságát, |
| --- | --- | --- |

(24)

Azokra a kételyekre válaszolva, miszerint a támogatás kedvezményezettje olyan vállalkozás, amely ténylegesen kárt szenvedett, és a kárt kizárólag természeti csapások okozták, az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a kárt egy meghatározott település adófizetőinek egészére vonatkoztatva megvalósultnak lehet tekinteni akkor, ha:

—

az evakuálási rendeletek olyan jelentős számú épületet érintettek, hogy ez hátrányosan befolyásolta a település teljes területének gazdaságát,

| — | a főbb utak forgalmának lezárásáról szóló rendeletek végrehajtásakor a településhez vezető összes főutat lezárták a forgalom elől. |
| --- | --- |

—

a főbb utak forgalmának lezárásáról szóló rendeletek végrehajtásakor a településhez vezető összes főutat lezárták a forgalom elől.

| (25) | Ily módon az olasz hatóságok arra a következtetésre jutnak, hogy támogatások kedvezményezettjei valóban azok a vállalkozások, amelyeket ténylegesen károsított az esemény, mivel telepeik az evakuálási rendeletek által érintett utcákban vagy épületekben találhatók. |
| --- | --- |

(25)

Ily módon az olasz hatóságok arra a következtetésre jutnak, hogy támogatások kedvezményezettjei valóban azok a vállalkozások, amelyeket ténylegesen károsított az esemény, mivel telepeik az evakuálási rendeletek által érintett utcákban vagy épületekben találhatók.

| (26) | Ezenkívül az elszenvedett kár és a támogatás közti összefüggésre vonatkozóan az olasz hatóságok úgy tekintik a Szerződés nem zárja ki annak lehetőségét, hogy általánosságban vegyék figyelembe egy meghatározott övezetben keletkezett károkat. A támogatási rendszer a kár makroökonómiai alapú fogalmán nyugszik, mivel a hatékonyság és gyorsaság iránti követelmények nem teszik lehetővé a vállalatonkénti becslést. Ezért az olasz hatóságok makroökonómiai adatokkal kívánják bizonyítani, hogy a támogatás költségvetése egyértelműen alacsonyabb az elszenvedett károk értékénél. |
| --- | --- |

(26)

Ezenkívül az elszenvedett kár és a támogatás közti összefüggésre vonatkozóan az olasz hatóságok úgy tekintik a Szerződés nem zárja ki annak lehetőségét, hogy általánosságban vegyék figyelembe egy meghatározott övezetben keletkezett károkat. A támogatási rendszer a kár makroökonómiai alapú fogalmán nyugszik, mivel a hatékonyság és gyorsaság iránti követelmények nem teszik lehetővé a vállalatonkénti becslést. Ezért az olasz hatóságok makroökonómiai adatokkal kívánják bizonyítani, hogy a támogatás költségvetése egyértelműen alacsonyabb az elszenvedett károk értékénél.

| (27) | Az olasz hatóságok ezenkívül azt is megállapították, hogy bizonyos esetekben a Bizottság engedélyezett olyan támogatásokat, amelyek egy adott ágazat fellendítését, vagy a közvetett károk megtérítését célozták. |
| --- | --- |

(27)

Az olasz hatóságok ezenkívül azt is megállapították, hogy bizonyos esetekben a Bizottság engedélyezett olyan támogatásokat, amelyek egy adott ágazat fellendítését, vagy a közvetett károk megtérítését célozták.

| (28) | 2004. szeptember 10-i levelükben az olasz hatóságok megerősítették, hogy az eljárás makroökonómiai megközelítésen alapul, mindazonáltal hozzátették, a vállalkozásoktól külön igazolást vagy nyilatkozatot fognak kérni a célból, hogy ellenőrizzék az egyes kedvezményezettek által ténylegesen elszenvedett kárt. Ezt követően a pénzügyi hatóságok elvégezhetik a megfelelő ellenőrzéseket. Az igazolásnak tartalmaznia kell azokat az elemeket, amelyek bizonyítják, hogy a vállalkozás jogosult a támogatásra, azon az alapon, hogy a kedvezményre jogosult térségben található. A vállalkozásoknak ezenkívül igazolniuk kell, hogy a támogatás összege nem magasabb az elszenvedett kárnál, és hogy túlzott mértékű kártalanításról nincs szó. |
| --- | --- |

(28)

2004. szeptember 10-i levelükben az olasz hatóságok megerősítették, hogy az eljárás makroökonómiai megközelítésen alapul, mindazonáltal hozzátették, a vállalkozásoktól külön igazolást vagy nyilatkozatot fognak kérni a célból, hogy ellenőrizzék az egyes kedvezményezettek által ténylegesen elszenvedett kárt. Ezt követően a pénzügyi hatóságok elvégezhetik a megfelelő ellenőrzéseket. Az igazolásnak tartalmaznia kell azokat az elemeket, amelyek bizonyítják, hogy a vállalkozás jogosult a támogatásra, azon az alapon, hogy a kedvezményre jogosult térségben található. A vállalkozásoknak ezenkívül igazolniuk kell, hogy a támogatás összege nem magasabb az elszenvedett kárnál, és hogy túlzott mértékű kártalanításról nincs szó.

| (29) | Ami a támogatás és az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és/vagy c) pontjában előírt eltérésekkel való összeférhetőség elemzését illeti, a fenti 16. pontban idézett rendelkezések szerint az olasz hatóságok megelégedtek annak megállapításával, hogy az intézkedés által érintett területek meghatározása közvetlenül és kizárólag a természeti csapásokkal kapcsolatos eseményeken alapszik. |
| --- | --- |

(29)

Ami a támogatás és az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és/vagy c) pontjában előírt eltérésekkel való összeférhetőség elemzését illeti, a fenti 16. pontban idézett rendelkezések szerint az olasz hatóságok megelégedtek annak megállapításával, hogy az intézkedés által érintett területek meghatározása közvetlenül és kizárólag a természeti csapásokkal kapcsolatos eseményeken alapszik.

| (30) | Hangsúlyozzák, hogy a támogatás összeférhetőségét az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján kell vizsgálni, mivel olyan támogatásokról van szó, amelynek rendeltetése a természeti csapások vagy egyéb rendkívüli események okozta károk enyhítése. |
| --- | --- |

(30)

Hangsúlyozzák, hogy a támogatás összeférhetőségét az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján kell vizsgálni, mivel olyan támogatásokról van szó, amelynek rendeltetése a természeti csapások vagy egyéb rendkívüli események okozta károk enyhítése.

| (31) | 2004. szeptember 10-i levelükben az olasz hatóságok azt is megállapították, hogy az említett módosítás alapján a segélyeket összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal, és hogy az nem tesz későbbi vizsgálatot szükségessé egyéb eltérések vagy korlátozások alapján. |
| --- | --- |

(31)

2004. szeptember 10-i levelükben az olasz hatóságok azt is megállapították, hogy az említett módosítás alapján a segélyeket összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal, és hogy az nem tesz későbbi vizsgálatot szükségessé egyéb eltérések vagy korlátozások alapján.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (32) | Annak megállapítása céljából, vajon a támogatási intézkedések az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti támogatásnak számítanak-e, meg kell állapítani, vajon a támogatás előnyt jelent-e a kedvezményezettek számára, hogy ez az előny állami eredetű-e, illetve hogy a kérdéses intézkedések hatással vannak-e a versenyre és képesek-e befolyásolni a közösségen belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(32)

Annak megállapítása céljából, vajon a támogatási intézkedések az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése szerinti támogatásnak számítanak-e, meg kell állapítani, vajon a támogatás előnyt jelent-e a kedvezményezettek számára, hogy ez az előny állami eredetű-e, illetve hogy a kérdéses intézkedések hatással vannak-e a versenyre és képesek-e befolyásolni a közösségen belüli kereskedelmet.

| (33) | A 87. cikk (1) bekezdésének első alkotóeleme az, hogy az intézkedés előnyt jelenthet bizonyos kedvezményezetteknek. Arról van tehát szó, hogy megállapítsák egyrészt azt, vajon, a kedvezményezett vállalatok olyan gazdasági előnyhöz jutnak-e, amelyhez nem jutottak volna normális piaci körülmények között, vagy olyan kiadásokat kerülnek el, amelyek elvileg a vállalkozások saját erőforrásait terhelnék, másrészt azt, vajon az így szerzett előny a vállalatok egy meghatározott csoportját érinti-e. Az a lehetőség, hogy a megvalósított beruházások egy részét levonják az adóból, gazdasági előnyt jelent a kedvezményezettek számára, mivel adóköteles jövedelmük, és ebből következően a jövedelem után megállapított adók összege csökken ahhoz képest, amit a vállalatoknak egyébként fizetniük kellene. Ezen kívül az intézkedések olyan vállalkozásoknak jelentenek kedvezményt, amelyek Olaszország területének meghatározott övezeteiben működnek, sőt, beruházásokat valósítanak meg, ami ez utóbbi vállalkozásokat előnyhöz juttatja, mivel a kérdéses övezeten kívül tevékenykedő vállalkozásokra ugyanezek az intézkedések nem vonatkoznak. |
| --- | --- |

(33)

A 87. cikk (1) bekezdésének első alkotóeleme az, hogy az intézkedés előnyt jelenthet bizonyos kedvezményezetteknek. Arról van tehát szó, hogy megállapítsák egyrészt azt, vajon, a kedvezményezett vállalatok olyan gazdasági előnyhöz jutnak-e, amelyhez nem jutottak volna normális piaci körülmények között, vagy olyan kiadásokat kerülnek el, amelyek elvileg a vállalkozások saját erőforrásait terhelnék, másrészt azt, vajon az így szerzett előny a vállalatok egy meghatározott csoportját érinti-e. Az a lehetőség, hogy a megvalósított beruházások egy részét levonják az adóból, gazdasági előnyt jelent a kedvezményezettek számára, mivel adóköteles jövedelmük, és ebből következően a jövedelem után megállapított adók összege csökken ahhoz képest, amit a vállalatoknak egyébként fizetniük kellene. Ezen kívül az intézkedések olyan vállalkozásoknak jelentenek kedvezményt, amelyek Olaszország területének meghatározott övezeteiben működnek, sőt, beruházásokat valósítanak meg, ami ez utóbbi vállalkozásokat előnyhöz juttatja, mivel a kérdéses övezeten kívül tevékenykedő vállalkozásokra ugyanezek az intézkedések nem vonatkoznak.

| (34) | A 87. cikk alkalmazásának második feltétele alapján a támogatást az államnak kell biztosítania saját, állami forrásokból. Jelen esetben az állami források felhasználása negatív módon történik, mivel itt a közigazgatás elmaradt hasznáról van szó: a jövedelemadó csökkentése ugyanis csökkenti az állam adóbevételét. |
| --- | --- |

(34)

A 87. cikk alkalmazásának második feltétele alapján a támogatást az államnak kell biztosítania saját, állami forrásokból. Jelen esetben az állami források felhasználása negatív módon történik, mivel itt a közigazgatás elmaradt hasznáról van szó: a jövedelemadó csökkentése ugyanis csökkenti az állam adóbevételét.

| (35) | Az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése alkalmazásának harmadik és negyedik feltétele alapján a támogatás torzítja, vagy torzíthatja a versenyt, és hatással van, vagy hatással lehet a tagállamok közti kereskedelemre. Jelen esetben a kérdéses intézkedések torzíthatják a versenyt, mivel a kedvezményezett vállalkozások pénzügyi helyzetét és működési lehetőségeit erősítik azon versenytársaikhoz képest, amelyek ezeket az előnyöket nem élvezik. Ha ez a hatás a közösségen belüli kereskedelemben is megmutatkozik, a közösségi kereskedelem megérzi ennek következményeit. Az intézkedések torzítják a versenyt, és befolyásolják a közösségen belüli kereskedelmet, mivel a kedvezményezett vállalkozások termelésük egy részét más tagállamba exportálják; hasonlóképpen, ha a kedvezményezett vállalkozások nem is exportálnak, a nemzeti termelés kerül előnyösebb helyzetbe azáltal, hogy csökken a más tagállamokban működő vállalkozások exportlehetősége az olasz piacok irányába. (7) Ugyanez történik, amikor egy tagállam olyan vállalkozásoknak nyújt segélyt, amelyek a szolgáltatóágazatban működnek. (8) |
| --- | --- |

(35)

Az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése alkalmazásának harmadik és negyedik feltétele alapján a támogatás torzítja, vagy torzíthatja a versenyt, és hatással van, vagy hatással lehet a tagállamok közti kereskedelemre. Jelen esetben a kérdéses intézkedések torzíthatják a versenyt, mivel a kedvezményezett vállalkozások pénzügyi helyzetét és működési lehetőségeit erősítik azon versenytársaikhoz képest, amelyek ezeket az előnyöket nem élvezik. Ha ez a hatás a közösségen belüli kereskedelemben is megmutatkozik, a közösségi kereskedelem megérzi ennek következményeit. Az intézkedések torzítják a versenyt, és befolyásolják a közösségen belüli kereskedelmet, mivel a kedvezményezett vállalkozások termelésük egy részét más tagállamba exportálják; hasonlóképpen, ha a kedvezményezett vállalkozások nem is exportálnak, a nemzeti termelés kerül előnyösebb helyzetbe azáltal, hogy csökken a más tagállamokban működő vállalkozások exportlehetősége az olasz piacok irányába. (7) Ugyanez történik, amikor egy tagállam olyan vállalkozásoknak nyújt segélyt, amelyek a szolgáltatóágazatban működnek. (8)

| (36) | A fenti okokból a vizsgált intézkedéseket az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése elvi alapon tiltja, és kizárólag akkor tekintheti ezeket a közösségi piaccal összeegyeztethetőnek, ha az említett szerződésben szereplő eltérések egyike alkalmazható. |
| --- | --- |

(36)

A fenti okokból a vizsgált intézkedéseket az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése elvi alapon tiltja, és kizárólag akkor tekintheti ezeket a közösségi piaccal összeegyeztethetőnek, ha az említett szerződésben szereplő eltérések egyike alkalmazható.

| (37) | A Bizottság mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a szóban forgó eljárás alapján adott támogatások nem számítanak állami támogatásnak akkor, ha teljesítik a 2001/69/EK rendeletben (9) foglaltakat, de legalább a támogatás kiutalásakor hatályos jogszabályokban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a szóban forgó eljárás alapján adott támogatások nem számítanak állami támogatásnak akkor, ha teljesítik a 2001/69/EK rendeletben (9) foglaltakat, de legalább a támogatás kiutalásakor hatályos jogszabályokban rögzített feltételeket.

| (38) | Mivel már hatályos intézkedésekről van szó, a Bizottság kifogásolja, hogy az olasz hatóságok nem tettek eleget a Szerződés 88. cikke (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek. |
| --- | --- |

(38)

Mivel már hatályos intézkedésekről van szó, a Bizottság kifogásolja, hogy az olasz hatóságok nem tettek eleget a Szerződés 88. cikke (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek.

| (39) | Miután meghatározták, hogy a vizsgált intézkedések az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, vajon az intézkedések összeegyeztethetők-e a közös piaccal az említett szerződés 87. cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(39)

Miután meghatározták, hogy a vizsgált intézkedések az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, vajon az intézkedések összeegyeztethetők-e a közös piaccal az említett szerződés 87. cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint.

| (40) | A Szerződésben előirányzott eltérések alkalmazhatóságát illetően a Bizottság úgy tartja, hogy a kérdéses támogatásokra nem vonatkoztathatóak az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérések, mivelhogy sem nem szociális jellegű támogatásról van szó, sem olyanról, amely beilleszthető lenne a 87. cikk (2) bekezdése c) pontjának keretei közé. Magától értetődő okokból nem alkalmazhatóak azok az eltérések sem, amelyekre a 87. cikk (3) bekezdésének b) és d) pontjaiban történik utalás. |
| --- | --- |

(40)

A Szerződésben előirányzott eltérések alkalmazhatóságát illetően a Bizottság úgy tartja, hogy a kérdéses támogatásokra nem vonatkoztathatóak az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő eltérések, mivelhogy sem nem szociális jellegű támogatásról van szó, sem olyanról, amely beilleszthető lenne a 87. cikk (2) bekezdése c) pontjának keretei közé. Magától értetődő okokból nem alkalmazhatóak azok az eltérések sem, amelyekre a 87. cikk (3) bekezdésének b) és d) pontjaiban történik utalás.

| (41) | A 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja által előirányzott eltérések esetleges alkalmazhatóságát illetően, a Bizottság hivatkozik az eljárás megindításáról szóló határozatában erre vonatkozólag kifejezett kételyeire, és tudomásul veszi Olaszország nyilatkozatait az eljárásban, melyek szerint a kérdéses támogatások nem az eltérésekben meghatározott célokra irányulnak. Mivel az érintett tagállam nem szolgáltatott elegendő információt ahhoz, hogy a Bizottság értékelhesse a támogatási rendszer összeegyeztethetőségét az említett eltérésekkel, jelen határozatban sincs mód a támogatást e tekintetben értékelni. Ez a megállapítás nem vonja kétségbe annak lehetőségét, hogy az ugyanezen szabályozás alapján adott támogatásokat egyedi vizsgálat során vagy mentességi rendeletek alkalmazási területéhez tartozóként a fentiekkel összeegyeztethetőnek nyilvánítsanak. |
| --- | --- |

(41)

A 87. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja által előirányzott eltérések esetleges alkalmazhatóságát illetően, a Bizottság hivatkozik az eljárás megindításáról szóló határozatában erre vonatkozólag kifejezett kételyeire, és tudomásul veszi Olaszország nyilatkozatait az eljárásban, melyek szerint a kérdéses támogatások nem az eltérésekben meghatározott célokra irányulnak. Mivel az érintett tagállam nem szolgáltatott elegendő információt ahhoz, hogy a Bizottság értékelhesse a támogatási rendszer összeegyeztethetőségét az említett eltérésekkel, jelen határozatban sincs mód a támogatást e tekintetben értékelni. Ez a megállapítás nem vonja kétségbe annak lehetőségét, hogy az ugyanezen szabályozás alapján adott támogatásokat egyedi vizsgálat során vagy mentességi rendeletek alkalmazási területéhez tartozóként a fentiekkel összeegyeztethetőnek nyilvánítsanak.

| (42) | A Bizottság megvizsgálta, vajon a kérdéses intézkedésekre alkalmazható-e a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés, mint a természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítését célzó támogatásra. Megjegyzendő, hogy Olaszország az eljárás során hangsúlyozta, a támogatások megfelelnek ennek a célkitűzésnek. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság megvizsgálta, vajon a kérdéses intézkedésekre alkalmazható-e a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés, mint a természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítését célzó támogatásra. Megjegyzendő, hogy Olaszország az eljárás során hangsúlyozta, a támogatások megfelelnek ennek a célkitűzésnek.

| (43) | Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében kártérítés fizethető olyan károk esetében, amelyeket közvetlenül természeti csapások vagy egyéb rendkívüli események okoztak. A Bizottság általános gyakorlata szerint a vulkánkitörések, földrengések, árvizek és hegyomlások az említett cikk értelmében természeti csapásnak tekinthetőek. |
| --- | --- |

(43)

Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében kártérítés fizethető olyan károk esetében, amelyeket közvetlenül természeti csapások vagy egyéb rendkívüli események okoztak. A Bizottság általános gyakorlata szerint a vulkánkitörések, földrengések, árvizek és hegyomlások az említett cikk értelmében természeti csapásnak tekinthetőek.

| (44) | A kérdéses támogatási rendszer olyan támogatások kiutalását írja elő, amelyek arra irányulnak, hogy kártalanítsák az Olaszország bizonyos területeit sújtó természeti csapások miatt károkat szenvedett vállalkozásokat. A természeti csapásokat és az érintett területeket közigazgatási rendelkezésekben írták le, illetve jelölték be határait. |
| --- | --- |

(44)

A kérdéses támogatási rendszer olyan támogatások kiutalását írja elő, amelyek arra irányulnak, hogy kártalanítsák az Olaszország bizonyos területeit sújtó természeti csapások miatt károkat szenvedett vállalkozásokat. A természeti csapásokat és az érintett területeket közigazgatási rendelkezésekben írták le, illetve jelölték be határait.

| (45) | Ahogy az olasz hatóságok 2004. szeptember 10-i levelükben megerősítették, az intézkedés makroökonómiai megközelítésen alapul. Mindazonáltal az EK-Szerződés szövege alapján és a Bizottság általános gyakorlata szerint, világos és közvetlen kapcsolatnak kell lennie a kár oka és annak megtérítésére szánt állami támogatás között. A kapcsolatot minden egyes vállalkozásra vonatkozóan, nem pedig makroökonómiai szinten kell meghatározni. (10) |
| --- | --- |

(45)

Ahogy az olasz hatóságok 2004. szeptember 10-i levelükben megerősítették, az intézkedés makroökonómiai megközelítésen alapul. Mindazonáltal az EK-Szerződés szövege alapján és a Bizottság általános gyakorlata szerint, világos és közvetlen kapcsolatnak kell lennie a kár oka és annak megtérítésére szánt állami támogatás között. A kapcsolatot minden egyes vállalkozásra vonatkozóan, nem pedig makroökonómiai szinten kell meghatározni. (10)

| (46) | A károk közvetettebb formáit illetően, a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak „az Európai Közösség válasza az Ausztriában, Németországban és számos tagjelölt országban bekövetkezett árvíz” tárgyában nyújtott tájékoztatása megállapítja, hogy: „az árvizek okozta károk közvetettebb formáinak kompenzációját illetően, például termelési késések az elektromos áram kimaradása miatt, termékátadási nehézségek a lezárt utak miatt, lehetőség van teljes körű kártérítésre, amennyiben lehetséges világos, okozati kapcsolatot megállapítani a kár és az árvíz között.” (11) Ugyanakkor az olasz hatóságok által alkalmazott makroökonómiai alapú intézkedések esetében nem lehetséges világos okozati kapcsolatot megállapítani az intézkedés által megtérített kár és a természeti csapások között. Még a közvetett károkat illetően is a kapcsolatot minden egyes vállalkozás szintjén és nem makroökonómiai szinten kell megállapítani. |
| --- | --- |

(46)

A károk közvetettebb formáit illetően, a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak „az Európai Közösség válasza az Ausztriában, Németországban és számos tagjelölt országban bekövetkezett árvíz” tárgyában nyújtott tájékoztatása megállapítja, hogy: „az árvizek okozta károk közvetettebb formáinak kompenzációját illetően, például termelési késések az elektromos áram kimaradása miatt, termékátadási nehézségek a lezárt utak miatt, lehetőség van teljes körű kártérítésre, amennyiben lehetséges világos, okozati kapcsolatot megállapítani a kár és az árvíz között.” (11) Ugyanakkor az olasz hatóságok által alkalmazott makroökonómiai alapú intézkedések esetében nem lehetséges világos okozati kapcsolatot megállapítani az intézkedés által megtérített kár és a természeti csapások között. Még a közvetett károkat illetően is a kapcsolatot minden egyes vállalkozás szintjén és nem makroökonómiai szinten kell megállapítani.

| (47) | Jelen esetben a szabályozás kedvez minden olyan vállalkozásnak, amely egy, az előző évek átlaga alapján megállapított küszöb feletti beruházásokat valósított meg, az olasz hatóságok által megjelölt településeken, melyek közül némelyik igen kiterjedt, sűrűn lakott és igen jelentős gazdasági tevékenységet folytat (például Milano, Torino, Genova). Világos, hogy a támogatási rendszer kedvezményezettjei közül sokan nem szenvedtek közvetlen kárt, és semmi nem bizonyítja egyértelműen a közvetett károk létezését. Másrészről nincs bizonyítva, hogy az esetleges károkat kizárólag az olasz hatóságok által említett természeti csapások okozták. |
| --- | --- |

(47)

Jelen esetben a szabályozás kedvez minden olyan vállalkozásnak, amely egy, az előző évek átlaga alapján megállapított küszöb feletti beruházásokat valósított meg, az olasz hatóságok által megjelölt településeken, melyek közül némelyik igen kiterjedt, sűrűn lakott és igen jelentős gazdasági tevékenységet folytat (például Milano, Torino, Genova). Világos, hogy a támogatási rendszer kedvezményezettjei közül sokan nem szenvedtek közvetlen kárt, és semmi nem bizonyítja egyértelműen a közvetett károk létezését. Másrészről nincs bizonyítva, hogy az esetleges károkat kizárólag az olasz hatóságok által említett természeti csapások okozták.

| (48) | A támogatási rendszer működése és az egyes kedvezményezetteknek nyújtott összeg nincs semmilyen összefüggésben a ténylegesen elszenvedett károkkal, hanem egy meghatározott időszak során megvalósított beruházásoktól, az előző évek beruházásainak nagyságától, illetve az adóköteles jövedelem meglététől függ. Ilyen körülmények között, feltéve, hogy a kedvezményezett ténylegesen elszenvedte a szóban forgó természeti csapások okozta károkat, a támogatások összege meghaladhatja a károkét. |
| --- | --- |

(48)

A támogatási rendszer működése és az egyes kedvezményezetteknek nyújtott összeg nincs semmilyen összefüggésben a ténylegesen elszenvedett károkkal, hanem egy meghatározott időszak során megvalósított beruházásoktól, az előző évek beruházásainak nagyságától, illetve az adóköteles jövedelem meglététől függ. Ilyen körülmények között, feltéve, hogy a kedvezményezett ténylegesen elszenvedte a szóban forgó természeti csapások okozta károkat, a támogatások összege meghaladhatja a károkét.

| (49) | Megállapítható tehát, hogy a formális vizsgálati folyamat nem oszlatta szét a Bizottság kételyeit, valamint azt, hogy a szóban forgó intézkedések olyan támogatási rendszert alkotnak, amely a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(49)

Megállapítható tehát, hogy a formális vizsgálati folyamat nem oszlatta szét a Bizottság kételyeit, valamint azt, hogy a szóban forgó intézkedések olyan támogatási rendszert alkotnak, amely a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

| (50) | Az olasz hatóságok 2004. szeptember 10-i levelükben mindazonáltal pontosították, külön igazolást vagy nyilatkozatot fognak kérni a vállalkozásoktól a célból, hogy azok ténylegesen igazolják az egyes kedvezményezettek által elszenvedett kárt, valamint hogy ezt követően ellenőrzést tudjanak végrehajtani. |
| --- | --- |

(50)

Az olasz hatóságok 2004. szeptember 10-i levelükben mindazonáltal pontosították, külön igazolást vagy nyilatkozatot fognak kérni a vállalkozásoktól a célból, hogy azok ténylegesen igazolják az egyes kedvezményezettek által elszenvedett kárt, valamint hogy ezt követően ellenőrzést tudjanak végrehajtani.

| (51) | Nem lehet kizárni, hogy az intézkedés alkalmazásának bizonyos eseteiben a kérdéses támogatások teljesítik azokat a feltételeket, melyek révén összeegyeztethetőek a közös piaccal. Ily módon az olasz kormányzat megteheti, hogy ellenőrzést végez egyenként minden kedvezményezett vállalkozásnál, hogy igazolja a világos és közvetlen összefüggést a szóban forgó természeti csapások és a kártérítésnek szánt állami támogatás között. Ez az ellenőrzés lehetővé tudja tenni, hogy biztosan kizárják az egyes vállalkozások által elszenvedett károk bármilyen túlzott mértékű ellentételezését. |
| --- | --- |

(51)

Nem lehet kizárni, hogy az intézkedés alkalmazásának bizonyos eseteiben a kérdéses támogatások teljesítik azokat a feltételeket, melyek révén összeegyeztethetőek a közös piaccal. Ily módon az olasz kormányzat megteheti, hogy ellenőrzést végez egyenként minden kedvezményezett vállalkozásnál, hogy igazolja a világos és közvetlen összefüggést a szóban forgó természeti csapások és a kártérítésnek szánt állami támogatás között. Ez az ellenőrzés lehetővé tudja tenni, hogy biztosan kizárják az egyes vállalkozások által elszenvedett károk bármilyen túlzott mértékű ellentételezését.

| (52) | Annak érdekében, hogy kizárjanak bármiféle túlzott mértékű ellentételezést, az olasz hatóságoknak meg kell követelniük a kedvezményezetteknek biztosítás címén járó kifizetések levonását a támogatás összegéből. Ezenkívül az olasz hatóságoknak azt is ellenőrizniük kell, hogy a kérdéses intézkedés alapján adott támogatás és más támogatások halmozhatóak-e, annak érdekében, hogy kizárják a károk bármilyen túlzott mértékű ellentételezését. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy kizárjanak bármiféle túlzott mértékű ellentételezést, az olasz hatóságoknak meg kell követelniük a kedvezményezetteknek biztosítás címén járó kifizetések levonását a támogatás összegéből. Ezenkívül az olasz hatóságoknak azt is ellenőrizniük kell, hogy a kérdéses intézkedés alapján adott támogatás és más támogatások halmozhatóak-e, annak érdekében, hogy kizárják a károk bármilyen túlzott mértékű ellentételezését.

| (53) | E határozat a támogatási rendszerre, mint olyanra vonatkozik, és azonnal végrehajtandó, a jogsértő módon, a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszafizettetését beleértve. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatási rendszerre vonatkozó elutasító döntés nem vonja kétségbe annak a lehetőségét, hogy az említett támogatási rendszer alapján adott bizonyos kedvezményeket részben vagy egészben ne lehetne nem állami támogatásnak, illetve a közös piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinteni, saját hasznosságuk alapján (például azért, mert az egyéni kedvezmény a de minimis szabályai alá tartozik, vagy olyan határozat keretében utalják ki, amely a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja, vagy mentességi szabályozások értelmében adható ki). |
| --- | --- |

(53)

E határozat a támogatási rendszerre, mint olyanra vonatkozik, és azonnal végrehajtandó, a jogsértő módon, a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszafizettetését beleértve. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatási rendszerre vonatkozó elutasító döntés nem vonja kétségbe annak a lehetőségét, hogy az említett támogatási rendszer alapján adott bizonyos kedvezményeket részben vagy egészben ne lehetne nem állami támogatásnak, illetve a közös piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinteni, saját hasznosságuk alapján (például azért, mert az egyéni kedvezmény a de minimis szabályai alá tartozik, vagy olyan határozat keretében utalják ki, amely a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja, vagy mentességi szabályozások értelmében adható ki).

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (54) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszország jogsértően hajtotta végre a szóban forgó támogatási rendszer intézkedéseit, megsértve ezzel az EK-Szerződés 88. cikk (3) bekezdésében foglaltakat. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszország jogsértően hajtotta végre a szóban forgó támogatási rendszer intézkedéseit, megsértve ezzel az EK-Szerződés 88. cikk (3) bekezdésében foglaltakat.

| (55) | Az elvégzett értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses támogatási rendszer nem egyeztethető össze a közös piaccal, mivel nem teljesíti a szükséges feltételeket ahhoz, hogy vonatkozhasson arra, mint a természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítésére szánt támogatásra a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előirányzott eltérés, az egyetlen, amelyre Olaszország hivatkozott. |
| --- | --- |

(55)

Az elvégzett értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses támogatási rendszer nem egyeztethető össze a közös piaccal, mivel nem teljesíti a szükséges feltételeket ahhoz, hogy vonatkozhasson arra, mint a természeti csapások vagy más rendkívüli események okozta károk enyhítésére szánt támogatásra a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előirányzott eltérés, az egyetlen, amelyre Olaszország hivatkozott.

| (56) | A Tanácsnak az EK-Szerződés 93. cikke alkalmazásának módozatairól szóló, 1999. március 22-i, 659/99/EK rendelete 14. cikke értelmében jogsértő támogatásokra vonatkozó elutasító döntések esetében a Bizottság hoz határozatot arról, hogy az érintett tagállam tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy visszatéríttesse a támogatást a kedvezményezettel. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha ez a közösségi jog alapelvével ellentétbe kerülhetne. Jelen esetben semmilyen alapelv nem akadályozza a támogatás visszatéríttetését. A Bizottság jelzi azt is, hogy sem az olasz hatóságok, sem a kedvezményezettek nem hivatkoztak ilyen alapelvekre. (12) |
| --- | --- |

(56)

A Tanácsnak az EK-Szerződés 93. cikke alkalmazásának módozatairól szóló, 1999. március 22-i, 659/99/EK rendelete 14. cikke értelmében jogsértő támogatásokra vonatkozó elutasító döntések esetében a Bizottság hoz határozatot arról, hogy az érintett tagállam tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy visszatéríttesse a támogatást a kedvezményezettel. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha ez a közösségi jog alapelvével ellentétbe kerülhetne. Jelen esetben semmilyen alapelv nem akadályozza a támogatás visszatéríttetését. A Bizottság jelzi azt is, hogy sem az olasz hatóságok, sem a kedvezményezettek nem hivatkoztak ilyen alapelvekre. (12)

| (57) | Olaszországnak meg kell tennie az összes szükséges intézkedést, hogy a támogatást a támogatási rendszer kedvezményezettjeivel visszatéríttesse, kivéve azon egyedi eseteket, amelyek a jelen indoklás 50., 51. és 52. pontjában megállapítottak szerint eleget tesznek azon feltételeknek, melyek miatt összeegyeztethetőek a közös piaccal, az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdés b) pontjában előirányzott eltérés értelmében. E célból Olaszországnak köteleznie kell a szabályozás kedvezményezettjeit a támogatás visszafizetésére jelen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül. A visszafizetendő támogatások összege megnövelendő a Bizottság 2004. április 21-i, az EK-Szerződés 93. cikk alkalmazására vonatkozó 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról rendelkező, 794/2004/EK rendeletében foglaltak szerint kiszámolandó kamatokkal. (13)

  Olaszország köteles a Bizottsághoz eljuttatni egy, a támogatások visszatérítését célzó eljárás haladását mutató űrlapot, összeállítani egy listát a visszatérítésben érdekelt kedvezményezettekről, és világosan meghatározni azokat a konkrét intézkedéseket, amelyeket a támogatások minél gyorsabb és hatékonyabb visszatéríttetése érdekében foganatosított. Olaszország köteles továbbá a jelen határozat közzétételétől számított két hónapon belül eljuttatni azokat a dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a jogsértő módon kiutalt és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszatérítési eljárása megindult a kedvezményezetteknél (például körlevelek, kiadott visszafizetési rendeletek stb.), |
| --- | --- |

(57)

Olaszországnak meg kell tennie az összes szükséges intézkedést, hogy a támogatást a támogatási rendszer kedvezményezettjeivel visszatéríttesse, kivéve azon egyedi eseteket, amelyek a jelen indoklás 50., 51. és 52. pontjában megállapítottak szerint eleget tesznek azon feltételeknek, melyek miatt összeegyeztethetőek a közös piaccal, az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdés b) pontjában előirányzott eltérés értelmében. E célból Olaszországnak köteleznie kell a szabályozás kedvezményezettjeit a támogatás visszafizetésére jelen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül. A visszafizetendő támogatások összege megnövelendő a Bizottság 2004. április 21-i, az EK-Szerződés 93. cikk alkalmazására vonatkozó 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról rendelkező, 794/2004/EK rendeletében foglaltak szerint kiszámolandó kamatokkal. (13)

Olaszország köteles a Bizottsághoz eljuttatni egy, a támogatások visszatérítését célzó eljárás haladását mutató űrlapot, összeállítani egy listát a visszatérítésben érdekelt kedvezményezettekről, és világosan meghatározni azokat a konkrét intézkedéseket, amelyeket a támogatások minél gyorsabb és hatékonyabb visszatéríttetése érdekében foganatosított. Olaszország köteles továbbá a jelen határozat közzétételétől számított két hónapon belül eljuttatni azokat a dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a jogsértő módon kiutalt és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások visszatérítési eljárása megindult a kedvezményezetteknél (például körlevelek, kiadott visszafizetési rendeletek stb.),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatások rendszere, melynek kedvezményezettjei, a 2002-ben természeti csapásoktól sújtott településeken beruházásokat megvalósító vállalatok, s amelyről a 2003. február 21-i, 27. számú módosító törvény által végrehajtott, 2002. december 24-i 282. számú törvényerejű rendelet 5e. cikke rendelkezik, meghosszabbítva bizonyos vállalkozások esetében a 2001. október 18-i, 383. számú törvény 4. cikk (1) bekezdése által előirányzott kedvezményeket, s amelyet Olaszország jogsértően alkalmazott az EK-Szerződés 88. cikk (3) bekezdését megsértve, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, kivéve a 3. cikk rendelkezéseit.

2. cikk

Olaszország megszünteti az 1. cikkben leírt támogatási rendszert amennyiben az a továbbiakban is hatást gyakorol.

3. cikk

Az 1. cikkben leírt támogatási rendszer értelmében kiutalt egyéni támogatások összeegyeztethetőek a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében akkor, ha nem haladják meg a fent idézett 282. számú törvényerejű rendelet 5e. cikkében említett természeti csapásokból származó, a támogatás kedvezményezettjei által ténylegesen elszenvedett kár nettó értékét, figyelembe véve a biztosítás címén, vagy más intézkedések alapján kapott összegeket.

4. cikk

Az 1. cikkben említett támogatási rendszer keretein belül kiutalt egyéni támogatások, amelyek nem tesznek eleget a 3. cikkben meghatározott feltételeknek, összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.

5. cikk

(1)   Olaszország minden szükséges intézkedést megtesz, hogy visszatéríttesse a kedvezményezettekkel a 4. cikkben említett támogatásokat.

(2)   Olaszország felfüggeszti minden támogatás folyósítását e rendelet közzétételének keltétől számítva.

(3)   A segélyek visszatérítése azonnal végrehajtandó, a nemzeti jog eljárásai szerint, amennyiben az lehetővé teszi a rendelet azonnali és hatékony végrehajtását.

(4)   A visszatérítendő támogatások összege megnövelendő a támogatás kedvezményezett részére történő kiutalása és annak visszatérítése közti időszak alatt felhalmozódó kamatokkal.

(5)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetének rendelkezései alapján kell kiszámolni.

(6)   Olaszország felszólítja a 4. cikkben leírt támogatások összes kedvezményezettjét, hogy jelen határozat bejelentésének dátumától számított két hónapon belül térítsék vissza a jogsértő módon kiutalt támogatások összegét annak kamataival együtt.

6. cikk

E rendelet közzétételének keltétől számított két hónapon belül Olaszország tájékoztatja a Bizottságot a megtett intézkedésekről, kitöltve a rendelet mellékleteként megküldött kérdőívet. Azonos határidőn belül Olaszországnak köteles megküldeni a Bizottságnak mindazokat a dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy a kedvezményezetteknél megindította a jogsértő támogatások visszatérítésére irányuló eljárást.

7. cikk

E határozat címzettje az Olasz Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 42., 2004.2.18., 5. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

3

(4)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o. A legutóbb a 364/2004/EK (HL L 63., 2004.2.28., 22. o).

4

(5)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o.

5

(6)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.

6

(7)  A 102/87 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott ítélet (SEB), Gyűjt. 1988., 4067. o., 19. pont.

7

(8)  Az ítélet a C-310/99 sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2002. március 7-én hozott ítélet, Gyűjt. 2002., I-2289. o., 85. pont.

8

(9)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

9

(10)  Lásd pl. a N 629/02, N 545/02, N 429/01, NN 62/00, N 770/99 vagy NN 87/99 állami támogatásokat. Az olasz hatóságok által idézett esetben (N 92/2000 állami támogatás) a Bizottság is megállapította a kapcsolatot a gazdasági szereplők szintjén.

10

(11)  Lásd Versenypolitika, 2002/481 végleges, 2002.8.28., 9. o.

11

(12)  HL L 83., 1999. 3. 27., 1. o.

12

(13)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

13

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 20.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 100/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 100/54

---

A TANÁCS 2005/316/KKBP HATÁROZATA

(2005. április 18.)

a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a 2004/694/KKBP közös álláspontra (1) és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A 2004/694/KKBP közös álláspont értelmében a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására, akiket a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/694/KKBP közös álláspont értelmében a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására, akiket a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett.

| (2) | 2005. február 21-én a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzék módosításáról szóló 2005/148/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(2)

2005. február 21-én a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzék módosításáról szóló 2005/148/KKBP határozatot.

| (3) | Ljubomir BOROVCANIN-nak, Gojko JANKOVIC-nak, Sreten LUKIC-nak, Drago NIKOLIC-nak és Vinko PANDUREVIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően nevüket törölni kell a jegyzékből. |
| --- | --- |

(3)

Ljubomir BOROVCANIN-nak, Gojko JANKOVIC-nak, Sreten LUKIC-nak, Drago NIKOLIC-nak és Vinko PANDUREVIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően nevüket törölni kell a jegyzékből.

| (4) | A nemzetközi büntetőtörvényszék ezzel szemben Zdravko TOLIMIR-t, akinek vád alá helyezését 2005. február 10-én hozták nyilvánosságra, felvette a gyanúsított és szökésben lévő személyek listájára. Ezt a nevet tehát a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzékbe fel kell venni. |
| --- | --- |

(4)

A nemzetközi büntetőtörvényszék ezzel szemben Zdravko TOLIMIR-t, akinek vád alá helyezését 2005. február 10-én hozták nyilvánosságra, felvette a gyanúsított és szökésben lévő személyek listájára. Ezt a nevet tehát a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzékbe fel kell venni.

| (5) | A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. KRECKÉ

---

(1)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o. A legutóbb a 2005/148/KKBP határozattal (HL L 49., 2005.2.22., 34. o.) módosított közös álláspont.

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett személyek jegyzéke

| | Név: BOROVNICA Goran
  Születési idő: 1965.8.15.
  Születési hely: Kozarac, Prijedor járás, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: BOROVNICA Goran

Születési idő: 1965.8.15.

Születési hely: Kozarac, Prijedor járás, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: DJORDJEVIC Vlastimir
  Születési idő: 1948.
  Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: DJORDJEVIC Vlastimir

Születési idő: 1948.

Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| | Név: GOTOVINA Ante
  Születési idő: 1955.10.12.
  Születési hely: Pasman szigete, Zadar járás, Horvát Köztársaság







  Állampolgárság | : | horvát
  francia |
| --- | --- | --- | --- |

Név: GOTOVINA Ante

Születési idő: 1955.10.12.

Születési hely: Pasman szigete, Zadar járás, Horvát Köztársaság

Állampolgárság

:

horvát

francia

| | Név: HADZIC Goran
  Születési idő: 1958.9.7.
  Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: HADZIC Goran

Születési idő: 1958.9.7.

Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| | Név: KARADZIC Radovan
  Születési idő: 1945.6.19.
  Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: KARADZIC Radovan

Születési idő: 1945.6.19.

Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: LUKIC Milan
  Születési idő: 1967.9.6.
  Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina







  Állampolgárság | : | boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- | --- | --- |

Név: LUKIC Milan

Születési idő: 1967.9.6.

Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság

:

boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| | Név: LUKIC Sredoje
  Születési idő: 1961.4.5.
  Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina







  Állampolgárság | : | boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- | --- | --- |

Név: LUKIC Sredoje

Születési idő: 1961.4.5.

Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság

:

boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| | Név: MLADIC Ratko
  Születési idő: 1942.3.12.
  Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina







  Állampolgárság | : | boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- | --- | --- |

Név: MLADIC Ratko

Születési idő: 1942.3.12.

Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság

:

boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| | Név: PAVKOVIC Nebojsa
  Születési idő: 1946.4.10.
  Születési hely: Senjski Rudnik, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: PAVKOVIC Nebojsa

Születési idő: 1946.4.10.

Születési hely: Senjski Rudnik, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| | Név: POPOVIC Vujadin
  Születési idő: 1957.3.14.
  Születési hely: Sekovici, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: POPOVIC Vujadin

Születési idő: 1957.3.14.

Születési hely: Sekovici, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| | Név: TOLIMIR Zdravko
  Születési idő: 1948.11.27.
  Születési hely:
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: TOLIMIR Zdravko

Születési idő: 1948.11.27.

Születési hely:

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: ZELENOVIC Dragan
  Születési idő: 1961.2.12.
  Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: ZELENOVIC Dragan

Születési idő: 1961.2.12.

Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: ZUPLJANIN Stojan
  Születési idő: 1951.9.22.
  Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai.” |
| --- | --- |

Név: ZUPLJANIN Stojan

Születési idő: 1951.9.22.

Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai.”

---