# Eiropas Savienības L 69/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 69 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 16. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 69

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 16. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 424/2005 (2005. gada 15. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 425/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz valstu un teritoriju sarakstu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 426/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumu veidu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 427/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. marts | 34 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 424/2005 (2005. gada 15. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 425/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz valstu un teritoriju sarakstu (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 426/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumu veidu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 427/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. marts

34

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2005/215/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ desmit Reģionu komitejas locekļus un sešus komitejas locekļa aizstājējus no Francijas | 37 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/216/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 9. marts), ar ko groza Lēmumu 2003/828/EK attiecībā uz atbrīvojumiem no izvešanas aizlieguma dzīvnieku iekšzemes pārvadājumos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 544)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2005/217/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 9. marts), ar ko pieņem dzīvnieku veselības nosacījumus un veterinārās sertifikācijas prasības attiecībā uz liellopu embriju ievešanu Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 543)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2005/218/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 11. marts), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē Saūda Arābijas izcelsmes zvejniecības produktu importu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 563)

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | 2005/219/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 11. marts), ar kuru groza Lēmumu 97/296/EK, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā, attiecībā uz Saūda Arābiju
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 564)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2005/215/EK:Padomes Lēmums (2005. gada 17. februāris), ar ko ieceļ desmit Reģionu komitejas locekļus un sešus komitejas locekļa aizstājējus no Francijas

37

Komisija

*

2005/216/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 9. marts), ar ko groza Lēmumu 2003/828/EK attiecībā uz atbrīvojumiem no izvešanas aizlieguma dzīvnieku iekšzemes pārvadājumos
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 544)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 544)

1

39

*

2005/217/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 9. marts), ar ko pieņem dzīvnieku veselības nosacījumus un veterinārās sertifikācijas prasības attiecībā uz liellopu embriju ievešanu Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 543)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 543)

1

41

*

2005/218/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 11. marts), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē Saūda Arābijas izcelsmes zvejniecības produktu importu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 563)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 563)

1

50

*

2005/219/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 11. marts), ar kuru groza Lēmumu 97/296/EK, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā, attiecībā uz Saūda Arābiju
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 564)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 564)

1

55

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2005/220/KĀDP (2005. gada 14. marts), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu, un atceļ Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP | 59 |
| | * | Padomes Lēmums 2005/221/KĀDP (2005. gada 14. marts), ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2004/306/EK | 64 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Kopējā nostāja 2005/220/KĀDP (2005. gada 14. marts), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu, un atceļ Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP

59

*

Padomes Lēmums 2005/221/KĀDP (2005. gada 14. marts), ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2004/306/EK

64

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Pamatlēmums 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām | 67 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu

*

Padomes Pamatlēmums 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām

67

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | | Labojums Komisijas Regulai (EK) Nr. 398/2005 (2005. gada 10. marts), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū (OV L 65, 11.3.2005) | 72 |

Labojums

Labojums Komisijas Regulai (EK) Nr. 398/2005 (2005. gada 10. marts), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū (OV L 65, 11.3.2005)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 424/2005

(2005. gada 15. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 15. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 110,3 |
| 204 | 68,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 114,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 169,7 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 98,3 |
| 999 | 146,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 170,8 |
| 204 | 78,0 |
| 999 | 124,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 53,1 |
| 212 | 57,4 |
| 220 | 47,9 |
| 400 | 51,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 62,8 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 220 | 70,4 |
| 400 | 67,6 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 62,1 |
| 400 | 99,0 |
| 404 | 74,7 |
| 508 | 66,8 |
| 512 | 77,7 |
| 528 | 69,8 |
| 720 | 67,7 |
| 999 | 74,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 186,2 |
| 388 | 67,5 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 53,3 |
| 528 | 55,4 |
| 720 | 50,7 |
| 999 | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

110,3

204

68,0

212

139,0

624

140,9

999

114,6

0707 00 05

052

169,7

068

170,0

204

98,3

999

146,0

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

170,8

204

78,0

999

124,4

0805 10 20

052

53,7

204

53,1

212

57,4

220

47,9

400

51,1

421

35,9

624

62,8

999

51,7

0805 50 10

052

59,1

220

70,4

400

67,6

999

65,7

0808 10 80

388

62,1

400

99,0

404

74,7

508

66,8

512

77,7

528

69,8

720

67,7

999

74,0

0808 20 50

052

186,2

388

67,5

400

92,6

512

53,3

528

55,4

720

50,7

999

84,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 425/2005

(2005. gada 15. marts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz valstu un teritoriju sarakstu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 998/2003, ar kuru nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (1), jo īpaši tās 10. un 21. pantu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 998/2003 nosaka trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām, ievērojot zināmas prasības, var tikt atļauta lolojumdzīvnieku pārvietošana uz Kopienu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 998/2003 nosaka trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām, ievērojot zināmas prasības, var tikt atļauta lolojumdzīvnieku pārvietošana uz Kopienu.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 998/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 592/2004 (2), ir noteikts trešo valstu pagaidu saraksts, kurā jāiekļauj valstis, kurās nav trakumsērgas, un valstis, attiecībā uz kurām nav konstatēts, ka trakumsērgas risks, nokļūstot Kopienā dzīvnieku pārvietošanās rezultātā no to teritorijām, būtu lielāks par risku, kas saistīts ar pārvietošanos starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 998/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 592/2004 (2), ir noteikts trešo valstu pagaidu saraksts, kurā jāiekļauj valstis, kurās nav trakumsērgas, un valstis, attiecībā uz kurām nav konstatēts, ka trakumsērgas risks, nokļūstot Kopienā dzīvnieku pārvietošanās rezultātā no to teritorijām, būtu lielāks par risku, kas saistīts ar pārvietošanos starp dalībvalstīm.

| (3) | Saskaņā ar Taivānas sniegto informāciju rodas pārliecība, ka Taivānā nav trakumsērgas un ka trakumsērgas risks, nokļūstot Kopienā lolojumdzīvnieku pārvietošanas rezultātā no Taivānas nav konstatēts lielāks par to risku, kas saistīts ar pārvietošanos starp dalībvalstīm. Tāpēc Taivāna ir iekļaujama Regulas (EK) Nr. 998/2003 noteiktajā valstu un teritoriju sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Taivānas sniegto informāciju rodas pārliecība, ka Taivānā nav trakumsērgas un ka trakumsērgas risks, nokļūstot Kopienā lolojumdzīvnieku pārvietošanas rezultātā no Taivānas nav konstatēts lielāks par to risku, kas saistīts ar pārvietošanos starp dalībvalstīm. Tāpēc Taivāna ir iekļaujama Regulas (EK) Nr. 998/2003 noteiktajā valstu un teritoriju sarakstā.

| (4) | Skaidrības labad šis valstu un teritoriju saraksts jāaizstāj pilnībā. |
| --- | --- |

(4)

Skaidrības labad šis valstu un teritoriju saraksts jāaizstāj pilnībā.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 998/2003. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 998/2003.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 19. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2054/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 94, 31.3.2004., 7. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

VALSTU UN TERITORIJU SARAKSTI

A DAĻA

| IE | – | Īrija |
| --- | --- | --- |
| MT | – | Malta |
| SE | – | Zviedrija |
| UK | – | Apvienotā Karaliste |

IE

–

Īrija

MT

–

Malta

SE

–

Zviedrija

UK

–

Apvienotā Karaliste

B DAĻA

1. iedaļa

| a) | DK – | Dānija, tostarp GL – Grenlande un FO – Farēru salas; |
| --- | --- | --- |
| b) | ES – | Spānija, tostarp kontinentālā teritorija, Baleāru salas, Kanāriju salas, Seūta un Meliļa; |
| c) | FR – | Francija, tostarp GF – Franču Gviāna, GP – Gvadelupa, MQ – Martinika un RE – Reinjona; |
| d) | GI – | Gibraltārs; |
| e) | PT – | Portugāle, tostarp kontinentālā teritorija, Azoru salas un Madeiras salas; |
| f) | dalībvalstis, kas nav minētas A daļā un šīs iedaļas a), b), c) un e) apakšpunktos. |

a)

DK –

Dānija, tostarp GL – Grenlande un FO – Farēru salas;

b)

ES –

Spānija, tostarp kontinentālā teritorija, Baleāru salas, Kanāriju salas, Seūta un Meliļa;

c)

FR –

Francija, tostarp GF – Franču Gviāna, GP – Gvadelupa, MQ – Martinika un RE – Reinjona;

d)

GI –

Gibraltārs;

e)

PT –

Portugāle, tostarp kontinentālā teritorija, Azoru salas un Madeiras salas;

f)

dalībvalstis, kas nav minētas A daļā un šīs iedaļas a), b), c) un e) apakšpunktos.

2. iedaļa

| AD | – | Andora |
| --- | --- | --- |
| CH | – | Šveice |
| IS | – | Islande |
| LI | – | Lihtenšteina |
| MC | – | Monako |
| NO | – | Norvēģija |
| SM | – | Sanmarīno |
| VA | – | Vatikāns |

AD

–

Andora

CH

–

Šveice

IS

–

Islande

LI

–

Lihtenšteina

MC

–

Monako

NO

–

Norvēģija

SM

–

Sanmarīno

VA

–

Vatikāns

C DAĻA

| AC | – | Debesbraukšanas sala |
| --- | --- | --- |
| AE | – | Apvienotie Arābu Emirāti |
| AG | – | Antigva un Barbuda |
| AN | – | Nīderlandes Antiļas |
| AU | – | Austrālija |
| AW | – | Aruba |
| BB | – | Barbadosa |
| BH | – | Bahreina |
| BM | – | Bermudu salas |
| CA | – | Kanāda |
| CL | – | Čīle |
| FJ | – | Fidži |
| FK | – | Folklenda salas |
| HK | – | Honkonga |
| HR | – | Horvātija |
| JM | – | Jamaika |
| JP | – | Japāna |
| KN | – | Sentkitsa un Nevisa |
| KY | – | Kaimanu salas |
| MS | – | Montserrata |
| MU | – | Maurīcija |
| NC | – | Jaunkaledonija |
| NZ | – | Jaunzēlande |
| PF | – | Franču Polinēzija |
| PM | – | Senpjēra un Mikelona |
| RU | – | Krievijas Federācija |
| SG | – | Singapūra |
| SH | – | Sv. Helēnas sala |
| TW | – | Taivāna |
| US | – | Amerikas Savienotās Valstis |
| VC | – | Sentvinsenta un Grenadīnas |
| VU | – | Vanuatu |
| WF | – | Volisa un Futuna |
| YT | – | Majota.” |

AC

–

Debesbraukšanas sala

AE

–

Apvienotie Arābu Emirāti

AG

–

Antigva un Barbuda

AN

–

Nīderlandes Antiļas

AU

–

Austrālija

AW

–

Aruba

BB

–

Barbadosa

BH

–

Bahreina

BM

–

Bermudu salas

CA

–

Kanāda

CL

–

Čīle

FJ

–

Fidži

FK

–

Folklenda salas

HK

–

Honkonga

HR

–

Horvātija

JM

–

Jamaika

JP

–

Japāna

KN

–

Sentkitsa un Nevisa

KY

–

Kaimanu salas

MS

–

Montserrata

MU

–

Maurīcija

NC

–

Jaunkaledonija

NZ

–

Jaunzēlande

PF

–

Franču Polinēzija

PM

–

Senpjēra un Mikelona

RU

–

Krievijas Federācija

SG

–

Singapūra

SH

–

Sv. Helēnas sala

TW

–

Taivāna

US

–

Amerikas Savienotās Valstis

VC

–

Sentvinsenta un Grenadīnas

VU

–

Vanuatu

WF

–

Volisa un Futuna

YT

–

Majota.”

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 426/2005

(2005. gada 15. marts),

ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumu veidu importu ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (tālāk tekstā – pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Konsultatīvo komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pārbaudes sākšana

| (1) | Komisija 2004. gada 17. jūnijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (tālāk tekstā – ĶTR vai attiecīgā valsts) izcelsmes dažu apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumu veidu (tālāk tekstā – AAIPPA) importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 17. jūnijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (tālāk tekstā – ĶTR vai attiecīgā valsts) izcelsmes dažu apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumu veidu (tālāk tekstā – AAIPPA) importu Kopienā.

| (2) | Procedūru sāka tāpēc, ka Euratex filiāle AIUFFASS (tālāk tekstā – sūdzības iesniedzējs) 7 atsevišķu ražotāju vārdā, kas veido lielāko attiecīgā produkta ražošanas daļu ES, t.i., šajā gadījumā 26 % no Kopienas produkcijas, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija pierādījumi par minētā produkta dempingu un par būtiskajiem ar to saistītajiem zaudējumiem, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka tāpēc, ka Euratex filiāle AIUFFASS (tālāk tekstā – sūdzības iesniedzējs) 7 atsevišķu ražotāju vārdā, kas veido lielāko attiecīgā produkta ražošanas daļu ES, t.i., šajā gadījumā 26 % no Kopienas produkcijas, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija pierādījumi par minētā produkta dempingu un par būtiskajiem ar to saistītajiem zaudējumiem, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Puses, uz kurām attiecas procedūra

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem un lietotājiem, kā arī zināmajām attiecīgajām lietotāju asociācijām un ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām pusēm paziņojumā par pārbaudes sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstveidā informēt par savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem un lietotājiem, kā arī zināmajām attiecīgajām lietotāju asociācijām un ĶTR pārstāvjiem. Ieinteresētajām pusēm paziņojumā par pārbaudes sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstveidā informēt par savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Sūdzības iesniedzēji ražotāji, citi sadarbībā iesaistītie Kopienas ražotāji, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāji, lietotāji un to saistītās asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās puses, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzēji ražotāji, citi sadarbībā iesaistītie Kopienas ražotāji, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāji, lietotāji un to saistītās asociācijas darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās puses, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa.

| (5) | Komisija nosūtīja anketas visām ieinteresētajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Atbildes tika saņemtas no sešiem Kopienas ražotājiem, kaut gan sūdzībā bija iekļauti septiņi (viens uzņēmums nespēja pilnībā iesaistīties sadarbībā bankrota dēļ), no viena cita Kopienas ražotāja, viena piegādātāja, viena nesaistīta importētāja un deviņiem nesaistītiem lietotājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nosūtīja anketas visām ieinteresētajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Atbildes tika saņemtas no sešiem Kopienas ražotājiem, kaut gan sūdzībā bija iekļauti septiņi (viens uzņēmums nespēja pilnībā iesaistīties sadarbībā bankrota dēļ), no viena cita Kopienas ražotāja, viena piegādātāja, viena nesaistīta importētāja un deviņiem nesaistītiem lietotājiem Kopienā.

| (6) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja TER un AR pieprasījuma veidlapas arī zināmajiem attiecīgajiem Ķīnas uzņēmumiem un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu 49 uzņēmumi pieprasīja TER, bet 7 uzņēmumi – tikai AR. |
| --- | --- |

(6)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja TER un AR pieprasījuma veidlapas arī zināmajiem attiecīgajiem Ķīnas uzņēmumiem un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja pārbaudes sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu 49 uzņēmumi pieprasīja TER, bet 7 uzņēmumi – tikai AR.

| (7) | Paziņojumā par pārbaudes sākšanu dempinga un zaudējumu noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, importētāju un Kopienas ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir paredzēta izlases metode. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro izlases metode, un, ja ir, izvēlēties paraugu, visi ražotāji eksportētāji, importētāji un Kopienas ražotāji ar šo tika aicināti par sevi paziņot Komisijai un atbilstoši paziņojumam par pārbaudes sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam). Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes tika nolemts, ka izlases metode ir nepieciešama tikai eksportētājiem. Uzņēmumi tika izvēlēti, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kas var tikt atbilstoši izmeklēts pieejamajā laika posmā. Izlasē ietilpst 8 lielākie Ķīnas ražotāji eksportētāji (un ar tiem saistītās puses), kas veido vairāk nekā 50 % no sadarbībā iesaistīto pušu eksporta apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par pārbaudes sākšanu dempinga un zaudējumu noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, importētāju un Kopienas ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu ir paredzēta izlases metode. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro izlases metode, un, ja ir, izvēlēties paraugu, visi ražotāji eksportētāji, importētāji un Kopienas ražotāji ar šo tika aicināti par sevi paziņot Komisijai un atbilstoši paziņojumam par pārbaudes sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam). Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes tika nolemts, ka izlases metode ir nepieciešama tikai eksportētājiem. Uzņēmumi tika izvēlēti, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kas var tikt atbilstoši izmeklēts pieejamajā laika posmā. Izlasē ietilpst 8 lielākie Ķīnas ražotāji eksportētāji (un ar tiem saistītās puses), kas veido vairāk nekā 50 % no sadarbībā iesaistīto pušu eksporta apjoma uz Kopienu.

| (8) | Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radītos zaudējumus un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu Kopienas ražotāju uzņēmumu telpās, kas piekrita sadarboties:






  a) | Kopienas ražotāji






  — | Pārbaudes veica septiņu Kopienas ražotāju telpās, kas atrodas četrās dažādās valstīs. Kopienas ražotāji, kas piekrita sadarboties, saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem pieprasīja nepublicēt informāciju par tiem, jo citādi attiecībā uz viņiem tiktu radīta negatīva ietekme. Pieprasījumu uzskatīja par pietiekami pamatotu, un to atbalstīja. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radītos zaudējumus un Kopienas intereses. Pārbaudes tika veiktas šādu Kopienas ražotāju uzņēmumu telpās, kas piekrita sadarboties:

a)

Kopienas ražotāji

—

Pārbaudes veica septiņu Kopienas ražotāju telpās, kas atrodas četrās dažādās valstīs. Kopienas ražotāji, kas piekrita sadarboties, saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem pieprasīja nepublicēt informāciju par tiem, jo citādi attiecībā uz viņiem tiktu radīta negatīva ietekme. Pieprasījumu uzskatīja par pietiekami pamatotu, un to atbalstīja.

| b) | ĶTR ražotāji eksportētāji






  — | Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

ĶTR ražotāji eksportētāji

—

Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd.

| — | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| — | Wujiang Canhua Import & Export Co Ltd. |
| --- | --- |

—

Wujiang Canhua Import & Export Co Ltd.

| — | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| — | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| — | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| — | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| — | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (un saistītais uzņēmums Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.). |
| --- | --- |

—

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (un saistītais uzņēmums Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).

| c) | Nesaistīti importētāji






  — | LE-GO, Hofa (Vācija) |
| --- | --- | --- |

c)

Nesaistīti importētāji

—

LE-GO, Hofa (Vācija)

| d) | Kopienas ražošanas nozares piegādātāji






  — | Elana SA, Toruņa (Polija) |
| --- | --- | --- |

d)

Kopienas ražošanas nozares piegādātāji

—

Elana SA, Toruņa (Polija)

| e) | Kopienas lietotāji






  — | LE-GO, Hofa (Vācija) |
| --- | --- | --- |

e)

Kopienas lietotāji

—

LE-GO, Hofa (Vācija)

| (9) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR ražotāju eksportētāju vajadzībām, kam nevarēja piešķirt TER, šeit minētā uzņēmuma telpās notika pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts (šai gadījumā Turcijas) datiem:






  — | Italteks Expo Grup A.A., Stambula |
| --- | --- | --- |

(9)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR ražotāju eksportētāju vajadzībām, kam nevarēja piešķirt TER, šeit minētā uzņēmuma telpās notika pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts (šai gadījumā Turcijas) datiem:

—

Italteks Expo Grup A.A., Stambula

3.   Izmeklēšanas periods

| (10) | Dempinga un zaudējumu izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (tālāk tekstā – IP). Zaudējumu noteikšanai svarīgo tendenču pārbaude notika no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (tālāk tekstā – attiecīgais periods). |
| --- | --- |

(10)

Dempinga un zaudējumu izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (tālāk tekstā – IP). Zaudējumu noteikšanai svarīgo tendenču pārbaude notika no 2000. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (tālāk tekstā – attiecīgais periods).

4.   Attiecīgais produkts un līdzīgais produkts

4.1.   Attiecīgais produkts

| (11) | Attiecīgais produkts ir ĶTR izcelsmes apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumi (AAIPPA), kas ir austi no sintētisko šķiedru pavedieniem, kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu vai neteksturētu poliestera pavedienu, gan krāsoti, gan apdrukāti. Šo produktu parasti izmanto apģērbu ražošanā, tai skaitā apģērbu oderu un siltu vējjaku, sporta apģērba, slēpošanas tērpu, apakšveļas un dažādu aksesuāru izgatavošanai. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgais produkts ir ĶTR izcelsmes apstrādātu apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumi (AAIPPA), kas ir austi no sintētisko šķiedru pavedieniem, kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu vai neteksturētu poliestera pavedienu, gan krāsoti, gan apdrukāti. Šo produktu parasti izmanto apģērbu ražošanā, tai skaitā apģērbu oderu un siltu vējjaku, sporta apģērba, slēpošanas tērpu, apakšveļas un dažādu aksesuāru izgatavošanai.

| (12) | Attiecīgais produkts tiek austs no (iepriekš nekrāsotiem) poliestera pavedieniem, tad tiek apdrukāts vai krāsots, lai iegūtu specifisku dizainu vai krāsu. Tāpēc tas tiek šķirts no nebalināta vai balināta auduma, kas tiek austs no sintētisko šķiedru pavedieniem un tiek veidots pēc aušanas, bet pirms krāsošanas un kas veido attiecīgā produkta izejvielas. To var arī nošķirt no austiem poliestera pavedienu audumiem, kuriem materiālā tiek ieausta iepriekš krāsota dzija, bet dizains tiek izveidots, aužot pēc noteikta parauga. Tā kā izmantotās izejvielas ir atšķirīgas (iepriekš krāsota dzija), bet dizains tiek iegūts ar aušanas, nevis apdrukāšanas vai krāsošanas palīdzību, arī iepriekšminētā produkta fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības ir atšķirīgas. Turklāt parasti šāda veida apstrādātu audumu izmanto mīkstajām mēbelēm, turpretī attiecīgais produkts galvenokārt tiek izmantots vienīgi apģērbu izgatavošanai. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgais produkts tiek austs no (iepriekš nekrāsotiem) poliestera pavedieniem, tad tiek apdrukāts vai krāsots, lai iegūtu specifisku dizainu vai krāsu. Tāpēc tas tiek šķirts no nebalināta vai balināta auduma, kas tiek austs no sintētisko šķiedru pavedieniem un tiek veidots pēc aušanas, bet pirms krāsošanas un kas veido attiecīgā produkta izejvielas. To var arī nošķirt no austiem poliestera pavedienu audumiem, kuriem materiālā tiek ieausta iepriekš krāsota dzija, bet dizains tiek izveidots, aužot pēc noteikta parauga. Tā kā izmantotās izejvielas ir atšķirīgas (iepriekš krāsota dzija), bet dizains tiek iegūts ar aušanas, nevis apdrukāšanas vai krāsošanas palīdzību, arī iepriekšminētā produkta fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības ir atšķirīgas. Turklāt parasti šāda veida apstrādātu audumu izmanto mīkstajām mēbelēm, turpretī attiecīgais produkts galvenokārt tiek izmantots vienīgi apģērbu izgatavošanai.

| (13) | Izmeklēšana ir uzrādījusi, ka visiem attiecīgā produkta veidiem, kas ir definēti 11. apsvērumā, neraugoties uz daudzo faktoru atšķirībām, piemēram, krāsu, dzijas izmēru un apdari, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tie tiek izmantoti vieniem un tiem pašiem mērķiem. Tādējādi pašreizējā antidempinga procedūras mērķiem visi attiecīgā produkta veidi tiek uzskatīti par vienu produktu. Attiecīgais produkts atbilst CN kodiem 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 un ex 5407 69 90. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšana ir uzrādījusi, ka visiem attiecīgā produkta veidiem, kas ir definēti 11. apsvērumā, neraugoties uz daudzo faktoru atšķirībām, piemēram, krāsu, dzijas izmēru un apdari, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tie tiek izmantoti vieniem un tiem pašiem mērķiem. Tādējādi pašreizējā antidempinga procedūras mērķiem visi attiecīgā produkta veidi tiek uzskatīti par vienu produktu. Attiecīgais produkts atbilst CN kodiem 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 un ex 5407 69 90.

4.2.   Līdzīgais produkts

| (14) | Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo produktu un AAIPPA, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ĶTR vai Turcijā, kas bija analogā valsts normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz dažiem importiem no ĶTR. Abiem produktiem tiešām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tādi paši lietojuma veidi. |
| --- | --- |

(14)

Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo produktu un AAIPPA, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ĶTR vai Turcijā, kas bija analogā valsts normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz dažiem importiem no ĶTR. Abiem produktiem tiešām ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tādi paši lietojuma veidi.

| (15) | Līdzīgi netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo produktu un AAIPPA, ko ražo Kopienā un ko pārdod Kopienas tirgū. Arī tiem abiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un lietojuma veidi. |
| --- | --- |

(15)

Līdzīgi netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo produktu un AAIPPA, ko ražo Kopienā un ko pārdod Kopienas tirgū. Arī tiem abiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un lietojuma veidi.

| (16) | Tādēļ šie produkti provizoriski jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ šie produkti provizoriski jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

B.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (17) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem, kam konstatēta atbilstība pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta 1.–6. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanā, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem, kam konstatēta atbilstība pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta 1.–6. punktu.

| (18) | Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū un bez valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(18)

Īsumā un vienīgi uzziņai tiek sniegts īss TER kritēriju kopsavilkums:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz apstākļiem tirgū un bez valsts iejaukšanās;

| 2) | grāmatvedības dokumentiem un grāmatām tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos piemēro visām vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

grāmatvedības dokumentiem un grāmatām tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos piemēro visām vajadzībām;

| 3) | nav ievērojamu kropļojumu, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas; |
| --- | --- |

3)

nav ievērojamu kropļojumu, kas saglabājušies no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas;

| 4) | juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti; |
| --- | --- |

4)

juridisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti;

| 5) | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5)

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (19) | Pašreizējā izmeklēšanā 49 ražotāji eksportētāji no ĶTR par sevi ziņoja un pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Ikviens atsevišķs TER pieteikums tika analizēts. Ņemot vērā lielo uzņēmumu skaitu, tikai astoņu uzņēmumu telpās tika veikta izmeklēšana uz vietas (sk. 7. apsvērumu). Pārējiem uzņēmumiem tika detalizēti analizēta visa iesniegtā informācijas dokumentācija, kā arī ar attiecīgajiem uzņēmumiem notika intensīva vēstuļu apmaiņa, ja to pieteikumos trūka kādu elementu vai tie bija neskaidri. Ja filiāle vai jebkāds cits uzņēmums, kas ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju Ķīnas Tautas Republikā, ir attiecīgā produkta ražotājs un/vai eksportētājs, arī saistītā puse tika aicināta aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. TER var tikt piešķirts tikai tad, ja visi saistītie uzņēmumi atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(19)

Pašreizējā izmeklēšanā 49 ražotāji eksportētāji no ĶTR par sevi ziņoja un pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Ikviens atsevišķs TER pieteikums tika analizēts. Ņemot vērā lielo uzņēmumu skaitu, tikai astoņu uzņēmumu telpās tika veikta izmeklēšana uz vietas (sk. 7. apsvērumu). Pārējiem uzņēmumiem tika detalizēti analizēta visa iesniegtā informācijas dokumentācija, kā arī ar attiecīgajiem uzņēmumiem notika intensīva vēstuļu apmaiņa, ja to pieteikumos trūka kādu elementu vai tie bija neskaidri. Ja filiāle vai jebkāds cits uzņēmums, kas ir saistīts ar pieteikuma iesniedzēju Ķīnas Tautas Republikā, ir attiecīgā produkta ražotājs un/vai eksportētājs, arī saistītā puse tika aicināta aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. TER var tikt piešķirts tikai tad, ja visi saistītie uzņēmumi atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem.

| (20) | Attiecībā uz uzņēmumiem, kuros izmeklēšana tika veikta uz vietas, izmeklēšana atklāja, ka trīs no astoņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem TER nosacījumiem (sk. uzņēmumu sarakstu 23. apsvērumā). Pārējie pieci pieprasījumi tika noraidīti. Tie kritēriji, kuriem neatbilst pieci ražotāji eksportētāji, ir minēti nākamajā tabulā. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz uzņēmumiem, kuros izmeklēšana tika veikta uz vietas, izmeklēšana atklāja, ka trīs no astoņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem TER nosacījumiem (sk. uzņēmumu sarakstu 23. apsvērumā). Pārējie pieci pieprasījumi tika noraidīti. Tie kritēriji, kuriem neatbilst pieci ražotāji eksportētāji, ir minēti nākamajā tabulā.

| (21) | Attiecībā uz pārējo 41 uzņēmumu – ikvienam uzņēmumam atsevišķi veiktā analīzē tika secināts, ka TER nav piešķirams 19 uzņēmumiem, jo tie acīmredzami neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. Tiek uzskatīts, ka 10 no šiem 19 uzņēmumiem izmeklēšanas laikā pietiekami nesadarbojās un neiesniedza nepieciešamo pieprasīto informāciju. Pat pēc uzaicinājuma vēstules sniegt trūkstošo informāciju šie uzņēmumi pietiekami nepierādīja, ka vai nu paši, vai to saistītais(ie) uzņēmums(i), kas ir iesaistīti attiecīgā produkta ražošanā un pārdošanā, atbilst attiecīgajiem TER kritērijiem. Nākamajā tabulā ir minēti kritēriji, kuriem neatbilst 9 no šiem 19 uzņēmumiem. Pārējie 22 uzņēmumi nevarēja uzskatāmi pierādīt, ka tie atbilst pieciem attiecīgajiem TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz pārējo 41 uzņēmumu – ikvienam uzņēmumam atsevišķi veiktā analīzē tika secināts, ka TER nav piešķirams 19 uzņēmumiem, jo tie acīmredzami neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. Tiek uzskatīts, ka 10 no šiem 19 uzņēmumiem izmeklēšanas laikā pietiekami nesadarbojās un neiesniedza nepieciešamo pieprasīto informāciju. Pat pēc uzaicinājuma vēstules sniegt trūkstošo informāciju šie uzņēmumi pietiekami nepierādīja, ka vai nu paši, vai to saistītais(ie) uzņēmums(i), kas ir iesaistīti attiecīgā produkta ražošanā un pārdošanā, atbilst attiecīgajiem TER kritērijiem. Nākamajā tabulā ir minēti kritēriji, kuriem neatbilst 9 no šiem 19 uzņēmumiem. Pārējie 22 uzņēmumi nevarēja uzskatāmi pierādīt, ka tie atbilst pieciem attiecīgajiem TER kritērijiem.

| (22) | Tabulā ir parādīts, ciktāl minētie visi uzņēmumi, kuriem netika piešķirts TER, atbilst katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.










  Uzņēmums | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta
  1. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta
  2. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta
  3. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta
  4. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta
  5. ievilkums |
| 1. | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 2. | Atbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 3. | Atbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 4. | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 5. | Neatbilst | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 6. | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 7. | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 8. | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 9. | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 10. | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 11. | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| 12. | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 13. | Atbilst | Atbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst |
| 14. | Neatbilst | Neatbilst | Atbilst | Atbilst | Atbilst |
| Avots: pārbaudītas atbildes, ko uz anketas jautājumiem snieguši sadarbībā iesaistījušies Ķīnas eksportētāji. |

(22)

Tabulā ir parādīts, ciktāl minētie visi uzņēmumi, kuriem netika piešķirts TER, atbilst katram no pieciem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

Uzņēmums

Kritēriji

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta

1. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta

2. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta

3. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta

4. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta

5. ievilkums

1.

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

2.

Atbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

3.

Atbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

4.

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

5.

Neatbilst

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

6.

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

7.

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

8.

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

9.

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

10.

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

11.

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

12.

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

13.

Atbilst

Atbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

14.

Neatbilst

Neatbilst

Atbilst

Atbilst

Atbilst

Avots: pārbaudītas atbildes, ko uz anketas jautājumiem snieguši sadarbībā iesaistījušies Ķīnas eksportētāji.

| (23) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra TER, ir šādi:






  1) | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(23)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra TER, ir šādi:

1)

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| 2) | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

2)

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| 3) | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

3)

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| 4) | Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. |
| --- | --- |

4)

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

| 5) | Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5)

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

| 6) | Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

6)

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

| 7) | Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7)

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

| 8) | Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd. |
| --- | --- |

8)

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd.

| 9) | Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9)

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

| 10) | Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

10)

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

| 11) | Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

11)

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

| 12) | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

12)

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

| 13) | Nantong Teijin Co. Ltd. |
| --- | --- |

13)

Nantong Teijin Co. Ltd.

| 14) | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

14)

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

| 15) | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

15)

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

| 16) | Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

16)

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

| 17) | Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

17)

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

| 18) | Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

18)

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

| 19) | Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

19)

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

| 20) | Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. |
| --- | --- |

20)

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

| 21) | Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

21)

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

| 22) | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd |
| --- | --- |

22)

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd

| 23) | Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

23)

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

| 24) | Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. |
| --- | --- |

24)

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

| 25) | Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. |
| --- | --- |

25)

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (24) | Saskaņā ar 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valsts mēroga maksājumu, ja tādu piemēro, nosaka valstīm, uz kurām attiecas 2. panta 7. punkts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai varētu saņemt atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valsts mēroga maksājumu, ja tādu piemēro, nosaka valstīm, uz kurām attiecas 2. panta 7. punkts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai varētu saņemt atsevišķu režīmu.

| (25) | Ražotāji eksportētāji pieprasīja gan TER, gan arī atsevišķu režīmu, ja tiem netiktu piešķirts TER. Septiņi papildu ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai atsevišķu režīmu. |
| --- | --- |

(25)

Ražotāji eksportētāji pieprasīja gan TER, gan arī atsevišķu režīmu, ja tiem netiktu piešķirts TER. Septiņi papildu ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai atsevišķu režīmu.

| (26) | Pirmkārt, saistībā ar uzņēmumiem, kuri pieprasīja, bet neieguva TER, tika konstatēts, ka 13 uzņēmumi atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punkta noteiktajām AR prasībām. Ciktāl tas attiecas uz citiem uzņēmumiem, desmit no tiem nesadarbojās pietiekami, lai tiem piešķirtu TER; to sadarbības pakāpe bija tik zema, ka tie pat neiesniedza pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu savu pieprasījumu pēc AR. Vienam citam uzņēmumam nevarēja piešķirt AR, jo tas nevarēja atbilstoši un pilnā apmērā pierādīt, ka tā eksporta cenas un apjoms, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti. Vairākumam eksporta pārdošanas apjomu nebija iespējams pārbaudīt gala pircēju vai samaksu par precēm un uzņēmums nevarēja kliedēt aizdomas, ka šādos apstākļos uzņēmuma cenu noteikšanā ir iesaistīta valsts. |
| --- | --- |

(26)

Pirmkārt, saistībā ar uzņēmumiem, kuri pieprasīja, bet neieguva TER, tika konstatēts, ka 13 uzņēmumi atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punkta noteiktajām AR prasībām. Ciktāl tas attiecas uz citiem uzņēmumiem, desmit no tiem nesadarbojās pietiekami, lai tiem piešķirtu TER; to sadarbības pakāpe bija tik zema, ka tie pat neiesniedza pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu savu pieprasījumu pēc AR. Vienam citam uzņēmumam nevarēja piešķirt AR, jo tas nevarēja atbilstoši un pilnā apmērā pierādīt, ka tā eksporta cenas un apjoms, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti. Vairākumam eksporta pārdošanas apjomu nebija iespējams pārbaudīt gala pircēju vai samaksu par precēm un uzņēmums nevarēja kliedēt aizdomas, ka šādos apstākļos uzņēmuma cenu noteikšanā ir iesaistīta valsts.

| (27) | Otrkārt, no tiem septiņiem uzņēmumiem, kas pieprasīja AR, pieci atbilda pamatregulas 9. panta 5. punkta noteiktajām prasībām. Pārējie divi uzņēmumi nevarēja pietiekamā apjomā pierādīt, ka to eksporta cenas un apjoms, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti un tie ir veidoti bez valsts iejaukšanās. Abi uzņēmumi neiesniedza nepieciešamo pieprasīto informāciju, proti, savus IP laikā spēkā esošos statūtus, turklāt atklāja, ka viens no tiem lielāko izmeklēšanas perioda daļu piederēja valstij. |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, no tiem septiņiem uzņēmumiem, kas pieprasīja AR, pieci atbilda pamatregulas 9. panta 5. punkta noteiktajām prasībām. Pārējie divi uzņēmumi nevarēja pietiekamā apjomā pierādīt, ka to eksporta cenas un apjoms, kā arī pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti un tie ir veidoti bez valsts iejaukšanās. Abi uzņēmumi neiesniedza nepieciešamo pieprasīto informāciju, proti, savus IP laikā spēkā esošos statūtus, turklāt atklāja, ka viens no tiem lielāko izmeklēšanas perioda daļu piederēja valstij.

| (28) | Tādēļ AR nolēma piešķirt šādiem 18 uzņēmumiem:






  1) | Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(28)

Tādēļ AR nolēma piešķirt šādiem 18 uzņēmumiem:

1)

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

| 2) | Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

2)

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

| 3) | Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

3)

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

| 4) | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

4)

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

| 5) | Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5)

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

| 6) | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

6)

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| 7) | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7)

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

| 8) | Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

8)

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

| 9) | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9)

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| 10) | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

10)

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

| 11) | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (un saistītais uzņēmums Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.). |
| --- | --- |

11)

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (un saistītais uzņēmums Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).

| 12) | Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. |
| --- | --- |

12)

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

| 13) | Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

13)

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

| 14) | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

14)

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| 15) | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. |
| --- | --- |

15)

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

| 16) | Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

16)

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

| 17) | Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. |
| --- | --- |

17)

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

| 18) | Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

18)

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

3.   Izlases metode

| (29) | Tiek atgādināts, ka, ņemot vērā lielo iesaistīto uzņēmumu skaitu, nolemts izmantot izlases metodes noteikumus. Šim mērķim, vienojoties ar Ķīnas varas iestādēm, tika izvēlēti astoņi uzņēmumi ar lielāko eksporta apjomu uz ES. |
| --- | --- |

(29)

Tiek atgādināts, ka, ņemot vērā lielo iesaistīto uzņēmumu skaitu, nolemts izmantot izlases metodes noteikumus. Šim mērķim, vienojoties ar Ķīnas varas iestādēm, tika izvēlēti astoņi uzņēmumi ar lielāko eksporta apjomu uz ES.

| (30) | Šai sakarā analīze pēc tam atklāja, ka no sākotnēji izvēlētajiem astoņiem uzņēmumiem TER varēja piešķirt trijiem, bet AR — četriem attiecīgajiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz šiem rezultātiem, ir piemēroti izlases metodes noteikumi. |
| --- | --- |

(30)

Šai sakarā analīze pēc tam atklāja, ka no sākotnēji izvēlētajiem astoņiem uzņēmumiem TER varēja piešķirt trijiem, bet AR — četriem attiecīgajiem uzņēmumiem. Pamatojoties uz šiem rezultātiem, ir piemēroti izlases metodes noteikumi.

4.   Normālā vērtība

4.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kam ir piešķirts TER

| (31) | Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms par katru attiecīgo ražotāju eksportētāju Komisija noteica, vai tam ir reprezentatīvs AAIPPA pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū, salīdzinot ar eksporta pārdošanas kopapjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu vietējā tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja ikviena ražotāja eksportētāja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū ir vismaz 5 % no ražotāja eksporta pārdošanas kopapjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms par katru attiecīgo ražotāju eksportētāju Komisija noteica, vai tam ir reprezentatīvs AAIPPA pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū, salīdzinot ar eksporta pārdošanas kopapjomu Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu vietējā tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja ikviena ražotāja eksportētāja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū ir vismaz 5 % no ražotāja eksporta pārdošanas kopapjoma Kopienā.

| (32) | Tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms vietējā tirgū, Komisija pēc tam noteica tos vietējā tirgū pārdotos AAIPPA veidus, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem produktu veidiem, ko pārdeva eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(32)

Tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms vietējā tirgū, Komisija pēc tam noteica tos vietējā tirgū pārdotos AAIPPA veidus, kas bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem produktu veidiem, ko pārdeva eksportam uz Kopienu.

| (33) | Ikvienam no šiem veidiem tika noskaidrots, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta veida pārdošanas apjomu vietējā tirgū uzskata par pietiekami reprezentatīvu, ja šā veida pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū izmeklēšanas periodā ir 5 % vai vairāk no salīdzināma veida pārdošanas kopapjoma, kas eksportēts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(33)

Ikvienam no šiem veidiem tika noskaidrots, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta veida pārdošanas apjomu vietējā tirgū uzskata par pietiekami reprezentatīvu, ja šā veida pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū izmeklēšanas periodā ir 5 % vai vairāk no salīdzināma veida pārdošanas kopapjoma, kas eksportēts uz Kopienu.

| (34) | Komisija arī pārbaudīja, vai katra attiecīgā produkta veida pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veiktā attiecīgā veida rentablās pārdošanas apjomu īpatsvaru. |
| --- | --- |

(34)

Komisija arī pārbaudīja, vai katra attiecīgā produkta veida pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veiktā attiecīgā veida rentablās pārdošanas apjomu īpatsvaru.

| (35) | Ja tā AAIPPA veida pārdošanas apjomi, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, veido vairāk nekā 80 % no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma un ja minētā veida produkta vidējā svērtā cena ir vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību nosaka pēc faktiskās cenas vietējā tirgū. Šo cenu aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa minētā veida produkta pārdošanas apjoma cenām vietējā tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai pārdošana bijusi rentabla vai ne. |
| --- | --- |

(35)

Ja tā AAIPPA veida pārdošanas apjomi, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, veido vairāk nekā 80 % no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma un ja minētā veida produkta vidējā svērtā cena ir vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību nosaka pēc faktiskās cenas vietējā tirgū. Šo cenu aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa minētā veida produkta pārdošanas apjoma cenām vietējā tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai pārdošana bijusi rentabla vai ne.

| (36) | Ja AAIPPA veida rentablās pārdošanas apjoms veido līdz 80 % (ieskaitot) no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma vai arī ja minētā veida produkta vidējā svērtā cena ir mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību nosaka pēc faktiskās cenas vietējā tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu no vienīgi minētā veida produkta rentablās pārdošanas apjoma ar noteikumu, ka šis pārdošanas apjoms veido 10 % vai lielāku daļu no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma. |
| --- | --- |

(36)

Ja AAIPPA veida rentablās pārdošanas apjoms veido līdz 80 % (ieskaitot) no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma vai arī ja minētā veida produkta vidējā svērtā cena ir mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību nosaka pēc faktiskās cenas vietējā tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu no vienīgi minētā veida produkta rentablās pārdošanas apjoma ar noteikumu, ka šis pārdošanas apjoms veido 10 % vai lielāku daļu no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma.

| (37) | Visbeidzot, ja kāda AAIPPA produkta veida rentablās pārdošanas apjoms veido mazāk nekā 10 % no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma, uzskata, ka šo konkrētā veida produktu nepārdod pietiekamā daudzumā, lai cena vietējā tirgū nodrošinātu atbilstīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(37)

Visbeidzot, ja kāda AAIPPA produkta veida rentablās pārdošanas apjoms veido mazāk nekā 10 % no minētā veida produkta pārdošanas kopapjoma, uzskata, ka šo konkrētā veida produktu nepārdod pietiekamā daudzumā, lai cena vietējā tirgū nodrošinātu atbilstīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai.

| (38) | Ja nevar izmantot cenas vietējā tirgū, kādas noteiktas konkrētam produkta veidam, ko pārdod ražotājs eksportētājs, tad parasti izmanto nevis citu ražotāju eksportētāju cenas vietējā tirgū, bet salikto normālo vērtību. Ņemot vērā dažādos produktu veidus un faktorus, kas ietekmē produktus (piemēram, šķiedru veids, dziju izmērs, audumu apdare), citu ražotāju eksportētāju vietējā tirgus cenu izmantošana šajā gadījumā nozīmētu dažādu korekciju ieviešanu, vairākums no kurām pamatotos uz aptuveniem aprēķiniem. Tāpēc uzskata, ka normālās vērtības aprēķināšana katram ražotājam eksportētājam ir atbilstošāka metode. |
| --- | --- |

(38)

Ja nevar izmantot cenas vietējā tirgū, kādas noteiktas konkrētam produkta veidam, ko pārdod ražotājs eksportētājs, tad parasti izmanto nevis citu ražotāju eksportētāju cenas vietējā tirgū, bet salikto normālo vērtību. Ņemot vērā dažādos produktu veidus un faktorus, kas ietekmē produktus (piemēram, šķiedru veids, dziju izmērs, audumu apdare), citu ražotāju eksportētāju vietējā tirgus cenu izmantošana šajā gadījumā nozīmētu dažādu korekciju ieviešanu, vairākums no kurām pamatotos uz aptuveniem aprēķiniem. Tāpēc uzskata, ka normālās vērtības aprēķināšana katram ražotājam eksportētājam ir atbilstošāka metode.

| (39) | Līdz ar to normālā vērtība tiek aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, ikviena eksportētāja eksportēto produktu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot un, ja nepieciešams, koriģējot tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (tālāk tekstā – TVA) izmaksas samērīgā apjomā un ar samērīgu peļņas normu. Šim nolūkam Komisija pārbauda, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis vietējā tirgū, ir ticami dati. |
| --- | --- |

(39)

Līdz ar to normālā vērtība tiek aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, ikviena eksportētāja eksportēto produktu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot un, ja nepieciešams, koriģējot tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (tālāk tekstā – TVA) izmaksas samērīgā apjomā un ar samērīgu peļņas normu. Šim nolūkam Komisija pārbauda, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis vietējā tirgū, ir ticami dati.

| (40) | Faktiskās vietējās tirgus TVA izmaksas tiek uzskatītas par ticamām, ja attiecīgā uzņēmuma pārdošanas kopapjomu vietējā tirgū var novērtēt kā reprezentatīvu salīdzinājumā ar eksporta pārdošanas apjomu uz Kopienu. Vietējā tirgus peļņas normu nosaka pēc to produktu veidu pārdošanas vietējā tirgū, kas pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šim mērķim piemēro 34. apsvērumā noteikto metodoloģiju. Ja šie kritēriji neatbilst, attiecīgajā valstī izmanto citu uzņēmumu vidējās svērtās TVA izmaksas un/vai peļņas normu, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(40)

Faktiskās vietējās tirgus TVA izmaksas tiek uzskatītas par ticamām, ja attiecīgā uzņēmuma pārdošanas kopapjomu vietējā tirgū var novērtēt kā reprezentatīvu salīdzinājumā ar eksporta pārdošanas apjomu uz Kopienu. Vietējā tirgus peļņas normu nosaka pēc to produktu veidu pārdošanas vietējā tirgū, kas pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šim mērķim piemēro 34. apsvērumā noteikto metodoloģiju. Ja šie kritēriji neatbilst, attiecīgajā valstī izmanto citu uzņēmumu vidējās svērtās TVA izmaksas un/vai peļņas normu, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms parastā tirdzniecības apritē.

| (41) | Diviem uzņēmumiem bija kopumā reprezentatīvs pārdošanas apjoms, bet tika atklāts, ka tikai daži attiecīgo eksportēto produktu veidi ir pārdoti vietējā tirgū vai ir pārdoti vietējā tirgū parastās tirdzniecības operācijās. Pārējiem AAIPPA veidiem, kurus eksportēja šis uzņēmums, normālā vērtība bija jāaprēķina, ņemot vērā 38.–40. apsvērumā izskaidroto metodiku. |
| --- | --- |

(41)

Diviem uzņēmumiem bija kopumā reprezentatīvs pārdošanas apjoms, bet tika atklāts, ka tikai daži attiecīgo eksportēto produktu veidi ir pārdoti vietējā tirgū vai ir pārdoti vietējā tirgū parastās tirdzniecības operācijās. Pārējiem AAIPPA veidiem, kurus eksportēja šis uzņēmums, normālā vērtība bija jāaprēķina, ņemot vērā 38.–40. apsvērumā izskaidroto metodiku.

| (42) | Tika konstatēts, ka vienam uzņēmumam AAIPPA pārdošanas apjoms vietējā tirgū nav reprezentatīvs, tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina, ņemot vērā 38.–40. apsvērumā izskaidroto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(42)

Tika konstatēts, ka vienam uzņēmumam AAIPPA pārdošanas apjoms vietējā tirgū nav reprezentatīvs, tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina, ņemot vērā 38.–40. apsvērumā izskaidroto metodoloģiju.

| (43) | Jāuzsver – divu uzņēmumu gadījumā pārbaude atklāja, ka uzņēmumu minētās ražošanas izmaksas īsteni neiekļauj visas saistītās izmaksas, tāpēc ir jāveic attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

(43)

Jāuzsver – divu uzņēmumu gadījumā pārbaude atklāja, ka uzņēmumu minētās ražošanas izmaksas īsteni neiekļauj visas saistītās izmaksas, tāpēc ir jāveic attiecīgas korekcijas.

4.2.   Normālās vērtības noteikšana visiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER

a)   Analogā valsts

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība uzņēmumiem, kuriem nevar piešķirt TER, jānosaka, ņemot vērā analogās valsts cenas vai salikto vērtību. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība uzņēmumiem, kuriem nevar piešķirt TER, jānosaka, ņemot vērā analogās valsts cenas vai salikto vērtību.

| (45) | Paziņojumā par pārbaudes sākšanu Komisija paredzēja izmantot Meksiku kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un ieinteresētas puses tika aicinātas izteikt komentārus par šo izvēli. |
| --- | --- |

(45)

Paziņojumā par pārbaudes sākšanu Komisija paredzēja izmantot Meksiku kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un ieinteresētas puses tika aicinātas izteikt komentārus par šo izvēli.

| (46) | Daudzi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iebilda pret šo priekšlikumu. Galvenie argumenti bija tādi, ka Meksika nav uzskatāma par atbilstošu analogo valsti, jo salīdzinājumā ar Ķīnu tai ir ierobežots ražošanas apjoms un ražotāju skaits. Anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Meksikā, bet neviena atbilde netika saņemta. Tāpēc Meksika nevarēja tikt izvēlēta par analogo valsti. |
| --- | --- |

(46)

Daudzi ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iebilda pret šo priekšlikumu. Galvenie argumenti bija tādi, ka Meksika nav uzskatāma par atbilstošu analogo valsti, jo salīdzinājumā ar Ķīnu tai ir ierobežots ražošanas apjoms un ražotāju skaits. Anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Meksikā, bet neviena atbilde netika saņemta. Tāpēc Meksika nevarēja tikt izvēlēta par analogo valsti.

| (47) | Tāpēc Komisijas dienesti apsvēra citus risinājumus, un tika konstatēts, ka Turcija varētu būt atbilstoša analogā valsts. Izmeklēšanā atklāja, ka Turcija attiecīgajam produktam ir konkurējošs tirgus ar daudziem vietējiem dažādu lielumu ražotājiem un nozīmīgu importa apjomu no trešām valstīm. Tika konstatēts, ka vietējie ražotāji ražo līdzīgus produktu veidus kā ĶTR, kā arī tiem ir līdzīgas ražošanas metodes. Tāpēc Turcijas tirgus izskatījās pietiekami reprezentatīvs normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc Komisijas dienesti apsvēra citus risinājumus, un tika konstatēts, ka Turcija varētu būt atbilstoša analogā valsts. Izmeklēšanā atklāja, ka Turcija attiecīgajam produktam ir konkurējošs tirgus ar daudziem vietējiem dažādu lielumu ražotājiem un nozīmīgu importa apjomu no trešām valstīm. Tika konstatēts, ka vietējie ražotāji ražo līdzīgus produktu veidus kā ĶTR, kā arī tiem ir līdzīgas ražošanas metodes. Tāpēc Turcijas tirgus izskatījās pietiekami reprezentatīvs normālās vērtības noteikšanai.

| (48) | Tika apzināti visi zināmie Turcijas ražotāji eksportētāji, un viens uzņēmums piekrita sadarboties. Šim ražotājam tika nosūtīta anketa, un ražotāja atbildē sniegtie dati tika nekavējoties pārbaudīti. |
| --- | --- |

(48)

Tika apzināti visi zināmie Turcijas ražotāji eksportētāji, un viens uzņēmums piekrita sadarboties. Šim ražotājam tika nosūtīta anketa, un ražotāja atbildē sniegtie dati tika nekavējoties pārbaudīti.

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, t.i., pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Turcijas vietējā tirgū produktu veidam, ko uzskata par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar 35. apsvērumā noteikto metodoloģiju. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika koriģētas, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu ar tiem produktu veidiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgie Ķīnas ražotāji. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, t.i., pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām Turcijas vietējā tirgū produktu veidam, ko uzskata par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar 35. apsvērumā noteikto metodoloģiju. Vajadzības gadījumā šīs cenas tika koriģētas, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu ar tiem produktu veidiem, kurus uz Kopienu eksportē attiecīgie Ķīnas ražotāji.

| (50) | Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā Turcijas ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(50)

Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā Turcijas ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem.

5.   Eksporta cena

| (51) | Visos gadījumos, kad attiecīgais produkts tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, par pamatu izmantojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. |
| --- | --- |

(51)

Visos gadījumos, kad attiecīgais produkts tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, par pamatu izmantojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

| (52) | Tie uzņēmumi, kuriem tika piešķirts AR, attiecīgos produktu tieši eksportēja nesaistītiem pircējiem Kopienā, tāpēc eksporta cena tika aprēķināta saskaņā ar 51. apsvērumā minēto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(52)

Tie uzņēmumi, kuriem tika piešķirts AR, attiecīgos produktu tieši eksportēja nesaistītiem pircējiem Kopienā, tāpēc eksporta cena tika aprēķināta saskaņā ar 51. apsvērumā minēto metodoloģiju.

6.   Salīdzinājums

| (53) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, ņemot vērā starpību, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pamatotu, precīzu un kad to pamatoja pārbaudīti pierādījumi, tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām un apdrošināšanu, kredītizmaksām, komisijas maksām un izdevumiem par bankas pakalpojumiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu korekcijas tika veiktas arī tad, ja eksporta pārdošanas apjoma realizācijā izmantoja saistītu uzņēmumu, kas atrodas ārpus attiecīgās valsts vai Kopienas. |
| --- | --- |

(53)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, ņemot vērā starpību, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pamatotu, precīzu un kad to pamatoja pārbaudīti pierādījumi, tika veiktas attiecīgas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām un apdrošināšanu, kredītizmaksām, komisijas maksām un izdevumiem par bankas pakalpojumiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu korekcijas tika veiktas arī tad, ja eksporta pārdošanas apjoma realizācijā izmantoja saistītu uzņēmumu, kas atrodas ārpus attiecīgās valsts vai Kopienas.

| (54) | Tika konstatēts, ka no eksporta pārdošanas apjoma tiek atgūts zemāks PVN nekā no pārdošanas apjoma vietējā tirgū. Ņemot vērā šo starpību, eksporta cenas tika koriģētas pēc atmaksātā PVN starpības starp eksporta pārdošanas apjomu un pārdošanas apjomu vietējā tirgū, t.i., 2 % 2003. gadā un 4 % 2004. gadā. |
| --- | --- |

(54)

Tika konstatēts, ka no eksporta pārdošanas apjoma tiek atgūts zemāks PVN nekā no pārdošanas apjoma vietējā tirgū. Ņemot vērā šo starpību, eksporta cenas tika koriģētas pēc atmaksātā PVN starpības starp eksporta pārdošanas apjomu un pārdošanas apjomu vietējā tirgū, t.i., 2 % 2003. gadā un 4 % 2004. gadā.

7.   Dempinga starpība

7.1.   Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojas un kam piešķirts TER/AR

a)   TER

| (55) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu tiem trijiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER pēc pārbaudes uz vietas un kuri tika iekļauti izlasē, ikviena uz Kopienu eksportētā attiecīgā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstīgu attiecīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu. Šie trīs uzņēmumi ir saistīti, un pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, tika aprēķināta kā triju sadarbībā iesaistītu ražotāju dempinga starpības vidējā svērtā vērtība saskaņā ar Kopienas politiku attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu tiem trijiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER pēc pārbaudes uz vietas un kuri tika iekļauti izlasē, ikviena uz Kopienu eksportētā attiecīgā produkta veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstīgu attiecīgā produkta veida vidējo svērto eksporta cenu. Šie trīs uzņēmumi ir saistīti, un pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas, tika aprēķināta kā triju sadarbībā iesaistītu ražotāju dempinga starpības vidējā svērtā vērtība saskaņā ar Kopienas politiku attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem.

| (56) | Pārējiem 22 uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER, bet kuri netika izvēlēti izlases paraugam, attiecināja pagaidu dempinga starpību dempinga vidējās svērtās starpības līmenī, kāds pagaidām ir noteikts pusēm, kuras ir iekļautas izlasē un kurām piešķirts TER. |
| --- | --- |

(56)

Pārējiem 22 uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts TER, bet kuri netika izvēlēti izlases paraugam, attiecināja pagaidu dempinga starpību dempinga vidējās svērtās starpības līmenī, kāds pagaidām ir noteikts pusēm, kuras ir iekļautas izlasē un kurām piešķirts TER.

b)   AR

| (57) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, vidējā svērtā normālā vērtība, kuru noteica analogajai valstij, tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. Pārējiem 18 uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, bet kuri netika iekļauti izlasē, pagaidu dempinga starpība ir noteikta dempinga vidējās svērtās starpības līmenī, kāds pagaidām ir noteikts pusēm, kura ir iekļautas izlasē un kurām piešķirts AR. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, vidējā svērtā normālā vērtība, kuru noteica analogajai valstij, tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. Pārējiem 18 uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts AR, bet kuri netika iekļauti izlasē, pagaidu dempinga starpība ir noteikta dempinga vidējās svērtās starpības līmenī, kāds pagaidām ir noteikts pusēm, kura ir iekļautas izlasē un kurām piešķirts AR.

| (58) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co, Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 81,9 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 70,3 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |

(58)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co, Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

81,9 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

70,3 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

7.2.   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem

| (59) | Lai aprēķinātu valsts vienoto dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tika salīdzināts kopējais ĶTR izcelsmes attiecīgā produkta importa apjoms, ko aprēķināja pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem un no ĶTR eksportētājiem saņemtās faktiskās atbildes uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā augsto sadrumstalotības līmeni, kas raksturo eksporta nozares struktūru, tika noteikts, ka sadarbības līmenis ir augsts, t.i., 77 % no vispārējā Ķīnas eksporta apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(59)

Lai aprēķinātu valsts vienoto dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem, Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tika salīdzināts kopējais ĶTR izcelsmes attiecīgā produkta importa apjoms, ko aprēķināja pēc Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem un no ĶTR eksportētājiem saņemtās faktiskās atbildes uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā augsto sadrumstalotības līmeni, kas raksturo eksporta nozares struktūru, tika noteikts, ka sadarbības līmenis ir augsts, t.i., 77 % no vispārējā Ķīnas eksporta apjoma uz Kopienu.

| (60) | Tāpēc dempinga starpību aprēķināja, izmantojot vidējo svērto eksporta cenu, ko paziņoja eksportētājs, kurš sadarbojās un kuram netika piešķirts ne TER, ne AR, un eksporta cenu, kas iegūta no Eiropas Kopienu Statistikas biroja, un salīdzinot iegūto cenu ar vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij salīdzināmiem produktu veidiem. Eiropas Kopienu Statistikas biroja datu kā faktu izmantošana, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ir nepieciešama, ja nav plašākas informācijas par eksporta cenām, lai noteiktu valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(60)

Tāpēc dempinga starpību aprēķināja, izmantojot vidējo svērto eksporta cenu, ko paziņoja eksportētājs, kurš sadarbojās un kuram netika piešķirts ne TER, ne AR, un eksporta cenu, kas iegūta no Eiropas Kopienu Statistikas biroja, un salīdzinot iegūto cenu ar vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij salīdzināmiem produktu veidiem. Eiropas Kopienu Statistikas biroja datu kā faktu izmantošana, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, ir nepieciešama, ja nav plašākas informācijas par eksporta cenām, lai noteiktu valsts mēroga maksājumu.

| (61) | Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 109,3 % apmērā no CIF cenas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 109,3 % apmērā no CIF cenas uz Kopienas robežas.

C.   ZAUDĒJUMI

1.   Kopienas produkcija

| (62) | Izmeklēšanas periodā līdzīgus produktus ražoja:






  — | septiņi Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, un viens ražotājs, kas procedūru pilnīgi atbalstīja; to ražošanas jauda ir 97 miljoni tekošo metru; izmeklēšanas laikā septiņi no tiem pilnā apmērā sadarbojās ar Komisiju, bet viens bankrota dēļ varēja sadarboties tikai daļēji; |
| --- | --- | --- |

(62)

Izmeklēšanas periodā līdzīgus produktus ražoja:

—

septiņi Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, un viens ražotājs, kas procedūru pilnīgi atbalstīja; to ražošanas jauda ir 97 miljoni tekošo metru; izmeklēšanas laikā septiņi no tiem pilnā apmērā sadarbojās ar Komisiju, bet viens bankrota dēļ varēja sadarboties tikai daļēji;

| — | citi divpadsmit ražotāji, kuru ražošanas jauda ir apmēram 59 miljoni tekošo metru un kuri atbalstīja procedūras, kā arī iesniedza vispārēju informāciju par ražošanu un pārdošanu; |
| --- | --- |

—

citi divpadsmit ražotāji, kuru ražošanas jauda ir apmēram 59 miljoni tekošo metru un kuri atbalstīja procedūras, kā arī iesniedza vispārēju informāciju par ražošanu un pārdošanu;

| — | citi Kopienas ražotāji, kuri neiesniedza sūdzības un nesadarbojās, bet arī neiebilda pret pašreizējo procedūru. |
| --- | --- |

—

citi Kopienas ražotāji, kuri neiesniedza sūdzības un nesadarbojās, bet arī neiebilda pret pašreizējo procedūru.

| (63) | Visu iepriekšminēto uzņēmumu ražošanas jauda veido kopējo Kopienas AAIPPA produkciju un tiek novērtēta kā apmēram 330 miljoni tekošo metru. |
| --- | --- |

(63)

Visu iepriekšminēto uzņēmumu ražošanas jauda veido kopējo Kopienas AAIPPA produkciju un tiek novērtēta kā apmēram 330 miljoni tekošo metru.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (64) | Septiņu izmeklēšanā pilnībā iesaistīto Kopienas ražotāju uzkrātā produkcija izmeklēšanas periodā bija 97 miljoni tekošo metru jeb apmēram 30 % no novērtētā AAIPPA produkcijas kopapjoma Kopienā. Tādējādi provizoriski tiek uzskatīts, ka septiņi Kopienas ražotāji, kas pilnīgi sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(64)

Septiņu izmeklēšanā pilnībā iesaistīto Kopienas ražotāju uzkrātā produkcija izmeklēšanas periodā bija 97 miljoni tekošo metru jeb apmēram 30 % no novērtētā AAIPPA produkcijas kopapjoma Kopienā. Tādējādi provizoriski tiek uzskatīts, ka septiņi Kopienas ražotāji, kas pilnīgi sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

3.   Kopienas patēriņš

| (65) | AAIPPA patēriņš Kopienā tika noteikts, balstoties uz:






  — | AAIPPA importa kopapjomu Kopienā, par ko ziņoja Eiropas Kopienu Statistikas birojs kopā ar ražotāju eksportētāju iesniegtajiem datiem, |
| --- | --- | --- |

(65)

AAIPPA patēriņš Kopienā tika noteikts, balstoties uz:

—

AAIPPA importa kopapjomu Kopienā, par ko ziņoja Eiropas Kopienu Statistikas birojs kopā ar ražotāju eksportētāju iesniegtajiem datiem,

| — | pārbaudīto Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjomu Kopienas tirgū, par ko liecināja pārbaudītas atbildes, ko uz anketas jautājumiem snieguši septiņi sadarbībā iesaistījušies Kopienas ražotāji, |
| --- | --- |

—

pārbaudīto Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjomu Kopienas tirgū, par ko liecināja pārbaudītas atbildes, ko uz anketas jautājumiem snieguši septiņi sadarbībā iesaistījušies Kopienas ražotāji,

| — | pārdošanas datiem, kas attiecas uz 12 citiem Kopienas ražotājiem, kuri sniedza vispārēju informāciju, |
| --- | --- |

—

pārdošanas datiem, kas attiecas uz 12 citiem Kopienas ražotājiem, kuri sniedza vispārēju informāciju,

| — | visu pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas datiem, kas ir aprēķināti, ņemot vērā datus par ražošanu. |
| --- | --- |

—

visu pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas datiem, kas ir aprēķināti, ņemot vērā datus par ražošanu.

| (66) | Attiecīgajā periodā AAIPPA Kopienas patēriņš bija salīdzinoši stabils. Sasniedzot 754 miljonus tekošo metru patēriņu 2001. gadā, kas ir visaugstākais rādītājs, AAIPPA Kopienas patēriņš bija 732,34 miljoni tekošo metru izmeklēšanas periodā, kas ir par 0,92 % mazāk nekā patēriņa līmenis attiecīgā perioda sākumā. Tā kā aizvien vairāk apģērbu tika ražoti ārpus Kopienas, AAIPPA patēriņa kritumu izraisīja pieaugošais gatavo apģērbu importa apjoms. Tas radīja apģērbu produkcijas līmeņa stabilizāciju Kopienā, kaut arī gatavo apģērbu patēriņš pieauga. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES patēriņš | 739 169 985 | 754 214 336 | 747 754 113 | 735 991 749 | 732 342 190 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 101 | 100 | 99 |

(66)

Attiecīgajā periodā AAIPPA Kopienas patēriņš bija salīdzinoši stabils. Sasniedzot 754 miljonus tekošo metru patēriņu 2001. gadā, kas ir visaugstākais rādītājs, AAIPPA Kopienas patēriņš bija 732,34 miljoni tekošo metru izmeklēšanas periodā, kas ir par 0,92 % mazāk nekā patēriņa līmenis attiecīgā perioda sākumā. Tā kā aizvien vairāk apģērbu tika ražoti ārpus Kopienas, AAIPPA patēriņa kritumu izraisīja pieaugošais gatavo apģērbu importa apjoms. Tas radīja apģērbu produkcijas līmeņa stabilizāciju Kopienā, kaut arī gatavo apģērbu patēriņš pieauga.

2000

2001

2002

2003

IP

ES patēriņš

739 169 985

754 214 336

747 754 113

735 991 749

732 342 190

2000 = 100

100

102

101

100

99

4.   Imports Kopienā no attiecīgās valsts

4.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (67) | ĶTR izcelsmes importa novērtējums apjoma un tirgus daļas ziņā ir šāds: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 134 554 007 | 185 488 587 | 221 465 186 | 268 129 534 | 287 748 753 |
| 2000 = 100 | 100 | 138 | 165 | 199 | 214 |
| Tirgus daļa (%) | 18,2 | 24,6 | 29,6 | 36,4 | 39,3 |

(67)

ĶTR izcelsmes importa novērtējums apjoma un tirgus daļas ziņā ir šāds:

2000

2001

2002

2003

IP

ĶTR

134 554 007

185 488 587

221 465 186

268 129 534

287 748 753

2000 = 100

100

138

165

199

214

Tirgus daļa (%)

18,2

24,6

29,6

36,4

39,3

| (68) | Attiecīgajā periodā imports no ĶTR ir pastāvīgi pieaudzis no 134 miljoniem tekošo metru 2000. gadā līdz 287 miljoniem tekošo metru izmeklēšanas periodā, t.i., par 114 %. To Kopienas patēriņa tirgus daļa palielinājās no 18,2 % 2000. gadā līdz 36,4 % 2002. gadā un sasniedza 39,3 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(68)

Attiecīgajā periodā imports no ĶTR ir pastāvīgi pieaudzis no 134 miljoniem tekošo metru 2000. gadā līdz 287 miljoniem tekošo metru izmeklēšanas periodā, t.i., par 114 %. To Kopienas patēriņa tirgus daļa palielinājās no 18,2 % 2000. gadā līdz 36,4 % 2002. gadā un sasniedza 39,3 % izmeklēšanas periodā.

4.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (69) | CIF importa no ĶTR vidējās cenas lēnām cēlās laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam un samazinājās par 8 procentpunktiem 2002. gadā. Cenu pieaugums palielinājās 2003. gadā (12 punkti) un turpināja augt izmeklēšanas periodā. Visā periodā tika sasniegts cenu palielinājums par 23 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(69)

CIF importa no ĶTR vidējās cenas lēnām cēlās laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam un samazinājās par 8 procentpunktiem 2002. gadā. Cenu pieaugums palielinājās 2003. gadā (12 punkti) un turpināja augt izmeklēšanas periodā. Visā periodā tika sasniegts cenu palielinājums par 23 procentpunktiem.

| (70) | Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Kopienas ražošanas nozares pārdoto AAIPPA cenas tika salīdzinātas ar importa cenām no ĶTR uz Kopienu izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz vidējā svērtā produktu veida cenām. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitītas cenu atlaides. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz EXW cenām, bet importa cenas bija CIF cenas uz Kopienas robežas, pieskaitot nodokļus, ar korekcijām, kas tika veiktas tirdzniecības līmenim, un transportēšanas izmaksas, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, īpaši no nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(70)

Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Kopienas ražošanas nozares pārdoto AAIPPA cenas tika salīdzinātas ar importa cenām no ĶTR uz Kopienu izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz vidējā svērtā produktu veida cenām. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitītas cenu atlaides. Kopienas ražošanas nozares cenas tika koriģētas līdz EXW cenām, bet importa cenas bija CIF cenas uz Kopienas robežas, pieskaitot nodokļus, ar korekcijām, kas tika veiktas tirdzniecības līmenim, un transportēšanas izmaksas, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, īpaši no nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās.

| (71) | Šis salīdzinājums apliecina, ka izmeklēšanas periodā ĶTR izcelsmes AAIPPA Kopienā pārdeva par cenām, kas bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, starpība procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām bija no 8,8 % līdz 51,1 %. Turklāt bija arī cenu samazināšanās, jo Kopienas ražošanas nozares cena nesedza tās ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(71)

Šis salīdzinājums apliecina, ka izmeklēšanas periodā ĶTR izcelsmes AAIPPA Kopienā pārdeva par cenām, kas bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, starpība procentos no Kopienas ražošanas nozares cenām bija no 8,8 % līdz 51,1 %. Turklāt bija arī cenu samazināšanās, jo Kopienas ražošanas nozares cena nesedza tās ražošanas izmaksas.

5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (72) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaude, kurā tika novērtēta ietekme, kādu uz Kopienas ražošanas nozari atstāj imports par dempinga cenām, iekļāva visu ekonomikas faktoru un rādītāju novērtējumu, kas ietekmē ražošanas nozares stāvokli no 2000. gada (pamata gads) līdz IP. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaude, kurā tika novērtēta ietekme, kādu uz Kopienas ražošanas nozari atstāj imports par dempinga cenām, iekļāva visu ekonomikas faktoru un rādītāju novērtējumu, kas ietekmē ražošanas nozares stāvokli no 2000. gada (pamata gads) līdz IP.

| (73) | Tālāk sniegtie Kopienas ražošanas nozares dati uzrāda informāciju, ko apkopoja 7 sadarbībā iesaistījušies Kopienas ražotāji. |
| --- | --- |

(73)

Tālāk sniegtie Kopienas ražošanas nozares dati uzrāda informāciju, ko apkopoja 7 sadarbībā iesaistījušies Kopienas ražotāji.

5.1.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (74) | Ražošanas jaudu nosaka, pamatojoties uz teorētiski uzstādīto darbgaldu maksimālo izlaidi stundā, kas tiek reizināta ar teorētiskajām darba stundām vienā gadā, ņemot vērā apkopi un citas tamlīdzīgas ražošanas dīkstāves. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tekošie metri) | 121 863 189 | 116 251 098 | 106 323 467 | 97 293 397 | 96 478 634 |
| Indekss (2000=100) | 100 | 95 | 87 | 80 | 79 |
| Ražošanas jauda | 189 100 207 | 192 687 309 | 178 904 418 | 17 766 620 | 171 653 883 |
| Indekss (2000=100) | 100 | 102 | 95 | 91 | 91 |
| Jaudas izmantojums | 64 % | 60 % | 59 % | 56 % | 56 % |
| Indekss (2000=100) | 100 | 94 | 92 | 88 | 88 |

(74)

Ražošanas jaudu nosaka, pamatojoties uz teorētiski uzstādīto darbgaldu maksimālo izlaidi stundā, kas tiek reizināta ar teorētiskajām darba stundām vienā gadā, ņemot vērā apkopi un citas tamlīdzīgas ražošanas dīkstāves.

2000

2001

2002

2003

IP

Ražošana (tekošie metri)

121 863 189

116 251 098

106 323 467

97 293 397

96 478 634

Indekss (2000=100)

100

95

87

80

79

Ražošanas jauda

189 100 207

192 687 309

178 904 418

17 766 620

171 653 883

Indekss (2000=100)

100

102

95

91

91

Jaudas izmantojums

64 %

60 %

59 %

56 %

56 %

Indekss (2000=100)

100

94

92

88

88

| (75) | Kā redzams tabulā, ražošana attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %, neraugoties uz diezgan stabilo Kopienas patēriņu (kopumā samazinājies par 1 %). Tajā pašā periodā ražošanas jauda samazinājās par 9 %. Neraugoties uz ražošanas jaudas samazināšanos jaudas izmantojums uzrāda pat krietni lielāku samazināšanās tendenci attiecīgajā periodā, turklāt jaudas izmantojuma līmenis izmeklēšanas periodā ir 56 %, kas ir par astoņiem procentpunktiem zemāks nekā tā līmenis perioda sākumā. |
| --- | --- |

(75)

Kā redzams tabulā, ražošana attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %, neraugoties uz diezgan stabilo Kopienas patēriņu (kopumā samazinājies par 1 %). Tajā pašā periodā ražošanas jauda samazinājās par 9 %. Neraugoties uz ražošanas jaudas samazināšanos jaudas izmantojums uzrāda pat krietni lielāku samazināšanās tendenci attiecīgajā periodā, turklāt jaudas izmantojuma līmenis izmeklēšanas periodā ir 56 %, kas ir par astoņiem procentpunktiem zemāks nekā tā līmenis perioda sākumā.

5.2.   Krājumi

| (76) | Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda krājumu apjomu katra perioda beigās. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tekošie metri) | 16 580 068 | 15 649 118 | 16 398 108 | 14 491 370 | 15 283 152 |
| % no ražošanas | 13,6 | 13,5 | 15,4 | 14,9 | 15,8 |

(76)

Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda krājumu apjomu katra perioda beigās.

2000

2001

2002

2003

IP

Krājumi (tekošie metri)

16 580 068

15 649 118

16 398 108

14 491 370

15 283 152

% no ražošanas

13,6

13,5

15,4

14,9

15,8

| (77) | Krājumu līmenis absolūtajos skaitļos uzrādīja nelielas svārstības, bet kopumā samazinājās laika posmā no 2000. gada līdz IP. Tomēr kā ražošanas procents krājumi faktiski pieauga no 13,6 % 2000. gadā līdz 14,9 % 2003. gadā un 15,8 % IP. Tas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares esošo krājumu līmeņa palielināšanos salīdzinājumā ar to ražošanas līmeni. |
| --- | --- |

(77)

Krājumu līmenis absolūtajos skaitļos uzrādīja nelielas svārstības, bet kopumā samazinājās laika posmā no 2000. gada līdz IP. Tomēr kā ražošanas procents krājumi faktiski pieauga no 13,6 % 2000. gadā līdz 14,9 % 2003. gadā un 15,8 % IP. Tas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares esošo krājumu līmeņa palielināšanos salīdzinājumā ar to ražošanas līmeni.

5.3.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un cenas EK

| (78) | Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu neatkarīgajiem pircējiem Kopienā. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tekošie metri) | 90 860 385 | 79 328 799 | 76 225 554 | 73 913 243 | 71 771 114 |
| Indekss (2000=100) | 100 | 87 | 84 | 81 | 79 |
| Tirgus daļa | 12,3 % | 10,5 % | 10,2 % | 10,0 % | 9,8 % |
| Indekss (2000=100) | 100 | 85 | 83 | 81 | 80 |
| Vidējā vienības cena
  (EUR/tekošais metrs) | 1,29 | 1,38 | 1,36 | 1,40 | 1,38 |
| Indekss (2000=100) | 100 | 107 | 105 | 109 | 107 |

(78)

Šajā tabulā sniegtie skaitļi uzrāda Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu neatkarīgajiem pircējiem Kopienā.

2000

2001

2002

2003

IP

Pārdošanas apjoms (tekošie metri)

90 860 385

79 328 799

76 225 554

73 913 243

71 771 114

Indekss (2000=100)

100

87

84

81

79

Tirgus daļa

12,3 %

10,5 %

10,2 %

10,0 %

9,8 %

Indekss (2000=100)

100

85

83

81

80

Vidējā vienības cena

(EUR/tekošais metrs)

1,29

1,38

1,36

1,40

1,38

Indekss (2000=100)

100

107

105

109

107

| (79) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir nepārtraukti samazinājušies. Attiecīgajā periodā tie samazinājās par 21 %. Pārdošanas apjomu samazinājums jāanalizē, ņemot vērā tajā pašā periodā pieaugošo importa apjomu no Ķīnas, kas pieauga par 114 %. |
| --- | --- |

(79)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi ir nepārtraukti samazinājušies. Attiecīgajā periodā tie samazinājās par 21 %. Pārdošanas apjomu samazinājums jāanalizē, ņemot vērā tajā pašā periodā pieaugošo importa apjomu no Ķīnas, kas pieauga par 114 %.

| (80) | Laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 12,3 % līdz 10,5 %, kaut arī Kopienas patēriņš pieauga par 2 %. Laika posmā no 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa turpināja samazināties, noslīdot līdz 9,8 %. |
| --- | --- |

(80)

Laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 12,3 % līdz 10,5 %, kaut arī Kopienas patēriņš pieauga par 2 %. Laika posmā no 2001. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa turpināja samazināties, noslīdot līdz 9,8 %.

| (81) | Laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas pieauga par 7 %, un kopš tā laika to svārstības ir salīdzinoši stabilas — EUR 1,36–1,40. Cenu pieaugums laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam izrietēja no izmaiņām produkcijas sortimentā, jo Kopienas ražošanas nozare aizvien vairāk virzījās uz augstāku, tehnoloģiski modernāku specifikāciju, dārgākiem produktiem, bet ar augstāku pievienoto vērtību. Tomēr cenu pieaugums bija zemāks, nekā varēja paredzēt, ņemot vērā augstāku kvalitāti un labākas specifikācijas, kas arī radīja izmaksu pieaugumu. Pēc tam Kopienas ražošanas nozare turpināja uzlabot savu produkta piedāvājumu un turpmāk koncentrējās uz modernākiem produktiem un produktiem ar augstāku pievienoto vērtību un ar uzcenojumu. Tomēr, neraugoties uz pārdoto preču augstāku kvalitāti un labāku specifikāciju, Kopienas ražošanas nozare nevarēja noteikt augstākas cenas. Izmeklēšanas periodā cenas nokrita līdz 2001. gada līmenim. |
| --- | --- |

(81)

Laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas pieauga par 7 %, un kopš tā laika to svārstības ir salīdzinoši stabilas — EUR 1,36–1,40. Cenu pieaugums laika posmā no 2000. līdz 2001. gadam izrietēja no izmaiņām produkcijas sortimentā, jo Kopienas ražošanas nozare aizvien vairāk virzījās uz augstāku, tehnoloģiski modernāku specifikāciju, dārgākiem produktiem, bet ar augstāku pievienoto vērtību. Tomēr cenu pieaugums bija zemāks, nekā varēja paredzēt, ņemot vērā augstāku kvalitāti un labākas specifikācijas, kas arī radīja izmaksu pieaugumu. Pēc tam Kopienas ražošanas nozare turpināja uzlabot savu produkta piedāvājumu un turpmāk koncentrējās uz modernākiem produktiem un produktiem ar augstāku pievienoto vērtību un ar uzcenojumu. Tomēr, neraugoties uz pārdoto preču augstāku kvalitāti un labāku specifikāciju, Kopienas ražošanas nozare nevarēja noteikt augstākas cenas. Izmeklēšanas periodā cenas nokrita līdz 2001. gada līmenim.

5.4.   Pieaugums

| (82) | Visa perioda laikā pieaugums bija negatīvs ražošanas, pārdošanas apjoma un tirgus daļas ziņā. Tas noteica negatīvus finanšu rezultātus. |
| --- | --- |

(82)

Visa perioda laikā pieaugums bija negatīvs ražošanas, pārdošanas apjoma un tirgus daļas ziņā. Tas noteica negatīvus finanšu rezultātus.

5.5.   Rentabilitāte, peļņa no ieguldījumiem un naudas plūsma

| (83) | Nākamajā tabulā izmantotā peļņas koncepcija ir peļņa pirms nodokļiem, kas attiecībā uz pozīciju “Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma” uzrāda peļņu, ko rada AAIPPA pārdošanas apjoms Kopienas tirgū, bet pozīcijās “Peļņa no ieguldījumiem” un “Naudas plūsma” tā uzrāda peļņu, kas veidojas uzņēmumu līmenī, kas ir šaurākā produktu grupa, kas iekļauj līdzīgu produktu, par kuru nepieciešamā informācija var tikt sniegta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(83)

Nākamajā tabulā izmantotā peļņas koncepcija ir peļņa pirms nodokļiem, kas attiecībā uz pozīciju “Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma” uzrāda peļņu, ko rada AAIPPA pārdošanas apjoms Kopienas tirgū, bet pozīcijās “Peļņa no ieguldījumiem” un “Naudas plūsma” tā uzrāda peļņu, kas veidojas uzņēmumu līmenī, kas ir šaurākā produktu grupa, kas iekļauj līdzīgu produktu, par kuru nepieciešamā informācija var tikt sniegta saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu.

| (84) | Peļņa no ieguldījumiem ir aprēķināta, ņemot vērā peļņu no neto aktīviem, jo peļņa no neto aktīviem tiek uzskatīta par atbilstošāku tendences analīzei. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma | 1,2 % | 1,1 % | – 2,7 % | – 4,0 % | – 3,9 % |
| Peļņa no ieguldījumiem | – 5,6 % | – 9,2 % | – 10,7 % | – 25,7 % | – 24,2 % |
| Naudas plūsma | 13 701 583 | 13 442 402 | 12 186 295 | 12 438 496 | 12 922 951 |

(84)

Peļņa no ieguldījumiem ir aprēķināta, ņemot vērā peļņu no neto aktīviem, jo peļņa no neto aktīviem tiek uzskatīta par atbilstošāku tendences analīzei.

2000

2001

2002

2003

IP

Rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma

1,2 %

1,1 %

– 2,7 %

– 4,0 %

– 3,9 %

Peļņa no ieguldījumiem

– 5,6 %

– 9,2 %

– 10,7 %

– 25,7 %

– 24,2 %

Naudas plūsma

13 701 583

13 442 402

12 186 295

12 438 496

12 922 951

| (85) | Kā jau ir minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības cena attiecīgajā periodā kopumā pieauga par 7 % sakarā ar izmaiņām produkcijas sortimentā. Tomēr rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma samazinājās no 1,2 % 2000. gadā līdz – 4 % 2003. gadā un – 3,9 % IP. Tas atspoguļo faktu, ka, neraugoties uz Kopienas ražošanas nozares veiktajiem pasākumiem virzībā no pamata produktiem uz mūsdienīgākiem produktiem, lai tie joprojām saglabātu ienesīgumu, patiesībā Kopienas ražošanas nozare kļuva nerentabla. |
| --- | --- |

(85)

Kā jau ir minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības cena attiecīgajā periodā kopumā pieauga par 7 % sakarā ar izmaiņām produkcijas sortimentā. Tomēr rentabilitāte no EK pārdošanas apjoma samazinājās no 1,2 % 2000. gadā līdz – 4 % 2003. gadā un – 3,9 % IP. Tas atspoguļo faktu, ka, neraugoties uz Kopienas ražošanas nozares veiktajiem pasākumiem virzībā no pamata produktiem uz mūsdienīgākiem produktiem, lai tie joprojām saglabātu ienesīgumu, patiesībā Kopienas ražošanas nozare kļuva nerentabla.

| (86) | Peļņa no kapitāla ieguldījumiem uzrāda tādu pašu vispārēju tendenci kā rentabilitāte. Tā attiecīgajā periodā samazinājās no – 5,6 % līdz – 24,2 %. Ir jāuzsver, ka šī attiecība ir attiecināma uz šo uzņēmumu darbību kopumā, jo attiecīgajam produktam nevarēja piešķirt kapitāla ieguldījumus. |
| --- | --- |

(86)

Peļņa no kapitāla ieguldījumiem uzrāda tādu pašu vispārēju tendenci kā rentabilitāte. Tā attiecīgajā periodā samazinājās no – 5,6 % līdz – 24,2 %. Ir jāuzsver, ka šī attiecība ir attiecināma uz šo uzņēmumu darbību kopumā, jo attiecīgajam produktam nevarēja piešķirt kapitāla ieguldījumus.

| (87) | Laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam naudas plūsma samazinājās par 11 %, bet laika posmā no 2002. gada līdz IP palielinājās par 6 %. Attiecīgajā periodā naudas plūsma samazinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(87)

Laika posmā no 2000. līdz 2002. gadam naudas plūsma samazinājās par 11 %, bet laika posmā no 2002. gada līdz IP palielinājās par 6 %. Attiecīgajā periodā naudas plūsma samazinājās par 6 %.

5.6.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| (88) | Ieguldījumu līmenis palielinājās par 76 % 2001. gadā, pazeminājās par 63 % 2002. gadā, līdz atgriezās iepriekšējā līmenī (apmēram 7,1 miljoni EUR) 2003. gadā un IP. Lielais pieaugums 2001. gadā un kritums 2002. gadā saistāms ar datumu, kurā drīzāk tika fiksēti ieguldījumi nekā izmaiņas ieguldījumu stratēģijā šajos gados. |
| --- | --- |

(88)

Ieguldījumu līmenis palielinājās par 76 % 2001. gadā, pazeminājās par 63 % 2002. gadā, līdz atgriezās iepriekšējā līmenī (apmēram 7,1 miljoni EUR) 2003. gadā un IP. Lielais pieaugums 2001. gadā un kritums 2002. gadā saistāms ar datumu, kurā drīzāk tika fiksēti ieguldījumi nekā izmaiņas ieguldījumu stratēģijā šajos gados.

| (89) | Neskatoties uz grūtībām Kopienas ražošanas nozarē, tā turpināja veikt jaunus ieguldījumus. Tomēr tie nebija vērsti uz jaudas palielināšanu, bet drīzāk uz to, lai nodrošinātu pilnīgu iekārtu atjaunināšanu, kuras var konsekventi ražot augstas kvalitātes produktu, tajā pašā laikā samazinot izdevumus, efektīvāk izmantojot enerģiju, ūdeni un citus resursus, kā arī sasniedzot augstāku automatizācijas līmeni. |
| --- | --- |

(89)

Neskatoties uz grūtībām Kopienas ražošanas nozarē, tā turpināja veikt jaunus ieguldījumus. Tomēr tie nebija vērsti uz jaudas palielināšanu, bet drīzāk uz to, lai nodrošinātu pilnīgu iekārtu atjaunināšanu, kuras var konsekventi ražot augstas kvalitātes produktu, tajā pašā laikā samazinot izdevumus, efektīvāk izmantojot enerģiju, ūdeni un citus resursus, kā arī sasniedzot augstāku automatizācijas līmeni.

| (90) | No lēmuma ieguldīt lielāka apmēra projektos līdz brīdim, kad ieguldījumi tika īstenoti un gatavi izmantošanai, pagāja apmēram divus gadus ilgs periods. Tas daļēji izskaidro to, kāpēc attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis ir saglabāts, neraugoties uz finansiālo rezultātu pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(90)

No lēmuma ieguldīt lielāka apmēra projektos līdz brīdim, kad ieguldījumi tika īstenoti un gatavi izmantošanai, pagāja apmēram divus gadus ilgs periods. Tas daļēji izskaidro to, kāpēc attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis ir saglabāts, neraugoties uz finansiālo rezultātu pasliktināšanos.

| (91) | Kopienas ražošanas nozari veido galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā bija samazinājusies, īpaši pēdējā posmā, kad rentabilitāte kļuva negatīva. |
| --- | --- |

(91)

Kopienas ražošanas nozari veido galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā bija samazinājusies, īpaši pēdējā posmā, kad rentabilitāte kļuva negatīva.

5.7.   Nodarbinātība, darba ražīgums un darba algas

| (92) | Kā redzams iepriekš, Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja ražošanas apjomu par 21 %. Šī samazinājuma, kā arī automatizētajās sistēmās veikto ieguldījumu dēļ bija jāsamazina arī Kopienas ražošanas nozares darbaspēks. Darbinieku skaits nepārtraukti samazinājās no 928 2002. gadā līdz 790 IP jeb par 15 %. Tajā pašā laikā darbinieku skaita samazināšanās dēļ darba izmaksas kritās no 35,3 miljoniem EUR 2000. gadā līdz 32,2 miljoniem EUR IP jeb par 9 %. |
| --- | --- |

(92)

Kā redzams iepriekš, Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja ražošanas apjomu par 21 %. Šī samazinājuma, kā arī automatizētajās sistēmās veikto ieguldījumu dēļ bija jāsamazina arī Kopienas ražošanas nozares darbaspēks. Darbinieku skaits nepārtraukti samazinājās no 928 2002. gadā līdz 790 IP jeb par 15 %. Tajā pašā laikā darbinieku skaita samazināšanās dēļ darba izmaksas kritās no 35,3 miljoniem EUR 2000. gadā līdz 32,2 miljoniem EUR IP jeb par 9 %.

| (93) | Kaut arī darbaspēka skaits samazinājās un automatizācijas līmenis pieauga, patiesībā darba ražīgums kritās, jo pēc pārdošanas apjoma samazināšanās Kopienas ražošanas nozare bija spiesta samazināt ražošanas apjomu. Līdz ar to ieguvumi no ieguldījumiem jaunajās iekārtās nebija tik pilnīgi, kā plānots. |
| --- | --- |

(93)

Kaut arī darbaspēka skaits samazinājās un automatizācijas līmenis pieauga, patiesībā darba ražīgums kritās, jo pēc pārdošanas apjoma samazināšanās Kopienas ražošanas nozare bija spiesta samazināt ražošanas apjomu. Līdz ar to ieguvumi no ieguldījumiem jaunajās iekārtās nebija tik pilnīgi, kā plānots.

5.8.   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (94) | Ņemot vērā dempinga importa apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nesvarīgu. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā dempinga importa apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nesvarīgu.

5.9.   Atlabšana no iepriekšējā dempinga

| (95) | Kopienas ražošanas nozare nebija tādā stāvoklī, ka tai būtu jāatlabst no iepriekšējā dempinga kaitīgās ietekmes |
| --- | --- |

(95)

Kopienas ražošanas nozare nebija tādā stāvoklī, ka tai būtu jāatlabst no iepriekšējā dempinga kaitīgās ietekmes

6.   Secinājums par zaudējumiem

| (96) | Gandrīz visi ekonomikas rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja vispārēju negatīvu tendenci. Ražošanas apjoms samazinājās par 21 %, ražošanas jauda – par 9 %, bet jaudas izmantojums – par 12,5 %. Krājumi samazinājās absolūtā izteiksmē, tomēr tie palielinājās kā procentuālā vērtība no ražošanas. EK pārdošanas apjomi samazinājās par 20 %, bet tirgus daļa – 21 %. Lai gan cenas kopumā palielinājās par 7 %, tas nebija pietiekami, lai atspoguļotu izmaiņas produkcijas sortimentā, jo Kopienas ražošanas nozare aizvien vairāk virzījās uz modernākiem produktiem un bija jāsedz no tā izrietošās palielinātās izmaksas. Sarežģītais Kopienas ražošanas nozares stāvoklis atspoguļojās kā rentabilitātes samazināšanās no 1,2 % 2000. gadā līdz – 3,9 % zaudējumiem IP. Peļņa no aktīviem kļuva aizvien negatīvāka, naudas plūsma samazinājās. Lai samazinātu izmaksas saistībā ar ražošanas, pārdošanas un rentabilitātes līmeņa kritumu, samazinājās arī nodarbinātība un darba algas, daļa darbinieku tika atlaisti. Kritās arī ražīgums, jo ražošanas apjoma samazinājums neļāva gūt labumu, kādu varētu sniegt mazāks darbinieku skaits un turpmāki ieguldījumi modernā ražotnē un iekārtās netraucēta darba ritējuma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(96)

Gandrīz visi ekonomikas rādītāji attiecīgajā periodā uzrādīja vispārēju negatīvu tendenci. Ražošanas apjoms samazinājās par 21 %, ražošanas jauda – par 9 %, bet jaudas izmantojums – par 12,5 %. Krājumi samazinājās absolūtā izteiksmē, tomēr tie palielinājās kā procentuālā vērtība no ražošanas. EK pārdošanas apjomi samazinājās par 20 %, bet tirgus daļa – 21 %. Lai gan cenas kopumā palielinājās par 7 %, tas nebija pietiekami, lai atspoguļotu izmaiņas produkcijas sortimentā, jo Kopienas ražošanas nozare aizvien vairāk virzījās uz modernākiem produktiem un bija jāsedz no tā izrietošās palielinātās izmaksas. Sarežģītais Kopienas ražošanas nozares stāvoklis atspoguļojās kā rentabilitātes samazināšanās no 1,2 % 2000. gadā līdz – 3,9 % zaudējumiem IP. Peļņa no aktīviem kļuva aizvien negatīvāka, naudas plūsma samazinājās. Lai samazinātu izmaksas saistībā ar ražošanas, pārdošanas un rentabilitātes līmeņa kritumu, samazinājās arī nodarbinātība un darba algas, daļa darbinieku tika atlaisti. Kritās arī ražīgums, jo ražošanas apjoma samazinājums neļāva gūt labumu, kādu varētu sniegt mazāks darbinieku skaits un turpmāki ieguldījumi modernā ražotnē un iekārtās netraucēta darba ritējuma nodrošināšanai.

| (97) | Visu šo laiku Kopienas ražošanas nozare tika virzīta tā, lai pastāvīgi veiktu vērā ņemamus ieguldījumus, tomēr tās spēju piesaistīt kapitālu acīmredzami ietekmēja pieaugošie zaudējumi, līdz ar to nozares uzņēmumi vairs nevarēja nodrošināt līdzšinējo ieguldījumu līmeni, ja viņu finansiālais stāvoklis neuzlabotos. |
| --- | --- |

(97)

Visu šo laiku Kopienas ražošanas nozare tika virzīta tā, lai pastāvīgi veiktu vērā ņemamus ieguldījumus, tomēr tās spēju piesaistīt kapitālu acīmredzami ietekmēja pieaugošie zaudējumi, līdz ar to nozares uzņēmumi vairs nevarēja nodrošināt līdzšinējo ieguldījumu līmeni, ja viņu finansiālais stāvoklis neuzlabotos.

| (98) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ir provizoriski secināms, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ir provizoriski secināms, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē.

D.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievada piezīmes

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu tika pārbaudīts, vai Kopienas ražošanas nozares materiālos zaudējumus ir izraisījis attiecīgās valsts imports par dempinga cenām. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja citus faktorus, kas varēja nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai tādējādi nepieļautu, ka šādu pārējo faktoru radītie zaudējumi tiek nepareizi saistīti ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu tika pārbaudīts, vai Kopienas ražošanas nozares materiālos zaudējumus ir izraisījis attiecīgās valsts imports par dempinga cenām. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja citus faktorus, kas varēja nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai tādējādi nepieļautu, ka šādu pārējo faktoru radītie zaudējumi tiek nepareizi saistīti ar importu par dempinga cenām.

2.   Dempinga importa ietekme

| (100) | ĶTR izcelsmes AAIPPA apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Kā ir redzams tabulā pēc 69. apsvēruma, imports no ĶTR palielinājās no apmēram 135 miljoniem tekošo metru 2000. gadā līdz 288 miljoniem tekošo metru IP periodā, t.i., par 114 %. Rezultātā ĶTR izcelsmes AAIPPA importa tirgus daļa vairāk nekā dubultojās; procentuālā izteiksmē tā palielinājās no 18,2 % līdz 39,3 %. |
| --- | --- |

(100)

ĶTR izcelsmes AAIPPA apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Kā ir redzams tabulā pēc 69. apsvēruma, imports no ĶTR palielinājās no apmēram 135 miljoniem tekošo metru 2000. gadā līdz 288 miljoniem tekošo metru IP periodā, t.i., par 114 %. Rezultātā ĶTR izcelsmes AAIPPA importa tirgus daļa vairāk nekā dubultojās; procentuālā izteiksmē tā palielinājās no 18,2 % līdz 39,3 %.

| (101) | Kā jau iepriekš ir teikts 73. apsvērumā, ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu; cenas samazinājuma starpība bija no 8,8 % līdz 51,1%. Attiecīgā importa cenu spiediens neļāva Kopienas ražošanas nozarei paaugstināt savas cenas, lai atspoguļotu augstāku pievienoto vērtību, kas izriet no Kopienas ražošanas nozarē pārdotā produkcijas sortimenta specifikācijām. |
| --- | --- |

(101)

Kā jau iepriekš ir teikts 73. apsvērumā, ĶTR izcelsmes imports ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu; cenas samazinājuma starpība bija no 8,8 % līdz 51,1%. Attiecīgā importa cenu spiediens neļāva Kopienas ražošanas nozarei paaugstināt savas cenas, lai atspoguļotu augstāku pievienoto vērtību, kas izriet no Kopienas ražošanas nozarē pārdotā produkcijas sortimenta specifikācijām.

| (102) | Laika posmā no 2000. gada līdz IP ĶTR izcelsmes importa apjoms un tā tirgus daļas pieaugums būtiski palielinājās, izmantojot tādas cenas, kas bija krietni zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām; vienlaikus tas sakrita ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā periodā, ko uzrāda gandrīz visu zaudējumu rādītāju tendence. Kopienas ražošanas nozare bija spiesta pieskaņot cenas, lai mēģinātu saglabāt tirgus daļu un tādējādi arī ražošanu. Tomēr cenas bija pārāk zemas, lai segtu mainīgās izmaksas, un, izvairoties no vēl lielākiem zaudējumiem, Kopienas ražotāji bija spiesti atstāt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(102)

Laika posmā no 2000. gada līdz IP ĶTR izcelsmes importa apjoms un tā tirgus daļas pieaugums būtiski palielinājās, izmantojot tādas cenas, kas bija krietni zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām; vienlaikus tas sakrita ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā periodā, ko uzrāda gandrīz visu zaudējumu rādītāju tendence. Kopienas ražošanas nozare bija spiesta pieskaņot cenas, lai mēģinātu saglabāt tirgus daļu un tādējādi arī ražošanu. Tomēr cenas bija pārāk zemas, lai segtu mainīgās izmaksas, un, izvairoties no vēl lielākiem zaudējumiem, Kopienas ražotāji bija spiesti atstāt tirgus daļu.

| (103) | Tāpēc provizoriski tika secināts, ka attiecīgā importa izrādītajam spiedienam, kura apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās sākot no 2000. gada un kas tika veikts par zemām dempinga cenām, bija nozīmīga loma saistībā ar cenu pazemināšanos un apspiešanu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu un rezultātā – tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(103)

Tāpēc provizoriski tika secināts, ka attiecīgā importa izrādītajam spiedienam, kura apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās sākot no 2000. gada un kas tika veikts par zemām dempinga cenām, bija nozīmīga loma saistībā ar cenu pazemināšanos un apspiešanu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšanu un rezultātā – tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanos.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no citām trešām valstīm

| (104) | Šajā tabulā redzams, kā attiecīgajā periodā mainījās importa apjoms no trešām valstīm, kas nav saistītas ar šo izmeklēšanu: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas pārējās valstis | 263 755 593 | 268 396 949 | 270 063 373 | 233 948 972 | 227 822 323 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 102 | 89 | 86 |
| Tirgus daļa (%) | 35,7 | 38,4 | 36,1 | 31,8 | 31,1 |

(104)

Šajā tabulā redzams, kā attiecīgajā periodā mainījās importa apjoms no trešām valstīm, kas nav saistītas ar šo izmeklēšanu:

2000

2001

2002

2003

IP

Visas pārējās valstis

263 755 593

268 396 949

270 063 373

233 948 972

227 822 323

2000 = 100

100

102

102

89

86

Tirgus daļa (%)

35,7

38,4

36,1

31,8

31,1

| (105) | Pēc apjoma pieauguma 2001. un 2002. gadā importa kopapjoms no visām pārējām valstīm attiecīgajā periodā kopumā samazinājies par 14 %. Tāpat arī visu pārējo valstu tirgus daļa vispirms palielinājās līdz 38,4 % 2001. gadā, bet kopš tā laika tā samazinājās līdz 31,1 %. Tādējādi imports no visām pārējām valstīm zaudēja gan apjomu, gan arī tirgus daļu, kamēr tajā pašā laikā ĶTR importa apjoms un tirgus daļa pieauga. Importu cena no visām pārējām valstīm salīdzinājumā ar ĶTR importu cenām vienmēr bija augstāka. |
| --- | --- |

(105)

Pēc apjoma pieauguma 2001. un 2002. gadā importa kopapjoms no visām pārējām valstīm attiecīgajā periodā kopumā samazinājies par 14 %. Tāpat arī visu pārējo valstu tirgus daļa vispirms palielinājās līdz 38,4 % 2001. gadā, bet kopš tā laika tā samazinājās līdz 31,1 %. Tādējādi imports no visām pārējām valstīm zaudēja gan apjomu, gan arī tirgus daļu, kamēr tajā pašā laikā ĶTR importa apjoms un tirgus daļa pieauga. Importu cena no visām pārējām valstīm salīdzinājumā ar ĶTR importu cenām vienmēr bija augstāka.

| (106) | Tāpēc provizoriski tika secināts, ka AAIPPA imports, kura izcelsmes valsts nav ĶTR, nav sekmējusi Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(106)

Tāpēc provizoriski tika secināts, ka AAIPPA imports, kura izcelsmes valsts nav ĶTR, nav sekmējusi Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus.

3.2.   Izmaiņas patēriņa modelī

| (107) | Kā ir minēts 68. apsvērumā, AAIPPA patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā samazinājās par mazāk nekā 1 %. Ja Kopienas ražošanas nozare spētu saglabāt savu tirgus daļu, šī patēriņa samazinājuma dēļ tā būtu zaudējusi tikai 900 000 tekošo metru pārdošanas apjomu EK. Tomēr faktiskais EK pārdošanas apjoma samazinājums bija 19 000 000 tekošie metri, kas ir vairāk nekā 21 reizi lielāks. Tāpēc provizoriski uzskata, ka patēriņa modelis nav bijis par būtisku cēloni jebkāda veida zaudējumiem, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(107)

Kā ir minēts 68. apsvērumā, AAIPPA patēriņš Kopienā attiecīgajā periodā samazinājās par mazāk nekā 1 %. Ja Kopienas ražošanas nozare spētu saglabāt savu tirgus daļu, šī patēriņa samazinājuma dēļ tā būtu zaudējusi tikai 900 000 tekošo metru pārdošanas apjomu EK. Tomēr faktiskais EK pārdošanas apjoma samazinājums bija 19 000 000 tekošie metri, kas ir vairāk nekā 21 reizi lielāks. Tāpēc provizoriski uzskata, ka patēriņa modelis nav bijis par būtisku cēloni jebkāda veida zaudējumiem, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei.

3.3.   Citu Kopienas ražotāju veiktspēja

| (108) | Lai gan ir pieejama tikai ierobežota informācija par citu Kopienas ražotāju veiktspēju, tad, ņemot vērā faktu, ka divpadsmit ražotāji atbalstīja sūdzību, un, izmantojot vispārējo tirgus informāciju par nozari, var pamatoti uzskatīt, ka arī šiem ražotājiem imports par dempinga cenām nodarīja būtiskus zaudējumus. Tā kā nav nekāda veida pazīmju, kas apliecinātu, ka šo uzņēmumu stāvoklis atšķirtos no Kopienas ražošanas nozares stāvokļa, citi Kopienas ražotāji nevar tikt uzskatīti par Kopienas ražošanas nozares zaudējumu cēloni. |
| --- | --- |

(108)

Lai gan ir pieejama tikai ierobežota informācija par citu Kopienas ražotāju veiktspēju, tad, ņemot vērā faktu, ka divpadsmit ražotāji atbalstīja sūdzību, un, izmantojot vispārējo tirgus informāciju par nozari, var pamatoti uzskatīt, ka arī šiem ražotājiem imports par dempinga cenām nodarīja būtiskus zaudējumus. Tā kā nav nekāda veida pazīmju, kas apliecinātu, ka šo uzņēmumu stāvoklis atšķirtos no Kopienas ražošanas nozares stāvokļa, citi Kopienas ražotāji nevar tikt uzskatīti par Kopienas ražošanas nozares zaudējumu cēloni.

3.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (109) | Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms un tā tirgus daļa būtiski pieauga, kas arī ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un uzrādīja pārsteidzošu sakritību laika ziņā ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(109)

Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms un tā tirgus daļa būtiski pieauga, kas arī ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un uzrādīja pārsteidzošu sakritību laika ziņā ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.

| (110) | Nav izvirzīti vai konstatēti citi faktori, kas varētu būtiski ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(110)

Nav izvirzīti vai konstatēti citi faktori, kas varētu būtiski ietekmēt Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (111) | Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kur visu noskaidroto faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi skaidri izšķirta un nodalīta no dempinga importa kaitīgās ietekmes, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR Kopienai ir radījis būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(111)

Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kur visu noskaidroto faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi skaidri izšķirta un nodalīta no dempinga importa kaitīgās ietekmes, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR Kopienai ir radījis būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

E.   KOPIENAS INTERESES

1.   Vispārīgi apsvērumi

| (112) | Tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pieņemtajiem slēdzieniem par dempingu, kas rada zaudējumus, pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt antidempinga pasākumus nav Kopienas interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu, nosakot Kopienas intereses, ņēma vērā visu iesaistīto pušu intereses, t.i., Kopienas ražošanas nozares, citu Kopienas ražotāju, importētāju/tirgotāju, kā arī lietotāju un ar produktu saistīto izejvielu piegādātāju intereses. |
| --- | --- |

(112)

Tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pieņemtajiem slēdzieniem par dempingu, kas rada zaudējumus, pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt antidempinga pasākumus nav Kopienas interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu, nosakot Kopienas intereses, ņēma vērā visu iesaistīto pušu intereses, t.i., Kopienas ražošanas nozares, citu Kopienas ražotāju, importētāju/tirgotāju, kā arī lietotāju un ar produktu saistīto izejvielu piegādātāju intereses.

| (113) | Komisija nosūtīja anketas importētājiem/tirgotājiem, izejvielu piegādātājiem, rūpnieciskajiem lietotājiem, kā arī dažādām lietotāju asociācijām. Tikai viens piegādātājs un viens importētājs/lietotājs sniedza vērā ņemamas atbildes. |
| --- | --- |

(113)

Komisija nosūtīja anketas importētājiem/tirgotājiem, izejvielu piegādātājiem, rūpnieciskajiem lietotājiem, kā arī dažādām lietotāju asociācijām. Tikai viens piegādātājs un viens importētājs/lietotājs sniedza vērā ņemamas atbildes.

2.   Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju intereses

| (114) | Atgādinot, ka Kopienas ražošanas nozare sastāv no 7 ražotājiem, kuri tieši nodarbina apmēram 1 800 cilvēku, no kuriem 790 IP periodā strādāja saistībā ar AAIPPA ražošanu un pārdošanu. Šo uzņēmumu aptuvenais ražošanas apjoms veido apmēram 30 % no Kopienas ražošanas kopapjoma. |
| --- | --- |

(114)

Atgādinot, ka Kopienas ražošanas nozare sastāv no 7 ražotājiem, kuri tieši nodarbina apmēram 1 800 cilvēku, no kuriem 790 IP periodā strādāja saistībā ar AAIPPA ražošanu un pārdošanu. Šo uzņēmumu aptuvenais ražošanas apjoms veido apmēram 30 % no Kopienas ražošanas kopapjoma.

| (115) | Paredzams, ka pasākumu piemērošana atjaunos godīgu konkurenci tirgū un novērsīs turpmākos zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Tad Kopienas ražošanas nozarei ir jāspēj palielināt pārdošanas apjoms un tirgus daļa un atkal kļūt rentablai. Tas uzlabotu Kopienas ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(115)

Paredzams, ka pasākumu piemērošana atjaunos godīgu konkurenci tirgū un novērsīs turpmākos zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Tad Kopienas ražošanas nozarei ir jāspēj palielināt pārdošanas apjoms un tirgus daļa un atkal kļūt rentablai. Tas uzlabotu Kopienas ražošanas nozares vispārējo finanšu stāvokli.

| (116) | No otras puses, ja ĶTR izcelsmes AAIPPA importam netiek piemēroti antidempinga pasākumi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis var pasliktināties ĶTR izcelsmes pieaugošā importa par dempinga cenām dēļ un tās finansiālie zaudējumi var palielināties. Ja nebūtu pasākumu, kuri samazina dempingu, kas rada zaudējumus, tad būtiska ražošanas nozares dzīvotspēja būtu apdraudēta, ko apliecina fakts, ka viens no sūdzības iesniedzējiem jau ir kļuvis maksātnespējīgs. |
| --- | --- |

(116)

No otras puses, ja ĶTR izcelsmes AAIPPA importam netiek piemēroti antidempinga pasākumi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis var pasliktināties ĶTR izcelsmes pieaugošā importa par dempinga cenām dēļ un tās finansiālie zaudējumi var palielināties. Ja nebūtu pasākumu, kuri samazina dempingu, kas rada zaudējumus, tad būtiska ražošanas nozares dzīvotspēja būtu apdraudēta, ko apliecina fakts, ka viens no sūdzības iesniedzējiem jau ir kļuvis maksātnespējīgs.

| (117) | Daļa no citiem Kopienas ražotājiem pauda atbalstu sūdzībai, un neviens to neapstrīdēja. Tāpēc ir pamats secinājumam, ka antidempinga pasākumi nebūtu pretrunā ar šo ražotāju interesēm. |
| --- | --- |

(117)

Daļa no citiem Kopienas ražotājiem pauda atbalstu sūdzībai, un neviens to neapstrīdēja. Tāpēc ir pamats secinājumam, ka antidempinga pasākumi nebūtu pretrunā ar šo ražotāju interesēm.

| (118) | Saskaņā ar iepriekš teikto tiek secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no kaitējošā dempinga ietekmes un būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar iepriekš teikto tiek secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei atgūties no kaitējošā dempinga ietekmes un būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

3.   Nesaistītu importētāju intereses

| (119) | Tikai viens importētājs sniedza informāciju Komisijai. Šis importētājs paziņoja, ka iegādājas ĶTR izcelsmes AAIPPA atšķirīgās struktūras un zemāko cenu dēļ, bet nepauda viedokli par iespējamo pasākumu piemērošanu. Šis importētājs, kas veidoja nenozīmīgu Ķīnas izcelsmes importa daļu, tomēr neiesniedza argumentētas atbildes uz anketas jautājumiem. Komisijai par sevi nepaziņoja neviens tirgotājs. |
| --- | --- |

(119)

Tikai viens importētājs sniedza informāciju Komisijai. Šis importētājs paziņoja, ka iegādājas ĶTR izcelsmes AAIPPA atšķirīgās struktūras un zemāko cenu dēļ, bet nepauda viedokli par iespējamo pasākumu piemērošanu. Šis importētājs, kas veidoja nenozīmīgu Ķīnas izcelsmes importa daļu, tomēr neiesniedza argumentētas atbildes uz anketas jautājumiem. Komisijai par sevi nepaziņoja neviens tirgotājs.

| (120) | Tāpēc saistībā ar importētājiem un tirgotājiem nav iespējams novērtēt, kādu ietekmi uz tiem varētu atstāt pasākumu īstenošana vai neīstenošana. Tāpat arī ir jāatgādina, ka antidempinga pasākumi ir paredzēti nevis importa novēršanai, bet gan tam, lai nodrošinātu, ka imports netiek veikts par dempinga cenām, kas rada zaudējumus. Tā kā Kopienas tirgū joprojām tiek atļauts ievest preces par pienācīgi noteiktām cenām un tā kā imports no trešām valstīm joprojām turpinās, iespējams, ka antidempinga pasākumu piemērošana pret importu par dempinga cenām būtiski neietekmētu importētāju tradicionālo uzņēmējdarbību. Nesaistītu importētāju komentāru trūkums arī apstiprina šo secinājumu. |
| --- | --- |

(120)

Tāpēc saistībā ar importētājiem un tirgotājiem nav iespējams novērtēt, kādu ietekmi uz tiem varētu atstāt pasākumu īstenošana vai neīstenošana. Tāpat arī ir jāatgādina, ka antidempinga pasākumi ir paredzēti nevis importa novēršanai, bet gan tam, lai nodrošinātu, ka imports netiek veikts par dempinga cenām, kas rada zaudējumus. Tā kā Kopienas tirgū joprojām tiek atļauts ievest preces par pienācīgi noteiktām cenām un tā kā imports no trešām valstīm joprojām turpinās, iespējams, ka antidempinga pasākumu piemērošana pret importu par dempinga cenām būtiski neietekmētu importētāju tradicionālo uzņēmējdarbību. Nesaistītu importētāju komentāru trūkums arī apstiprina šo secinājumu.

| (121) | Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu piemērošana importētājiem neradītu nekādu nopietnu ietekmi. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu piemērošana importētājiem neradītu nekādu nopietnu ietekmi.

4.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (122) | Tiek atgādināts, ka daži Kopienas ražotāji saņem izejvielas no grupas uzņēmumiem (integrētiem ražotājiem). Citi paļaujas uz piegādātājiem, kas nav atkarīgi no Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(122)

Tiek atgādināts, ka daži Kopienas ražotāji saņem izejvielas no grupas uzņēmumiem (integrētiem ražotājiem). Citi paļaujas uz piegādātājiem, kas nav atkarīgi no Kopienas ražotājiem.

| (123) | Kopienas ražošanas nozares sūdzību atbalstīja Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja; šī asociācija pārstāv ražotājus, kas specializējas šķiedru ražošanā, ieskaitot poliestera pavedienus un AAIPPA ražošanas izejvielas. Asociācija uzsvēra, ka šo pavedienu pārdošana AAIPPA ražotājiem Kopienā veido 25 % no tās locekļu kopprodukcijas un tādējādi asociācijas locekļiem tas ir ļoti svarīgi. |
| --- | --- |

(123)

Kopienas ražošanas nozares sūdzību atbalstīja Starptautiskā viskozes un sintētisko šķiedru komiteja; šī asociācija pārstāv ražotājus, kas specializējas šķiedru ražošanā, ieskaitot poliestera pavedienus un AAIPPA ražošanas izejvielas. Asociācija uzsvēra, ka šo pavedienu pārdošana AAIPPA ražotājiem Kopienā veido 25 % no tās locekļu kopprodukcijas un tādējādi asociācijas locekļiem tas ir ļoti svarīgi.

| (124) | Turklāt viens atsevišķs uzņēmums, kas piegādā izejvielas Kopienas ražošanas nozarei, sniedza Komisijai informāciju par sevi. Tas pierādīja, ka vairs nespētu joprojām veikt ieguldījumus, ja arī turpmāk tiktu pieļauts ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(124)

Turklāt viens atsevišķs uzņēmums, kas piegādā izejvielas Kopienas ražošanas nozarei, sniedza Komisijai informāciju par sevi. Tas pierādīja, ka vairs nespētu joprojām veikt ieguldījumus, ja arī turpmāk tiktu pieļauts ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām.

| (125) | Ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana pret ĶTR izcelsmes AAIPPA nebūtu pretrunā ar izejvielu piegādātāju interesēm. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā iepriekšminētos argumentus, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana pret ĶTR izcelsmes AAIPPA nebūtu pretrunā ar izejvielu piegādātāju interesēm.

5.   Lietotāju intereses

| (126) | AAIPPA galvenokārt tiek izmantots apģērbu ražošanā. Atkarībā no konkrētām specifikācijām to izmanto apģērbu oderes ražošanai, naktsveļas un apakšveļas, kā arī sporta apģērba, darba apģērba un āra apģērba izgatavošanai. Tas tiek izmantots arī dažādu citu izstrādājumu, piemēram, bērnu autosēdeklīšu, saliekamo ratiņu u.c., ražošanā. |
| --- | --- |

(126)

AAIPPA galvenokārt tiek izmantots apģērbu ražošanā. Atkarībā no konkrētām specifikācijām to izmanto apģērbu oderes ražošanai, naktsveļas un apakšveļas, kā arī sporta apģērba, darba apģērba un āra apģērba izgatavošanai. Tas tiek izmantots arī dažādu citu izstrādājumu, piemēram, bērnu autosēdeklīšu, saliekamo ratiņu u.c., ražošanā.

| (127) | Tika saņemti deviņi iesniegumi no AAIPPA lietotājiem. No šiem lietotājiem tikai viens pašlaik importē daļu no ĶTR izcelsmes AAIPPA. Iepriekšminētais lietotājs pamatoja, ka Kopienas ražošanas nozares noteiktās cenas ir augstākas un pasākumi nav piemērojami, jo tas varētu palielināt šī uzņēmuma izmaksas un samazināt tā produktu konkurētspēju, jo īpaši salīdzinot ar apģērbu importu no ĶTR. Šis lietotājs uzsvēra, ka pagaidām tas iegādājas AAIPPA gan Kopienā, gan ĶTR, tāpēc tādu izmaksu pieaugums, kas radītu tā konkurētspējas zudumu no uzņēmuma puses, negatīvi ietekmētu ne tikai pašus lietotājus, bet arī Kopienas ražošanas nozari, no kuras tie iepērk AAIPPA. Citi lietotāji uzskata, ka maksājumu piemērošana, iespējams, radītu importētā produkta cenas pieaugumu, bet maz ticams, ka šāda veida pieaugums viņus tieši ietekmētu. |
| --- | --- |

(127)

Tika saņemti deviņi iesniegumi no AAIPPA lietotājiem. No šiem lietotājiem tikai viens pašlaik importē daļu no ĶTR izcelsmes AAIPPA. Iepriekšminētais lietotājs pamatoja, ka Kopienas ražošanas nozares noteiktās cenas ir augstākas un pasākumi nav piemērojami, jo tas varētu palielināt šī uzņēmuma izmaksas un samazināt tā produktu konkurētspēju, jo īpaši salīdzinot ar apģērbu importu no ĶTR. Šis lietotājs uzsvēra, ka pagaidām tas iegādājas AAIPPA gan Kopienā, gan ĶTR, tāpēc tādu izmaksu pieaugums, kas radītu tā konkurētspējas zudumu no uzņēmuma puses, negatīvi ietekmētu ne tikai pašus lietotājus, bet arī Kopienas ražošanas nozari, no kuras tie iepērk AAIPPA. Citi lietotāji uzskata, ka maksājumu piemērošana, iespējams, radītu importētā produkta cenas pieaugumu, bet maz ticams, ka šāda veida pieaugums viņus tieši ietekmētu.

| (128) | Ņemot vērā izteiktos komentārus, tiek uzskatīts, ka jebkāda veida cenu pieaugums lietotājiem diez vai būtu izšķirošs. Turklāt ir jāatgādina, ka imports no ĶTR var turpināt ieplūst Kopienas tirgū, bet par pienācīgām cenām un ka būs pieejami citi iepirkuma avoti, kuru cenas nav uzskatāmas par dempingu. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka pagaidu pasākumi pret ĶTR būtiski neietekmēs lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā izteiktos komentārus, tiek uzskatīts, ka jebkāda veida cenu pieaugums lietotājiem diez vai būtu izšķirošs. Turklāt ir jāatgādina, ka imports no ĶTR var turpināt ieplūst Kopienas tirgū, bet par pienācīgām cenām un ka būs pieejami citi iepirkuma avoti, kuru cenas nav uzskatāmas par dempingu. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka pagaidu pasākumi pret ĶTR būtiski neietekmēs lietotāju intereses.

6.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (129) | Pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares, citu Kopienas ražotāju un Kopienas ražošanas nozares piegādātāju interesēs. Tā ļaus Kopienas ražošanas nozarei palielināt ražošanas un pārdošanas apjomus, tirgus daļu un atgūt rentabilitāti. Ja pasākumi netiek piemēroti, ir paredzams, ka Kopienas ražošanas nozare gūtu ievērojamus zaudējumus sakarā ar turpmāko pārdošanas apjomu samazinājumu un turpmāko cenu samazinājumu Kopienas tirgū, kas savukārt virzītu uz aizvien mazāku tirgus daļu salīdzinājumā ar aizvien pieaugošu ĶTR izcelsmes importu, kā arī virzītu uz turpmāku to pārdošanas cenu samazināšanu, jo uzņēmumi mēģinātu palēnināt viņu tirgus daļas samazināšanos. Šīs negatīvās sekas uz Kopienas ražošanas nozari negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares piegādātājus, kas savukārt ciestu no zemāka pieprasījuma un tādēļ būtu spiesti samazināt ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(129)

Pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares, citu Kopienas ražotāju un Kopienas ražošanas nozares piegādātāju interesēs. Tā ļaus Kopienas ražošanas nozarei palielināt ražošanas un pārdošanas apjomus, tirgus daļu un atgūt rentabilitāti. Ja pasākumi netiek piemēroti, ir paredzams, ka Kopienas ražošanas nozare gūtu ievērojamus zaudējumus sakarā ar turpmāko pārdošanas apjomu samazinājumu un turpmāko cenu samazinājumu Kopienas tirgū, kas savukārt virzītu uz aizvien mazāku tirgus daļu salīdzinājumā ar aizvien pieaugošu ĶTR izcelsmes importu, kā arī virzītu uz turpmāku to pārdošanas cenu samazināšanu, jo uzņēmumi mēģinātu palēnināt viņu tirgus daļas samazināšanos. Šīs negatīvās sekas uz Kopienas ražošanas nozari negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares piegādātājus, kas savukārt ciestu no zemāka pieprasījuma un tādēļ būtu spiesti samazināt ražošanas apjomu.

| (130) | Lai gan ir sagaidāms, ka antidempinga pasākumi palielinās importu cenu, importētāji nav pauduši bažas par iespējamiem pasākumiem, tāpēc tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana tos būtiski neietekmēs. Attiecībā uz lietotājiem tiek konstatēts, ka pasākumu piemērošanai nebūs nozīmīgu seku uz to peļņas normu vai rezultātā uz uzņēmējdarbību, ņemot vērā alternatīvus piegādes avotus un faktu, ka nekādas atsauksmes no lielākās daļas lietotāju netika saņemtas. |
| --- | --- |

(130)

Lai gan ir sagaidāms, ka antidempinga pasākumi palielinās importu cenu, importētāji nav pauduši bažas par iespējamiem pasākumiem, tāpēc tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana tos būtiski neietekmēs. Attiecībā uz lietotājiem tiek konstatēts, ka pasākumu piemērošanai nebūs nozīmīgu seku uz to peļņas normu vai rezultātā uz uzņēmējdarbību, ņemot vērā alternatīvus piegādes avotus un faktu, ka nekādas atsauksmes no lielākās daļas lietotāju netika saņemtas.

| (131) | Pēc dažādu iesaistīto personu interešu izvērtēšanas Komisija provizoriski secina, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai nepiemērotu pagaidu antidempinga pasākumus pret ĶTR izcelsmes AAIPPA importu. |
| --- | --- |

(131)

Pēc dažādu iesaistīto personu interešu izvērtēšanas Komisija provizoriski secina, ka nav nepārvaramu iemeslu, lai nepiemērotu pagaidu antidempinga pasākumus pret ĶTR izcelsmes AAIPPA importu.

F.   ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMU IEROSINĀJUMS

1.   Zaudējumu novēršanas apjoms

| (132) | Ņemot vērā provizoriskos secinājumus par dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāpiemēro pagaidu pasākumi, kas novērstu turpmākus zaudējumus, ko Kopienas ražošanas nozarei var nodarīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā provizoriskos secinājumus par dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāpiemēro pagaidu pasākumi, kas novērstu turpmākus zaudējumus, ko Kopienas ražošanas nozarei var nodarīt imports par dempinga cenām.

| (133) | Lai noteiktu pagaidu pasākumu apjomu, ņem vērā konstatēto dempinga starpību un maksājuma apjomu, kāds vajadzīgs, lai novērstu zaudējumus, kuri nodarīti Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(133)

Lai noteiktu pagaidu pasākumu apjomu, ņem vērā konstatēto dempinga starpību un maksājuma apjomu, kāds vajadzīgs, lai novērstu zaudējumus, kuri nodarīti Kopienas ražošanas nozarei.

| (134) | Pagaidu pasākumi jāpiemēro pietiekamā apjomā, lai varētu samazināt zaudējumus, kurus rada šis imports, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot nepieciešamo maksājuma summu, lai likvidētu kaitējošā dempinga ietekmi, tiek uzskatīts, ka jebkāda veida pasākumi ļauj Kopienas ražošanas nozarei segt savas ražošanas izmaksas un iegūt vispārēju peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko var atbilstoši panākt šī veida ražošanas nozare sektorā parastos konkurences apstākļos, t.i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu produktu Kopienā. Šim aprēķinam izmantotā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas bija 8 % no apgrozījuma (t.i., 5,7 miljoni EUR), kas atbilst Kopienas ražošanas nozares gūtajai peļņai 1998. un 1999. gadā, pirms Ķīnas eksports kļuva par problēmu. Ņemot vērā iepriekš teikto, cena, kas nerada zaudējumus, tiek aprēķināta līdzīga produkta Kopienas ražošanas nozarei, ražošanas izmaksām pievienojot iepriekš minēto 8 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(134)

Pagaidu pasākumi jāpiemēro pietiekamā apjomā, lai varētu samazināt zaudējumus, kurus rada šis imports, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot nepieciešamo maksājuma summu, lai likvidētu kaitējošā dempinga ietekmi, tiek uzskatīts, ka jebkāda veida pasākumi ļauj Kopienas ražošanas nozarei segt savas ražošanas izmaksas un iegūt vispārēju peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko var atbilstoši panākt šī veida ražošanas nozare sektorā parastos konkurences apstākļos, t.i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu produktu Kopienā. Šim aprēķinam izmantotā peļņas norma pirms nodokļu nomaksas bija 8 % no apgrozījuma (t.i., 5,7 miljoni EUR), kas atbilst Kopienas ražošanas nozares gūtajai peļņai 1998. un 1999. gadā, pirms Ķīnas eksports kļuva par problēmu. Ņemot vērā iepriekš teikto, cena, kas nerada zaudējumus, tiek aprēķināta līdzīga produkta Kopienas ražošanas nozarei, ražošanas izmaksām pievienojot iepriekš minēto 8 % peļņas normu.

| (135) | Vajadzīgais cenu palielinājums tiek noteikts, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, un cenu, kas nerada zaudējumus. Pēc tam iegūto starpību izsaka procentos no vidējās CIF importa vērtības. Šīs starpības visos gadījumos bija virs konstatētās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(135)

Vajadzīgais cenu palielinājums tiek noteikts, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, un cenu, kas nerada zaudējumus. Pēc tam iegūto starpību izsaka procentos no vidējās CIF importa vērtības. Šīs starpības visos gadījumos bija virs konstatētās dempinga starpības.

2.   Pagaidu pasākumi

| (136) | Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi jānosaka vismazākās dempinga un zaudējumu starpības apmērā. |
| --- | --- |

(136)

Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi jānosaka vismazākās dempinga un zaudējumu starpības apmērā.

| (137) | Šajā regulā minētās atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādējādi tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts attiecīgajā pārbaudē. Līdz ar to šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražojuši uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās vienības. Šīs likmes nevar piemērot importētiem produktiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav tieši minēti šīs regulas lēmumu daļā, tostarp ar konkrētajiem minētajiem uzņēmumiem saistītās vienības, un uz tiem attiecas nodokļu likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(137)

Šajā regulā minētās atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādējādi tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts attiecīgajā pārbaudē. Līdz ar to šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi attiecīgās valsts izcelsmes produktu importam, kurus ražojuši uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās vienības. Šīs likmes nevar piemērot importētiem produktiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav tieši minēti šīs regulas lēmumu daļā, tostarp ar konkrētajiem minētajiem uzņēmumiem saistītās vienības, un uz tiem attiecas nodokļu likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (138) | Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķo antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) jāadresē Komisijai (3) pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomu, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiek izdarīti grozījumi, iekļaujot sarakstā uzņēmumus, kuriem piešķirtas atsevišķas maksājumu likmes. |
| --- | --- |

(138)

Jebkura prasība piemērot šīs uzņēmuma atsevišķo antidempinga maksājumu likmes (piemēram, pēc juridiskās vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) jāadresē Komisijai (3) pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomu vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomu, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiek izdarīti grozījumi, iekļaujot sarakstā uzņēmumus, kuriem piešķirtas atsevišķas maksājumu likmes.

| (139) | Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:






  Uzņēmums | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,8 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,4 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 85,3 % |

(139)

Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,8 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,4 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

85,3 %

G.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (140) | Pareizas pārvaldības nolūkā jānosaka periods, kādā ieinteresētās puses, kas pieteikušās procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(140)

Pareizas pārvaldības nolūkā jānosaka periods, kādā ieinteresētās puses, kas pieteikušās procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu tādu audumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam, kas ir austi no sintētisko šķiedru pavedieniem, kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu vai neteksturētu poliestera pavedienu, krāsoti vai apdrukāti, un kuri atbilst KN kodiem 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 un ex 5407 69 90 (TARIC kods 5407699010).

2.   Antidempinga maksājuma pagaidu likme, kas ir piemērojama to produktu neto Kopienas robežas franko cenai pirms nodokļu nomaksas, kas ir minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,80 % | A618 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,90 % | A620 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,90 % | A621 |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,40 % | A622 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 85,30 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildkods

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,00 %

A617

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,80 %

A618

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,70 %

A619

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,90 %

A620

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,90 %

A621

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,40 %

A622

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Visi pārējie uzņēmumi

85,30 %

A999

3.   Laižot brīvā apgrozībā Kopienā 1. punktā minēto produktu, jāiemaksā galvojums, kas vienāds ar pagaidu maksājuma summu.

4.   UJa nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, 30 dienu laikā no dienas, kad šī regula stājusies spēkā, ieinteresētās puses var pieprasīt, lai atklātībai nodotu svarīgākos faktus un apsvērumus, kas ir šīs regulas pamatā, kā arī rakstveidā paust viedokli un pieprasīt mutisku uzklausīšanu Komisijā.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, 30 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas attiecīgās puses var iesniegt komentārus par tās piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV C 160, 17.6.2004., 5. lpp.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 427/2005

(2005. gada 15. marts),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 16. marts

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 16. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2005. gada 16. marta

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 6,62 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 34,06 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 53,38 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 53,38 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 34,06 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

6,62

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

34,06

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

53,38

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

53,38

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

34,06

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

laika posmam no 1.3.2005–14.3.2005

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 113,59 (3) | 64,32 | 153,71 | 143,71 | 123,71 | 96,28 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | 44,94 | 12,64 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

113,59 (3)

64,32

153,71

143,71

123,71

96,28

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

44,94

12,64

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 30,27 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama — EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 30,27 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama — EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/37

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 17. februāris),

ar ko ieceļ desmit Reģionu komitejas locekļus un sešus komitejas locekļa aizstājējus no Francijas

(2005/215/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2002. gada 22. janvārī ir pieņēmusi lēmumu iecelt Reģionu komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2002. gada 22. janvārī ir pieņēmusi lēmumu iecelt Reģionu komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus (1).

| (2) | Pēc Jean-Pierre BAZIN kunga (FR), Marc BELLET kunga (FR), Yannick BODIN kunga (FR), Mireille KERBAOL kundzes (FR), Robert SAVY kunga (FR) un Jacques VALADE kunga (FR) pilnvaru termiņa beigām, par ko Padomei paziņots 2004. gada 9. aprīlī, un Valéry GISCARD d’ESTAING (FR) kunga pilnvaru termiņa beigām, par ko Padomei paziņots 2004. gada 7. augustā, ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļu vietas.
  Pēc Claude GIRARD kunga (FR) nāves, par ko Padomei paziņots 2004. gada 9. aprīlī, ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta.
  Pēc Philippe RICHERT kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 11. novembrī, un Augustin BONREPAUX kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 22. decembrī, ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.
  Pēc Nicole GUILHARDIN kundzes (FR), Alain PERELLE kunga (FR) un Marie-Françoise JACQ kundzes (FR) pilnvaru termiņa beigām, par ko Padomei paziņots 2004. gada 9. aprīlī, ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas.
  Pēc Claudy LEBRETON kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 13. oktobrī, Mireille LACOMBE kundzes (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 22. decembrī, un Ambroise GUELLEC kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 19. janvārī, ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Jean-Pierre BAZIN kunga (FR), Marc BELLET kunga (FR), Yannick BODIN kunga (FR), Mireille KERBAOL kundzes (FR), Robert SAVY kunga (FR) un Jacques VALADE kunga (FR) pilnvaru termiņa beigām, par ko Padomei paziņots 2004. gada 9. aprīlī, un Valéry GISCARD d’ESTAING (FR) kunga pilnvaru termiņa beigām, par ko Padomei paziņots 2004. gada 7. augustā, ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļu vietas.

Pēc Claude GIRARD kunga (FR) nāves, par ko Padomei paziņots 2004. gada 9. aprīlī, ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta.

Pēc Philippe RICHERT kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 11. novembrī, un Augustin BONREPAUX kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 22. decembrī, ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas.

Pēc Nicole GUILHARDIN kundzes (FR), Alain PERELLE kunga (FR) un Marie-Françoise JACQ kundzes (FR) pilnvaru termiņa beigām, par ko Padomei paziņots 2004. gada 9. aprīlī, ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas.

Pēc Claudy LEBRETON kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 13. oktobrī, Mireille LACOMBE kundzes (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2004. gada 22. decembrī, un Ambroise GUELLEC kunga (FR) atkāpšanās no amata, par ko Padomei paziņots 2005. gada 19. janvārī, ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo Reģionu komitejā ieceļ:

| a) | par komitejas locekļiem: | Camille de ROCCA SERRA kungu,

  Président de l’assemblée territoriale Corse, |
| --- | --- | --- |

a)

par komitejas locekļiem:

Camille de ROCCA SERRA kungu,

Président de l’assemblée territoriale Corse,

| | Raymond FORNI kungu,

  Président du conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Raymond FORNI kungu,

Président du conseil régional de Franche-Comté

| | Mireille LACOMBE kundzi,

  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mireille LACOMBE kundzi,

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Jean-Yves LE DRIAN kungu,

  Président du conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

Jean-Yves LE DRIAN kungu,

Président du conseil régional de Bretagne

| | Martin MALVY kungu,

  Président du conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

Martin MALVY kungu,

Président du conseil régional Midi-Pyrénées

| | Raymond MARIGNE kungu,

  Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Raymond MARIGNE kungu,

Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes

| | Daniel PERCHERON kungu,

  Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Daniel PERCHERON kungu,

Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | Alain ROUSSET kungu,

  Président du conseil régional d’Aquitaine |
| --- | --- |

Alain ROUSSET kungu,

Président du conseil régional d’Aquitaine

| | Michel THIERS kungu,

  Vice-président du conseil général du Rhône |
| --- | --- |

Michel THIERS kungu,

Vice-président du conseil général du Rhône

| | Adrien ZELLER kungu,

  Président du conseil régional d’Alsace |
| --- | --- |

Adrien ZELLER kungu,

Président du conseil régional d’Alsace

| b) | par komitejas locekļa aizstājējiem: | Jacques AUXIETTE kungu,

  Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

b)

par komitejas locekļa aizstājējiem:

Jacques AUXIETTE kungu,

Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire

| | Pierre BERTRAND kungu,

  Vice-président du conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

Pierre BERTRAND kungu,

Vice-président du conseil général du Bas-Rhin

| | Charles JOSSELIN kungu,

  Vice-président du conseil général des Côtes d’Armor |
| --- | --- |

Charles JOSSELIN kungu,

Vice-président du conseil général des Côtes d’Armor

| | Jean-Jacques LOZACH kungu,

  Président du conseil général de la Creuse |
| --- | --- |

Jean-Jacques LOZACH kungu,

Président du conseil général de la Creuse

| | Nathalie MANET kundzi,

  Conseillère régionale d’Aquitaine |
| --- | --- |

Nathalie MANET kundzi,

Conseillère régionale d’Aquitaine

| | Jean-Vincent PLACE kungu,

  Conseiller régional de l’Île-de-France |
| --- | --- |

Jean-Vincent PLACE kungu,

Conseiller régional de l’Île-de-France

uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 25. janvārim.

Briselē, 2005. gada 17. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.

1

---

Komisija

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 9. marts),

ar ko groza Lēmumu 2003/828/EK attiecībā uz atbrīvojumiem no izvešanas aizlieguma dzīvnieku iekšzemes pārvadājumos

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 544)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/216/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīvu 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2003. gada 25. novembra Lēmumu 2003/828/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi (2) pieņēma, ievērojot stāvokli, kāds infekciozā katarālā drudža ziņā dominēja šīs slimības uzliesmojumu skartajos Kopienas reģionos. Ar minēto lēmumu nosaka aizsardzības un uzraudzības zonas (aizliegtās zonas), kas atbilst konkrētiem epidemioloģiskiem stāvokļiem, un paredz nosacījumus, ar kuriem piešķir atbrīvojumus no Direktīvā 2000/75/EK noteiktā izvešanas aizlieguma attiecībā uz dažu dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanu no minētajām zonām un caur tām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2003. gada 25. novembra Lēmumu 2003/828/EK par aizsardzības un uzraudzības zonām attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi (2) pieņēma, ievērojot stāvokli, kāds infekciozā katarālā drudža ziņā dominēja šīs slimības uzliesmojumu skartajos Kopienas reģionos. Ar minēto lēmumu nosaka aizsardzības un uzraudzības zonas (aizliegtās zonas), kas atbilst konkrētiem epidemioloģiskiem stāvokļiem, un paredz nosacījumus, ar kuriem piešķir atbrīvojumus no Direktīvā 2000/75/EK noteiktā izvešanas aizlieguma attiecībā uz dažu dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanu no minētajām zonām un caur tām.

| (2) | Ziemas iestāšanās infekciozā katarālā drudža skarto Kopienas reģionu daļās ir izbeigusi slimības izraisītāja aktivitāti un tādējādi pārtraukusi infekciozā katarālā drudža vīrusa cirkulāciju. |
| --- | --- |

(2)

Ziemas iestāšanās infekciozā katarālā drudža skarto Kopienas reģionu daļās ir izbeigusi slimības izraisītāja aktivitāti un tādējādi pārtraukusi infekciozā katarālā drudža vīrusa cirkulāciju.

| (3) | Tādēļ ir lietderīgi paredzēt noteikumus par atbrīvojumiem no dzīvnieku izvešanas aizlieguma attiecīgajās aizliegto zonu daļās laikā, kad ir droši zināms, ka tajās nenotiek vīrusa cirkulācija un nav slimības izraisītāju. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir lietderīgi paredzēt noteikumus par atbrīvojumiem no dzīvnieku izvešanas aizlieguma attiecīgajās aizliegto zonu daļās laikā, kad ir droši zināms, ka tajās nenotiek vīrusa cirkulācija un nav slimības izraisītāju.

| (4) | Ja kopš slimības izraisītāja aktivitātes beigām pagājušais laiks ir ilgāks par seropārveidošanas laiku, tad seronegatīvos dzīvniekus – tā kā tie nevar būt inficēti un tos nevar inficēt – drīkst pārvietot no aizliegtajām zonām, ja riska pakāpe ir pieņemama. Seropozitīvus, bet virusoloģiski negatīvus (negatīvs PCR tests) dzīvniekus arī drīkst pārvietot, jo tie nav vīrusa nēsātāji un nevar par tādiem kļūt. |
| --- | --- |

(4)

Ja kopš slimības izraisītāja aktivitātes beigām pagājušais laiks ir ilgāks par seropārveidošanas laiku, tad seronegatīvos dzīvniekus – tā kā tie nevar būt inficēti un tos nevar inficēt – drīkst pārvietot no aizliegtajām zonām, ja riska pakāpe ir pieņemama. Seropozitīvus, bet virusoloģiski negatīvus (negatīvs PCR tests) dzīvniekus arī drīkst pārvietot, jo tie nav vīrusa nēsātāji un nevar par tādiem kļūt.

| (5) | Dzīvnieki, kas dzimuši pēc slimības izraisītāja aktivitātes beigām, nevar būt inficēti, un tādēļ laikā, kad slimības izraisītājs ir neaktīvs, tos bez jebkāda riska var pārvietot no aizliegtās zonas. |
| --- | --- |

(5)

Dzīvnieki, kas dzimuši pēc slimības izraisītāja aktivitātes beigām, nevar būt inficēti, un tādēļ laikā, kad slimības izraisītājs ir neaktīvs, tos bez jebkāda riska var pārvietot no aizliegtās zonas.

| (6) | Tā kā šo dzīvnieku pārvietošanas izsekojamība ir stingri jākontrolē, tad minētā pārvietošana jāatļauj tikai iekšzemes pārvadājumos uz saimniecībām, kas ir galamērķa saimniecībai atbilstīgās kompetentās iestādes uzskaitē. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā šo dzīvnieku pārvietošanas izsekojamība ir stingri jākontrolē, tad minētā pārvietošana jāatļauj tikai iekšzemes pārvadājumos uz saimniecībām, kas ir galamērķa saimniecībai atbilstīgās kompetentās iestādes uzskaitē.

| (7) | Turklāt, ja epidemioloģiski atbilstīgā konkrēto aizliegto zonu apgabalā atsākas slimības izraisītāja aktivitāte, šāda pārvietošana ir pilnībā jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, ja epidemioloģiski atbilstīgā konkrēto aizliegto zonu apgabalā atsākas slimības izraisītāja aktivitāte, šāda pārvietošana ir pilnībā jāpārtrauc.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2003/828/EK 3. pantu groza šādi:

| a) | minētā panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Neierobežojot 3.a punktu, dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju iekšzemes sūtījumus no I pielikumā norādītas aizliegtās zonas atbrīvo no izvešanas aizlieguma, ja dzīvnieki, to sperma, olšūnas un embriji atbilst II pielikumā paredzētajiem nosacījumiem vai – attiecībā uz Spāniju, Franciju, Itāliju un Portugāli – ja tie atbilst 2. punkta prasībām, vai – attiecībā uz Grieķiju – ja tie atbilst 3. punkta prasībām.”; |
| --- | --- |

a)

minētā panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Neierobežojot 3.a punktu, dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju iekšzemes sūtījumus no I pielikumā norādītas aizliegtās zonas atbrīvo no izvešanas aizlieguma, ja dzīvnieki, to sperma, olšūnas un embriji atbilst II pielikumā paredzētajiem nosacījumiem vai – attiecībā uz Spāniju, Franciju, Itāliju un Portugāli – ja tie atbilst 2. punkta prasībām, vai – attiecībā uz Grieķiju – ja tie atbilst 3. punkta prasībām.”;

| b) | pēc 3. punkta iekļauj šādu 3.a punktu:
  “3a.   Ja epidemioloģiski atbilstīgā I pielikumā norādītu aizliegto zonu apgabalā pēc slimības izraisītāja aktivitātes beigām ir pagājušas vairāk nekā 40 dienas, tad kompetentā iestāde var atbrīvot no izvešanas aizlieguma šādus iekšzemes sūtījumus:






  a) | dzīvnieki, kurus paredzēts sūtīt uz saimniecībām, kas tālab ir galamērķa saimniecībai atbilstīgās kompetentās iestādes uzskaitē, un kurus no šādām saimniecībām drīkst pārvietot tikai uz lopkautuvi; |
| --- | --- | --- |

b)

pēc 3. punkta iekļauj šādu 3.a punktu:

“3a.   Ja epidemioloģiski atbilstīgā I pielikumā norādītu aizliegto zonu apgabalā pēc slimības izraisītāja aktivitātes beigām ir pagājušas vairāk nekā 40 dienas, tad kompetentā iestāde var atbrīvot no izvešanas aizlieguma šādus iekšzemes sūtījumus:

a)

dzīvnieki, kurus paredzēts sūtīt uz saimniecībām, kas tālab ir galamērķa saimniecībai atbilstīgās kompetentās iestādes uzskaitē, un kurus no šādām saimniecībām drīkst pārvietot tikai uz lopkautuvi;

| b) | dzīvnieki, kas ir seroloģiski (ELISA vai AGID tests) negatīvi vai arī seroloģiski pozitīvi, bet virusoloģiski (PCR tests) negatīvi; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki, kas ir seroloģiski (ELISA vai AGID tests) negatīvi vai arī seroloģiski pozitīvi, bet virusoloģiski (PCR tests) negatīvi;

| c) | dzīvnieki, kas dzimuši pēc slimības izraisītāja aktivitātes beigām. |
| --- | --- |

c)

dzīvnieki, kas dzimuši pēc slimības izraisītāja aktivitātes beigām.

Kompetentā iestāde šajā punktā paredzētos atbrīvojumus piešķir tikai uz laiku, kurā slimības izraisītājs ir neaktīvs.

Ja, īstenojot epidemioloģiskās uzraudzības programmu, kas paredzēta Direktīvas 2000/75/EK 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā, konstatē slimības izraisītāja aktivitātes atsākšanos attiecīgajā aizliegtajā zonā, tad kompetentā iestāde nodrošina to, ka minētos atbrīvojumus vairs nepiemēro.”

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 19. marta.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp.

1

(2)  OV L 311, 27.11.2003., 41. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/138/EK (OV L 47, 18.2.2005., 38. lpp.).

2

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 9. marts),

ar ko pieņem dzīvnieku veselības nosacījumus un veterinārās sertifikācijas prasības attiecībā uz liellopu embriju ievešanu Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 543)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/217/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 25. septembra Direktīvu 89/556/EEK par dzīvnieku veselības prasībām, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu mājdzīvnieku embrijiem un to importu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu, un 9. panta 1. punkta pirmās daļas b) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1991. gada 14. maija Lēmumā 91/270/EEK par tādu trešo valstu saraksta izstrādāšanu, no kurām dalībvalstis atļauj liellopu sugu mājdzīvnieku embriju importu (2), paredzēts, ka dalībvalstis drīkst ievest mājas liellopu sugu dzīvnieku embrijus tikai no šā lēmuma pielikumā minētajām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1991. gada 14. maija Lēmumā 91/270/EEK par tādu trešo valstu saraksta izstrādāšanu, no kurām dalībvalstis atļauj liellopu sugu mājdzīvnieku embriju importu (2), paredzēts, ka dalībvalstis drīkst ievest mājas liellopu sugu dzīvnieku embrijus tikai no šā lēmuma pielikumā minētajām trešām valstīm.

| (2) | Direktīvā 89/556/EEK paredzēts, ka jāsastāda saraksts ar liellopu embriju iegūšanas un ražošanas brigādēm, kam ir atļauts iegūt, apstrādāt vai uzglabāt trešās valstīs Kopienai paredzētus liellopu embrijus. Saraksts ir sastādīts ar Komisijas 1992. gada 30. jūlija Lēmumu 92/452/EEK, ar ko izveido to embriju ieguves brigāžu sarakstus, kuras apstiprinātas trešās valstīs liellopu embriju izvešanai uz Kopienu (3). |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 89/556/EEK paredzēts, ka jāsastāda saraksts ar liellopu embriju iegūšanas un ražošanas brigādēm, kam ir atļauts iegūt, apstrādāt vai uzglabāt trešās valstīs Kopienai paredzētus liellopu embrijus. Saraksts ir sastādīts ar Komisijas 1992. gada 30. jūlija Lēmumu 92/452/EEK, ar ko izveido to embriju ieguves brigāžu sarakstus, kuras apstiprinātas trešās valstīs liellopu embriju izvešanai uz Kopienu (3).

| (3) | Komisijas 1992. gada 2. septembra Lēmumā 92/471/EEK par veterinārsanitārajām prasībām un veterināro sertifikāciju liellopu embriju importam no trešām valstīm (4) paredzēts, ka dalībvalstis var atļaut ievest tikai tādus liellopu embrijus, kas atbilst šā lēmuma pielikumos sniegtajos dzīvnieka veselības sertifikātos noteiktajām garantijām. Šajos pielikumos ietverti arī to trešu valstu saraksti, kuras apstiprinātas kā valstis, kas lieto minētajā lēmumā sniegtos veselības sertifikātus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 1992. gada 2. septembra Lēmumā 92/471/EEK par veterinārsanitārajām prasībām un veterināro sertifikāciju liellopu embriju importam no trešām valstīm (4) paredzēts, ka dalībvalstis var atļaut ievest tikai tādus liellopu embrijus, kas atbilst šā lēmuma pielikumos sniegtajos dzīvnieka veselības sertifikātos noteiktajām garantijām. Šajos pielikumos ietverti arī to trešu valstu saraksti, kuras apstiprinātas kā valstis, kas lieto minētajā lēmumā sniegtos veselības sertifikātus.

| (4) | Direktīvā 89/556/EEK paredzēts, ka liellopu embrijus drīkst nosūtīt no vienas dalībvalsts uz citu tikai tad, ja tie iegūti no mākslīgas apaugļošanas vai in vitro apaugļošanas ar spermu no donora vaislas dzīvnieka spermas savākšanas centrā, ko kompetentā iestāde apstiprinājusi spermas savākšanai, apstrādei un uzglabāšanai, vai ar spermu, kura ievesta saskaņā ar Padomes 1988. gada 14. jūnija Direktīvu 88/407/EEK par veterinārsanitārajiem nosacījumiem, kas piemērojami mājas liellopu spermas iekšējai tirdzniecībai un ievedumiem Kopienā (5). |
| --- | --- |

(4)

Direktīvā 89/556/EEK paredzēts, ka liellopu embrijus drīkst nosūtīt no vienas dalībvalsts uz citu tikai tad, ja tie iegūti no mākslīgas apaugļošanas vai in vitro apaugļošanas ar spermu no donora vaislas dzīvnieka spermas savākšanas centrā, ko kompetentā iestāde apstiprinājusi spermas savākšanai, apstrādei un uzglabāšanai, vai ar spermu, kura ievesta saskaņā ar Padomes 1988. gada 14. jūnija Direktīvu 88/407/EEK par veterinārsanitārajiem nosacījumiem, kas piemērojami mājas liellopu spermas iekšējai tirdzniecībai un ievedumiem Kopienā (5).

| (5) | Starptautiskā Embriju transplantēšanas biedrība (IETS) kā nenozīmīgu novērtējusi risku ar embriju starpniecību pārnest dažas lipīgas slimības, ja laika posmā starp iegūšanu un transplantēšanu ar embrijiem veiktas pareizas manipulācijas. Tomēr dzīvnieku veselības interesēs savlaicīgi jāveic pienācīgi drošības pasākumi attiecībā uz apaugļošanai izmantoto spermu. |
| --- | --- |

(5)

Starptautiskā Embriju transplantēšanas biedrība (IETS) kā nenozīmīgu novērtējusi risku ar embriju starpniecību pārnest dažas lipīgas slimības, ja laika posmā starp iegūšanu un transplantēšanu ar embrijiem veiktas pareizas manipulācijas. Tomēr dzīvnieku veselības interesēs savlaicīgi jāveic pienācīgi drošības pasākumi attiecībā uz apaugļošanai izmantoto spermu.

| (6) | Kopienas prasībām attiecībā uz liellopu embriju ievešanu jābūt vismaz tikpat stingrām kā tām prasībām, ko piemēro liellopu embriju iekšējai tirdzniecībai Kopienā, īpaši attiecībā uz apaugļošanai izmantoto spermu. Pēc Lēmumā 92/471/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/786/EK, noteikto jauno, stingrāko prasību piemērošanas ir radušās tirdzniecības problēmas. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas prasībām attiecībā uz liellopu embriju ievešanu jābūt vismaz tikpat stingrām kā tām prasībām, ko piemēro liellopu embriju iekšējai tirdzniecībai Kopienā, īpaši attiecībā uz apaugļošanai izmantoto spermu. Pēc Lēmumā 92/471/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/786/EK, noteikto jauno, stingrāko prasību piemērošanas ir radušās tirdzniecības problēmas.

| (7) | Sakarā ar šīm problēmām izvedēji un ievedēji pieprasījuši pārejas laiku, lai pielāgotos šīm jaunajām, stingrākajām prasībām attiecībā uz liellopu spermu, ko izmanto, lai apaugļotu nenobriedušas olšūnas embriju izvešanai uz Kopienu. Tādēļ ieteicams uz noteiktu laiku un ar zināmiem nosacījumiem atļaut ievest liellopu embrijus, kas iegūti vai ražoti saskaņā ar šā lēmuma III pielikumā izstrādātajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Sakarā ar šīm problēmām izvedēji un ievedēji pieprasījuši pārejas laiku, lai pielāgotos šīm jaunajām, stingrākajām prasībām attiecībā uz liellopu spermu, ko izmanto, lai apaugļotu nenobriedušas olšūnas embriju izvešanai uz Kopienu. Tādēļ ieteicams uz noteiktu laiku un ar zināmiem nosacījumiem atļaut ievest liellopu embrijus, kas iegūti vai ražoti saskaņā ar šā lēmuma III pielikumā izstrādātajiem nosacījumiem.

| (8) | Kopienas tiesību aktu skaidrības nolūkos ieteicams atcelt Lēmumus 91/270/EEK un 92/471/EEK un aizstāt tos ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Kopienas tiesību aktu skaidrības nolūkos ieteicams atcelt Lēmumus 91/270/EEK un 92/471/EEK un aizstāt tos ar šo lēmumu.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis ieved tikai tādus mājas liellopu sugu dzīvnieku embrijus (turpmāk tekstā – “embrijus”), ko šā lēmuma I pielikumā uzskaitītajās trešās valstīs ieguvušas vai ražojušas apstiprinātas embriju iegūšanas vai ražošanas brigādes, kas uzskaitītas Lēmuma 92/452/EEK pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis atļauj ievest tādus embrijus, kas atbilst II pielikumā sniegtā veterinārā sertifikāta paraugā noteiktajām papildu garantijām.

3. pants

Atkāpjoties no 2. panta noteikumiem, dalībvalstis līdz 2006. gada 31. decembrim atļauj ievest no I pielikumā uzskaitītajām trešām valstīm tādus embrijus, kas atbilst:

| a) | papildu garantijām, kuras noteiktas III pielikumā sniegtā veterinārā sertifikāta paraugā; un |
| --- | --- |

a)

papildu garantijām, kuras noteiktas III pielikumā sniegtā veterinārā sertifikāta paraugā; un

| b) | šādiem nosacījumiem:






  i) | embrijiem jābūt iegūtiem vai ražotiem līdz 2006. gada 1. janvārim; |
| --- | --- | --- |

b)

šādiem nosacījumiem:

i)

embrijiem jābūt iegūtiem vai ražotiem līdz 2006. gada 1. janvārim;

| ii) | embrijus drīkst izmantot tikai implantācijai sieviešu kārtas liellopiem, kas atrodas veterinārajā sertifikātā norādītajā galamērķa dalībvalstī; |
| --- | --- |

ii)

embrijus drīkst izmantot tikai implantācijai sieviešu kārtas liellopiem, kas atrodas veterinārajā sertifikātā norādītajā galamērķa dalībvalstī;

| iii) | ar embrijiem nedrīkst notikt Kopienas iekšējā tirdzniecība. |
| --- | --- |

iii)

ar embrijiem nedrīkst notikt Kopienas iekšējā tirdzniecība.

4. pants

Lēmumu 91/270/EEK un Lēmumu 92/471/EEK atceļ.

5. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 5. aprīļa.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 302, 19.10.1989., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 134, 29.5.1991., 56. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/52/EK (OV L 10, 16.1.2004., 67. lpp.).

2

(3)  OV L 250, 29.8.1992., 40. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/29/EK (OV L 15, 19.1.2005., 34. lpp.).

3

(4)  OV L 270, 15.9.1992, 27. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/786/EK (OV L 346, 23.11.2004., 32. lpp.).

4

(5)  OV L 194, 22.7.1988., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2004/101/EK (OV L 30, 4.2.2004., 15. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

| ISO kods | Valsts | Piemērojamais veterinārais sertifikāts | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Argentīna | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| AU | Austrālija | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | Obligātas papildu garantijas saskaņā ar II vai III pielikumā esošā sertifikāta 11.5.2. punktu. |
| CA | Kanāda | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| CH | Šveice (2) | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| HR | Horvātija | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| IL | Izraēla | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| MK | Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija (1) | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| NZ | Jaunzēlande | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| RO | Rumānija | II PIELIKUMS | III PIELIKUMS (3) | |
| US | Amerikas Savienotās Valstis | II PIELIKUMS | III PIELIKUM (3) | |

ISO kods

Valsts

Piemērojamais veterinārais sertifikāts

Piezīmes

AR

Argentīna

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

AU

Austrālija

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

Obligātas papildu garantijas saskaņā ar II vai III pielikumā esošā sertifikāta 11.5.2. punktu.

CA

Kanāda

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

CH

Šveice (2)

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

HR

Horvātija

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

IL

Izraēla

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

MK

Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija (1)

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

NZ

Jaunzēlande

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

RO

Rumānija

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS (3)

US

Amerikas Savienotās Valstis

II PIELIKUMS

III PIELIKUM (3)

---

(1)  Pagaidu kods, kas neietekmē valsts galīgo apzīmējumu, kuru piešķirs pēc tam, kad būs noslēgušās sarunas, kas pašreiz notiek Apvienoto Nāciju Organizācijā.

(2)  Neskarot īpašas sertifikācijas prasības, kas paredzētas attiecīgā Kopienas nolīgumā ar trešām valstīm.

(3)  Piemēro līdz datumam, kas norādīts Lēmuma 2005/217/EK 4. pantā.

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

Image

Image

Image

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. marts),

ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē Saūda Arābijas izcelsmes zvejniecības produktu importu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 563)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/218/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 22. jūlija Direktīvu 91/493/EEK, ar ko paredz veselības nosacījumus zvejniecības produktu ražošanai un laišanai tirgū (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas vārdā Saūda Arābijā ir veikta pārbaude, lai pārbaudītu apstākļus, kādos zvejniecības produktus ražo, uzglabā un nosūta uz Kopienu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas vārdā Saūda Arābijā ir veikta pārbaude, lai pārbaudītu apstākļus, kādos zvejniecības produktus ražo, uzglabā un nosūta uz Kopienu.

| (2) | Prasības Saūda Arābijas tiesību aktos par zvejniecības produktu veterināro ekspertīzi un uzraudzību var uzskatīt par līdzvērtīgām Direktīvā 91/493/EEK noteiktajām. |
| --- | --- |

(2)

Prasības Saūda Arābijas tiesību aktos par zvejniecības produktu veterināro ekspertīzi un uzraudzību var uzskatīt par līdzvērtīgām Direktīvā 91/493/EEK noteiktajām.

| (3) | Konkrēti “General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)” (Kvalitātes kontroles laboratoriju ģenerāldirektorāts) spēj efektīvi pārbaudīt spēkā esošo noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Konkrēti “General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)” (Kvalitātes kontroles laboratoriju ģenerāldirektorāts) spēj efektīvi pārbaudīt spēkā esošo noteikumu īstenošanu.

| (4) | GDQCL sniedza oficiālu apliecinājumu par Direktīvas 91/493/EEK pielikuma V nodaļā norādīto zvejniecības produktu veselības kontroles un uzraudzības standartu ievērošanu un par tādu higiēnas prasību izpildi, kas līdzvērtīgas minētajā direktīvā noteiktajām. |
| --- | --- |

(4)

GDQCL sniedza oficiālu apliecinājumu par Direktīvas 91/493/EEK pielikuma V nodaļā norādīto zvejniecības produktu veselības kontroles un uzraudzības standartu ievērošanu un par tādu higiēnas prasību izpildi, kas līdzvērtīgas minētajā direktīvā noteiktajām.

| (5) | Ir lietderīgi atbilstoši Direktīvai 91/493/EEK noteikt sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejniecības produktiem, ko ieved Kopienā no Saūda Arābijas. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi atbilstoši Direktīvai 91/493/EEK noteikt sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejniecības produktiem, ko ieved Kopienā no Saūda Arābijas.

| (6) | Jāizveido arī apstiprināto uzņēmumu, zivju pārstrādes kuģu un saldētavu saraksts, kā arī tādu saldētājkuģu saraksts, kas aprīkoti saskaņā ar prasībām Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīvā 92/48/EEK, ar ko nosaka higiēnas prasību minimumu, kuru piemēro zvejniecības produktiem, ko saskaņā ar Direktīvas 91/493/EEK 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) ievilkumu nozvejo konkrēti kuģi (2). Minētie saraksti jāveido, ņemot vērā GDQCL paziņojumu Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Jāizveido arī apstiprināto uzņēmumu, zivju pārstrādes kuģu un saldētavu saraksts, kā arī tādu saldētājkuģu saraksts, kas aprīkoti saskaņā ar prasībām Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīvā 92/48/EEK, ar ko nosaka higiēnas prasību minimumu, kuru piemēro zvejniecības produktiem, ko saskaņā ar Direktīvas 91/493/EEK 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) ievilkumu nozvejo konkrēti kuģi (2). Minētie saraksti jāveido, ņemot vērā GDQCL paziņojumu Komisijai.

| (7) | Šo lēmumu ir lietderīgi piemērot trīs dienas pēc publicēšanas, paredzot vajadzīgo pārejas laiku. |
| --- | --- |

(7)

Šo lēmumu ir lietderīgi piemērot trīs dienas pēc publicēšanas, paredzot vajadzīgo pārejas laiku.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

“General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)” (Kvalitātes kontroles laboratoriju ģenerāldirektorāts) ir Saūda Arābijas kompetentā iestāde, kas pārbauda un apliecina zvejniecības produktu atbilstību Direktīvas 91/493/EEK prasībām.

2. pants

No Saūda Arābijas Kopienā importētajiem zvejniecības produktiem jāatbilst 3., 4. un 5. pantā noteiktajām prasībām.

3. pants

1.   Visiem sūtījumiem pievieno numurētu veselības sertifikāta oriģinālu, kas atbilst I pielikumā norādītajam paraugam un ir uz vienas lapas, pienācīgi aizpildīts, parakstīts un datēts.

2.   Sertifikātu sagatavo vismaz vienā tās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā veic pārbaudes.

3.   Veselības sertifikātā ir GDQCL pārstāvja vārds, amats, paraksts un oficiāls zīmogs krāsā, kas atšķiras no citu atzīmju krāsas.

4. pants

Zvejniecības produkti ir no II pielikumā uzskaitītajiem apstiprinātajiem uzņēmumiem, zivju pārstrādes kuģiem, saldētavām vai reģistrētiem saldētājkuģiem.

5. pants

Izņemot saldētus zvejniecības produktus, kuri nav fasēti un no kuriem paredzēts ražot konservētu pārtiku, uz visiem iepakojumiem ir vārds “SAŪDA ARĀBIJA” un izcelsmes uzņēmuma, zivju pārstrādes kuģa, saldētavas vai saldētājkuģa apstiprinājuma vai reģistrācijas numurs neizdzēšamiem burtiem.

6. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 19. marta.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 24.9.1991., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 187, 7.7.1992., 41. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

VESELĪBAS SERTIFIKĀTS

zvejniecības produktiem no Saūda Arābijas, ko paredzēts eksportēt uz Eiropas Kopienu, izņemot gliemenes, adatādaiņus, tunikātus un jūras gliemežus jebkādā veidā

Image

Image

---

II PIELIKUMS

UZŅĒMUMU UN KUĢU SARAKSTS

| Apstiprinājuma Nr. | Nosaukums | Pilsēta, reģions | Apstiprinājuma termiņš | Kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KSA-01 | National Prawn Company | Al-Laith, Makkah Province | | PPa |
| Apzīmējums: PPa Uzņēmums, kurā pārstrādā tikai vai daļēji no akvakultūras iegūtus (saimniecībā audzētus) produktus. |

Apstiprinājuma Nr.

Nosaukums

Pilsēta, reģions

Apstiprinājuma termiņš

Kategorija

KSA-01

National Prawn Company

Al-Laith, Makkah Province

PPa

Apzīmējums: PPa Uzņēmums, kurā pārstrādā tikai vai daļēji no akvakultūras iegūtus (saimniecībā audzētus) produktus.

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. marts),

ar kuru groza Lēmumu 97/296/EK, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā, attiecībā uz Saūda Arābiju

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 564)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/219/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. jūnija Lēmumu 95/408/EK par nosacījumiem, ar kādiem pārejas posmam sagatavo trešo valstu to uzņēmumu pagaidu sarakstus, no kuriem dalībvalstīs ir atļauts ievest dažus dzīvnieku izcelsmes produktus, zvejniecības produktus vai dzīvas gliemenes (1), un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1997. gada 22. aprīļa Lēmumā 97/296/EK, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), ir uzskaitītas valstis un teritorijas, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā. Minētā lēmuma pielikuma I daļā ir uzskaitītas valstis un teritorijas, uz kurām, pamatojoties uz Padomes 1991. gada 22. jūlija Direktīvu 91/493/EEK, ar ko nosaka veselības nosacījumus zvejniecības produktu ražošanai un laišanai tirgū (3), attiecas īpašs lēmums, un pielikuma II daļā uzskaitītas valstis un teritorijas, kas atbilst Padomes Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1997. gada 22. aprīļa Lēmumā 97/296/EK, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), ir uzskaitītas valstis un teritorijas, no kurām atļauts ievest zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā. Minētā lēmuma pielikuma I daļā ir uzskaitītas valstis un teritorijas, uz kurām, pamatojoties uz Padomes 1991. gada 22. jūlija Direktīvu 91/493/EEK, ar ko nosaka veselības nosacījumus zvejniecības produktu ražošanai un laišanai tirgū (3), attiecas īpašs lēmums, un pielikuma II daļā uzskaitītas valstis un teritorijas, kas atbilst Padomes Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punkta prasībām.

| (2) | Komisijas Lēmumā 2005/218/EK (4) noteikti īpaši ievešanas nosacījumi zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Saūda Arābijā. Tādēļ šī valsts jāiekļauj Lēmuma 97/296/EK pielikuma I daļas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2005/218/EK (4) noteikti īpaši ievešanas nosacījumi zvejniecības produktiem, kuru izcelsme ir Saūda Arābijā. Tādēļ šī valsts jāiekļauj Lēmuma 97/296/EK pielikuma I daļas sarakstā.

| (3) | Skaidrības labad attiecīgie saraksti jāaizstāj kopumā. |
| --- | --- |

(3)

Skaidrības labad attiecīgie saraksti jāaizstāj kopumā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 97/296/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 97/296/EK.

| (5) | Attiecībā uz zvejniecības produktu importu no Saūda Arābijas šo lēmumu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro Lēmumu 2005/218/EK. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz zvejniecības produktu importu no Saūda Arābijas šo lēmumu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro Lēmumu 2005/218/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 97/296/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2005. gada 19. marts.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 11. martā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 243, 11.10.1995., 17. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/41/EK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

1

(2)  OV L 122, 14.5.1997., 21. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/71/EK (OV L 28, 1.2.2005., 45. lpp.).

2

(3)  OV L 268, 24.9.1991., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 50 lpp.

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

To valstu un teritoriju saraksts, no kurām atļauts ievest jebkāda veida zvejniecības produktus, kas paredzēti lietošanai pārtikā

I.   Valstis un teritorijas, uz kurām, pamatojoties uz Padomes Direktīvu 91/493/EEK, attiecas īpašs lēmums

AE– APVIENOTIE ARĀBU EMIRĀTI

AG– ANTIGVA UN BARBUDA

AL– ALBĀNIJA

AN– NĪDERLANDES ANTIĻAS

AR– ARGENTĪNA

AU– AUSTRĀLIJA

BD– BANGLADEŠA

BG– BULGĀRIJA

BR– BRAZĪLIJA

BZ– BELIZA

CA– KANĀDA

CH– ŠVEICE

CI– KOTDIVUĀRA

CL– ČĪLE

CN– ĶĪNA

CO– KOLUMBIJA

CR– KOSTARIKA

CS– SERBIJA UN MELNKALNE (1)

CU– KUBA

CV– KABOVERDE

EC– EKVADORA

EG– ĒĢIPTE

FK– FOLKLENDAS SALAS

GA– GABONA

GH– GANA

GL– GRENLANDE

GM– GAMBIJA

GN– GVINEJA-KONAKRI

GT– GVATEMALA

GY– GAJĀNA

HK– HONKONGA

HN– HONDURASA

HR– HORVĀTIJA

ID– INDONĒZIJA

IN– INDIJA

IR– IRĀNA

JM– JAMAIKA

JP– JAPĀNA

KE– KENIJA

KR– DIENVIDKOREJA

KZ– KAZAHSTĀNA

LK– ŠRILANKA

MA– MAROKA

MG– MADAGASKARA

MR– MAURITĀNIJA

MU– MAURĪCIJA

MV– MALDĪVU SALAS

MX– MEKSIKA

MY– MALAIZIJA

MZ– MOZAMBIKA

NA– NAMĪBIJA

NC– JAUNKALEDONIJA

NG– NIGĒRIJA

NI– NIKARAGVA

NZ– JAUNZĒLANDE

OM– OMĀNA

PA– PANAMA

PE– PERU

PG– PAPUA-JAUNGVINEJA

PH– FILIPĪNAS

PF– FRANČU POLINĒZIJA

PM– SENPJĒRA UN MIKELONA

PK– PAKISTĀNA

RO– RUMĀNIJA

RU– KRIEVIJA

SA– SAŪDA ARĀBIJA

SC– SEIŠEĻU SALAS

SG– SINGAPŪRA

SN– SENEGĀLA

SR– SURINAMA

SV– SALVADORA

TH– TAIZEME

TN– TUNISIJA

TR– TURCIJA

TW– TAIVĀNA

TZ– TANZĀNIJA

UG– UGANDA

UY– URUGVAJA

VE– VENECUĒLA

VN– VJETNAMA

YE– JEMENA

YT– MAJOTA

ZA– DIENVIDĀFRIKA

ZW– ZIMBABVE

II.   Valstis un teritorijas, kas atbilst Padomes Lēmuma 95/408/EK 2. panta 2. punkta noteikumiem.

AM– ARMĒNIJA (2)

AO– ANGOLA

AZ– AZERBAIDŽĀNA (3)

BJ– BENINA

BS– BAHAMU SALAS

BY– BALTKRIEVIJA

CG– KONGO REPUBLIKA (4)

CM– KAMERŪNA

DZ– ALŽĪRIJA

ER– ERITREJA

FJ– FIDŽI

GD– GRENĀDA

IL– IZRAĒLA

MM– MJANMA

SB– ZĀLAMANA SALAS

SH– SV. HELĒNAS SALA

TG– TOGO

US– AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS.”

---

(1)  Izņemot Kosovu, kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

1

(2)  Atļauts ievest tikai dzīvus vēžus (Astacus leptodactylus), kas paredzēti tiešai lietošanai pārtikā.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Atļauts ievest tikai kaviāru.

3

(4)  Atļauts ievest tikai zvejniecības produktus, kas nozvejoti, sasaldēti un galīgi iepakoti jūrā.

4

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/59

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2005/220/KĀDP

(2005. gada 14. marts),

ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu, un atceļ Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. un 34. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par īpašu pasākumu piemērošanu, lai apkarotu terorismu (1).

| (2) | Padome 2004. gada 17. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP (2), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2004. gada 17. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP (2), ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP.

| (3) | Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP paredz regulāru pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP paredz regulāru pārskatīšanu.

| (4) | Ir jāatjaunina Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP pielikums un jāatceļ Kopējā nostāja 2004/500/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāatjaunina Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP pielikums un jāatceļ Kopējā nostāja 2004/500/KĀDP.

| (5) | Atbilstīgi Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem ir sastādīts saraksts, |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem ir sastādīts saraksts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

To personu, grupu un vienību saraksts, uz ko attiecas Kopējā nostāja 2001/931/KĀDP, ir iekļauts pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2004/500/KĀDP (OV L 196, 3.6.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 196, 3.6.2004., 12. lpp.

2

---

PIELIKUMS

To personu, grupu un vienību saraksts, kas minētas 1. pantā (1)

1.   PERSONAS

| 1. | ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 2. | ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A. ), dzimis 1963. gada 7. oktobrī Durango (Biskaja), identitātes karte Nr. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A. ), dzimis 1963. gada 7. oktobrī Durango (Biskaja), identitātes karte Nr. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Gestoras Pro-amnistía loceklis), dzimis 1961. gada 7. jūnijā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Gestoras Pro-amnistía loceklis), dzimis 1961. gada 7. jūnijā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 6. | AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

6.

AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1971. gada 10. novembrīBeasain (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K. Madrid loceklis), dzimis 1971. gada 10. novembrīBeasain (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 10. | ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 11. | ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 12. | ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1957. gada 8. novembrīRegil (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1957. gada 8. novembrīRegil (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 15. | ARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

15.

ARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1977. gada 20. decembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1977. gada 20. decembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1958. gada 10. janvārīPlencia (Biskaja), identitātes karte Nr. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1958. gada 10. janvārīPlencia (Biskaja), identitātes karte Nr. 16.027.051

| 19. | EL – HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL – HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL – HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

19.

EL – HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL – HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL – HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1967. gada 29. aprīlīGuernica (Biskaja), identitātes karte Nr. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1967. gada 29. aprīlīGuernica (Biskaja), identitātes karte Nr. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1961. gada 25. aprīlīEscoriaza (Navarra), identitātes karte Nr. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.) dzimis 1961. gada 25. aprīlīEscoriaza (Navarra), identitātes karte Nr. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1955. gada 30. jūlijāSanturce (Biskaja), identitātes karte Nr. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1955. gada 30. jūlijāSanturce (Biskaja), identitātes karte Nr. 14.929.950

| 24. | IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA – ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

24.

IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA – ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 25. | LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A., Kas/Ekin loceklis), dzimis 1967. gada 15. martā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A., Kas/Ekin loceklis), dzimis 1967. gada 15. martā Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrīTayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrīTayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1961. gada 23. februārī Pamplonā (Navarra), identitātes karte Nr. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1961. gada 23. februārī Pamplonā (Navarra), identitātes karte Nr. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1975. gada 22. septembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1975. gada 22. septembrīBasauri (Biskaja), identitātes karte Nr. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K.Madrid loceklis), dzimis 1974. gada 17. oktobrīBaracaldo (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K.Madrid loceklis), dzimis 1974. gada 17. oktobrīBaracaldo (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1964. gada 18. septembrī Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Jarrai/Haika/Segi loceklis), dzimis 1964. gada 18. septembrī Sansebastjanā (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K.Madrid loceklis), dzimis 1968. gada 27. februārī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K.Madrid loceklis), dzimis 1968. gada 27. februārī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K.Madrid loceklis), dzimis 1963. gada 18. septembrī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; K.Madrid loceklis), dzimis 1963. gada 18. septembrī Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 41. | SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās

| 42. | TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Herri Batasuna/E.H/Batasuna loceklis), dzimis 1969. gada 25. maijāOndarroa (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Herri Batasuna/E.H/Batasuna loceklis), dzimis 1969. gada 25. maijāOndarroa (Biskaja), identitātes karte Nr. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1976. gada 21. maijā Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.), dzimis 1976. gada 21. maijā Bilbao (Biskaja), identitātes karte Nr. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Kas/Ekin loceklis), dzimis 1970. gada 12. martāIrún (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (aktīvi darbojas organizācijā E.T.A.; Kas/Ekin loceklis), dzimis 1970. gada 12. martāIrún (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15.254.214

2.   GRUPAS UN VIENĪBAS

| 1. | Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija)

| 2. | Alaksas mocekļu brigāde |
| --- | --- |

2.

Alaksas mocekļu brigāde

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al – Takfir un Al – Hijra |
| --- | --- |

4.

Al – Takfir un Al – Hijra

| 5. | * Nuclei Territoriali Antimperialisti (Pretimperiālistiskās teritoriālās vienības) |
| --- | --- |

5.

* Nuclei Territoriali Antimperialisti (Pretimperiālistiskās teritoriālās vienības)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini - Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini - Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (Bruņotas vienības komunismam) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (Bruņotas vienības komunismam)

| 8. | Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Vienība pret kapitālu, cietumu, cietumsargiem un kamerām) |
| --- | --- |

10.

* CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Vienība pret kapitālu, cietumu, cietumsargiem un kamerām)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/ Basku tēvzeme un brīvība (ETA) (Teroristu grupējumā ETA ir šādas organizācijas: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (pazīstama arī kā Herri Batasuna un Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/ Basku tēvzeme un brīvība (ETA) (Teroristu grupējumā ETA ir šādas organizācijas: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (pazīstama arī kā Herri Batasuna un Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al – Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al – Gama'a al – Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al – Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al – Gama'a al – Islamiyya, IG)

| 14. | Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/ antifašistu pretestības grupas “Pirmais oktobris” (GRAPO) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/ antifašistu pretestības grupas “Pirmais oktobris” (GRAPO)

| 16. | Hamas, iekļaujot Hamas – Izz al – Din al – Qassem |
| --- | --- |

16.

Hamas, iekļaujot Hamas – Izz al – Din al – Qassem

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 19. | * Solidarietà Internazionale (Starptautiskā solidaritāte) |
| --- | --- |

19.

* Solidarietà Internazionale (Starptautiskā solidaritāte)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistānas strādnieku partija (KSP) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistānas strādnieku partija (KSP) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL)

| 22. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

22.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 23. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

23.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 24. | Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija (NLA), MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība |
| --- | --- |

24.

Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija (NLA), MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība

| 25. | Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

25.

Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional)

| 26. | New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA) |
| --- | --- |

26.

New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA)

| 27. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

27.

* Orange Volunteers (OV)

| 28. | Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF) |
| --- | --- |

28.

Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF)

| 29. | Palestīniešu Islāma Jihad |
| --- | --- |

29.

Palestīniešu Islāma Jihad

| 30. | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF) |
| --- | --- |

30.

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF)

| 31. | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte - virsvadība (pazīstama arī kā PATF – virsvadība) |
| --- | --- |

31.

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte - virsvadība (pazīstama arī kā PATF – virsvadība)

| 32. | * Real IRA |
| --- | --- |

32.

* Real IRA

| 33. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente Sarkanās brigādes kaujinieciskās Komunistu partijas izveidei |
| --- | --- |

33.

* Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente Sarkanās brigādes kaujinieciskās Komunistu partijas izveidei

| 34. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

34.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 35. | Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (KRAS) |
| --- | --- |

35.

Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (KRAS)

| 36. | * Revolucionārie kodoli/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

36.

* Revolucionārie kodoli/Epanastatiki Pirines

| 37. | * Revolucionārā organizācija “17. novembris”/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

37.

* Revolucionārā organizācija “17. novembris”/Dekati Evdomi Noemvri

| 38. | Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija] (DHKP/C), pazīstama arī kā Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol |
| --- | --- |

38.

Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija] (DHKP/C), pazīstama arī kā Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol

| 39. | * Revolucionārā tautas cīņa/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

39.

* Revolucionārā tautas cīņa/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 40. | Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

40.

Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso)

| 41. | Stichting Al Aqsa (pazīstama arī kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

41.

Stichting Al Aqsa (pazīstama arī kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland)

| 42. | * Brigata XX Luglio (Divdesmitā jūlija brigāde) |
| --- | --- |

42.

* Brigata XX Luglio (Divdesmitā jūlija brigāde)

| 43. | * Ulster Defence / Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

43.

* Ulster Defence / Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 44. | Kolumbijas Apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia - AUC) |
| --- | --- |

44.

Kolumbijas Apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia - AUC)

| 45. | * Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Vienība revolucionārai proletāriskai iniciatīvai) |
| --- | --- |

45.

* Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Vienība revolucionārai proletāriskai iniciatīvai)

| 46. | * Nuclei di Iniziativa Proletaria (Vienības proletāriskai iniciatīvai) |
| --- | --- |

46.

* Nuclei di Iniziativa Proletaria (Vienības proletāriskai iniciatīvai)

| 47. | * F.A.I. - Federazione Anarchica Informale (Neoficiālā anarhistu federācija) |
| --- | --- |

47.

* F.A.I. - Federazione Anarchica Informale (Neoficiālā anarhistu federācija)

---

(1)  Uz personām, grupām vai vienībām, kas apzīmētas ar zvaigznīti, attiecas vienīgi Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 4. pants.

---

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/64

---

PADOMES LĒMUMS 2005/221/KĀDP

(2005. gada 14. marts),

ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2004/306/EK

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 2. aprīlī pieņēma Lēmumu 2004/306/EK, ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2003/902/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 2. aprīlī pieņēma Lēmumu 2004/306/EK, ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Lēmumu 2003/902/EK (2).

| (2) | Būtu vēlams pieņemt atjauninātu to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001, |
| --- | --- |

(2)

Būtu vēlams pieņemt atjauninātu to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktā paredzētais saraksts ir šāds:

| 1. | PERSONAS






  1) | ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONAS

1)

ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 2) | ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

2)

ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 3) | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

3)

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā Abu Omran, Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijāQatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 4) | AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

4)

AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 5) | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

5)

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrīTarut, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 6) | ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

6)

ARIOUA, Azzedine, dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 7) | ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

7)

ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 8) | ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

8)

ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 9) | ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

9)

ASLI, Rabah, dzimis 1975. gada 13. maijāAin Taya (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 10) | ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

10)

ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour, SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 11) | DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

11)

DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrijā (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 12) | DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

12)

DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrijā, (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 13) | EL – HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL – HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL – HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

13)

EL – HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL – HOURI, Ali Saed Bin Ali, EL – HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 1965. gada 11. jūlijāEl Dibabiya, Saūda Arābijā, Saūda Arābijas pilsonis

| 14) | FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis) |
| --- | --- |

14)

FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra loceklis)

| 15) | IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA – ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

15)

IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED vai SA – ID, vai SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 16) | LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

16)

LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 17) | MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555 |
| --- | --- |

17)

MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 488555

| 18) | MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

18)

MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī Ferdi Omar), 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 19) | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrīTayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna) |
| --- | --- |

19)

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (arī MUGHNIYAH, Imad Fayiz), organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks, dzimis 1962. gada 7. decembrīTayr Dibba, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna)

| 20) | NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

20)

NOUARA, Farid, dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 21) | RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

21)

RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 22) | SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

22)

SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 23) | SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

23)

SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 24) | SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

24)

SENOUCI, Sofiane, dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 25) | SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās |
| --- | --- |

25)

SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag, pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās

| 26) | TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis) |
| --- | --- |

26)

TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blidā (Alžīrija) (al – Takfir un al – Hijra loceklis)

| 2. | GRUPAS UN VIENĪBAS






  1) | Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija) |
| --- | --- | --- |

2.

GRUPAS UN VIENĪBAS

1)

Abu Nidal organizācija (ANO) (pazīstama arī kā Fatah Revolucionārā Padome, Arābu Revolucionārās brigādes, Melnais Septembris un Musulmaņu Sociālistu revolucionāra organizācija)

| 2) | Alaksas mocekļu brigāde |
| --- | --- |

2)

Alaksas mocekļu brigāde

| 3) | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3)

Al-Aqsa e.V.

| 4) | Al-Takfir un al-Hijra |
| --- | --- |

4)

Al-Takfir un al-Hijra

| 5) | Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph) |
| --- | --- |

5)

Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā Aum Augstākā patiesība, Aleph)

| 6) | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6)

Babbar Khalsa

| 7) | Gama'a al – Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al – Gama'a al – Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7)

Gama'a al – Islamiyya (Islāma grupa), pazīstama arī kā Al – Gama'a al – Islamiyya, IG)

| 8) | Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C) |
| --- | --- |

8)

Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte (IBDA-C)

| 9) | Hamas, iekļaujot Hamas – Izz al – Din al – Qassem |
| --- | --- |

9)

Hamas, iekļaujot Hamas – Izz al – Din al – Qassem

| 10) | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

10)

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 11) | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

11)

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 12) | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12)

Kahane Chai (Kach)

| 13) | Kurdistānas strādnieku partija (PKK) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13)

Kurdistānas strādnieku partija (PKK) (pazīstama arī kā KADEK, KONGRA-GEL)

| 14) | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

14)

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 15) | Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija, MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība |
| --- | --- |

15)

Mujahedin-e Khalq organizācija (MEK vai MKO) (bez “Irānas Nacionālās Pretošanās Padomes” (NCRI)), (pazīstama arī kā Irānas Nacionālā atbrīvošanās armija, MEK karojošais spārns, Irānas Tautas Mujahidin (PMOI), Irāņu studentu musulmaņu biedrība

| 16) | Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16)

Nacionālā atbrīvošanās armija (Ejército de Liberación Nacional)

| 17) | New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA) |
| --- | --- |

17)

New Peoples Army (NPA) Filipīnās, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag, Joma, atbildīgais par NPA)

| 18) | Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF) |
| --- | --- |

18)

Palestīnas Atbrīvošanās fronte (PAF)

| 19) | Palestīniešu Islāma Jihad |
| --- | --- |

19)

Palestīniešu Islāma Jihad

| 20) | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF) |
| --- | --- |

20)

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte (PATF)

| 21) | Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (PATF – virsvadība) |
| --- | --- |

21)

Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība (PATF – virsvadība)

| 22) | Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (FARC) |
| --- | --- |

22)

Kolumbijas revolucionārie armijas spēki (FARC)

| 23) | Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija (DHKP/C), (Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol) |
| --- | --- |

23)

Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija (DHKP/C), (Devrimci Sol (revolucionāri kreisie), Dev Sol)

| 24) | Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

24)

Mirdzošā taka (SL) (Sendero Luminoso)

| 25) | Stichting Al Aqsa (arī pazīstama kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

25)

Stichting Al Aqsa (arī pazīstama kā Stichting Al Aqsa Nederland, Al Aqsa Nederland)

| 26) | Kolumbijas apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

26)

Kolumbijas apvienotie pašaizstāvēšanās spēki (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2004/306/EK.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 745/2003 (OV L 106, 29.4.2003., 22. lpp.).

1

(2)  OV L 99, 3.4.2004., 28. lpp.

2

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/67

---

PADOMES PAMATLĒMUMS 2005/222/TI

(2005. gada 24. februāris)

par uzbrukumiem informācijas sistēmām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 29. pantu, 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Šā pamatlēmuma mērķis ir uzlabot tiesu un citu kompetento iestāžu, tostarp policijas un citu specializētu tiesībaizsardzības dienestu sadarbību, tuvinot dalībvalstu krimināltiesību noteikumus, kas attiecas uz uzbrukumiem informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

(1)

Šā pamatlēmuma mērķis ir uzlabot tiesu un citu kompetento iestāžu, tostarp policijas un citu specializētu tiesībaizsardzības dienestu sadarbību, tuvinot dalībvalstu krimināltiesību noteikumus, kas attiecas uz uzbrukumiem informācijas sistēmām.

| (2) | Ir zināms, ka ir notikuši uzbrukumi informācijas sistēmām, jo īpaši pēc organizētas noziedzības draudiem, un pastāv arvien lielākas bažas par iespējamiem teroristu uzbrukumiem informācijas sistēmām, kas ir daļa dalībvalstu kritiskās infrastruktūras. Tie apdraud drošākas informācijas sabiedrības un brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un tādējādi prasa rīcību Eiropas Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Ir zināms, ka ir notikuši uzbrukumi informācijas sistēmām, jo īpaši pēc organizētas noziedzības draudiem, un pastāv arvien lielākas bažas par iespējamiem teroristu uzbrukumiem informācijas sistēmām, kas ir daļa dalībvalstu kritiskās infrastruktūras. Tie apdraud drošākas informācijas sabiedrības un brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un tādējādi prasa rīcību Eiropas Savienības līmenī.

| (3) | Efektīva atbilde uz tādiem draudiem prasa visaptverošu pieeju tīklu un informācijas drošībai, kā uzsvērts e-Eiropas rīcības plānā, Komisijas paziņojumā “Tīklu un informācijas drošība: priekšlikums Eiropas politikas pieejai” un Padomes 2002. gada 28. janvāra Rezolūcijā par kopīgu pieeju un konkrētām darbībām tīklu un informācijas drošības jomā (2). |
| --- | --- |

(3)

Efektīva atbilde uz tādiem draudiem prasa visaptverošu pieeju tīklu un informācijas drošībai, kā uzsvērts e-Eiropas rīcības plānā, Komisijas paziņojumā “Tīklu un informācijas drošība: priekšlikums Eiropas politikas pieejai” un Padomes 2002. gada 28. janvāra Rezolūcijā par kopīgu pieeju un konkrētām darbībām tīklu un informācijas drošības jomā (2).

| (4) | Vajadzība vēl vairāk apzināties problēmas, kas saistītas ar informācijas drošību, kā arī sniegt praktisku palīdzību, ir uzsvērta arī Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra Rezolūcijā. |
| --- | --- |

(4)

Vajadzība vēl vairāk apzināties problēmas, kas saistītas ar informācijas drošību, kā arī sniegt praktisku palīdzību, ir uzsvērta arī Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra Rezolūcijā.

| (5) | Ievērojami trūkumi un atšķirības dalībvalstu tiesību aktos šajā jomā var likt šķēršļus organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai un var sarežģīt efektīvu policiju un tiesu sadarbību attiecībā uz uzbrukumiem informācijas sistēmām. Tas, ka modernās informācijas sistēmas ir starptautiskas un bez robežām, nozīmē, ka uzbrukumi šādām sistēmām bieži vien ir uzbrukumi pāri robežām, kas pastiprina steidzamo vajadzību tuvināt krimināltiesību aktus šajā jomā. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojami trūkumi un atšķirības dalībvalstu tiesību aktos šajā jomā var likt šķēršļus organizētās noziedzības un terorisma apkarošanai un var sarežģīt efektīvu policiju un tiesu sadarbību attiecībā uz uzbrukumiem informācijas sistēmām. Tas, ka modernās informācijas sistēmas ir starptautiskas un bez robežām, nozīmē, ka uzbrukumi šādām sistēmām bieži vien ir uzbrukumi pāri robežām, kas pastiprina steidzamo vajadzību tuvināt krimināltiesību aktus šajā jomā.

| (6) | Padomes un Komisijas rīcības plāns par to, kā vislabāk īstenot Amsterdamas Līguma noteikumus par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (3), Eiropadomes sanāksme Tamperē 1999. gada 15.–16. oktobrī, Eiropadomes sanāksme Santa Maria da Feira2000. gada 19.–20. jūnijā, Komisija “Progresa ziņojumā” un Eiropas Parlaments 2000. gada 19. maija Rezolūcijā norāda vai aicina uz tiesību aktu pieņemšanu augsto tehnoloģiju noziegumu apkarošanai, ietverot vienotas definīcijas, apsūdzību celšanas un sodus. |
| --- | --- |

(6)

Padomes un Komisijas rīcības plāns par to, kā vislabāk īstenot Amsterdamas Līguma noteikumus par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (3), Eiropadomes sanāksme Tamperē 1999. gada 15.–16. oktobrī, Eiropadomes sanāksme Santa Maria da Feira2000. gada 19.–20. jūnijā, Komisija “Progresa ziņojumā” un Eiropas Parlaments 2000. gada 19. maija Rezolūcijā norāda vai aicina uz tiesību aktu pieņemšanu augsto tehnoloģiju noziegumu apkarošanai, ietverot vienotas definīcijas, apsūdzību celšanas un sodus.

| (7) | Jāpapildina starptautisko organizāciju veiktais darbs, jo īpaši Eiropas Padomes darbs, tuvinot krimināltiesību aktus, kā arī G8 darbs attiecībā uz starptautisku sadarbību augsto tehnoloģiju noziedzības jomā, Eiropas Savienībā nodrošinot kopīgu pieeju šajā jomā. Šo aicinājumu precizēja Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par “Drošākas informācijas sabiedrības izveidi, uzlabojot informācijas infrastruktūru drošību un apkarojot datornoziegumus”. |
| --- | --- |

(7)

Jāpapildina starptautisko organizāciju veiktais darbs, jo īpaši Eiropas Padomes darbs, tuvinot krimināltiesību aktus, kā arī G8 darbs attiecībā uz starptautisku sadarbību augsto tehnoloģiju noziedzības jomā, Eiropas Savienībā nodrošinot kopīgu pieeju šajā jomā. Šo aicinājumu precizēja Komisijas paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par “Drošākas informācijas sabiedrības izveidi, uzlabojot informācijas infrastruktūru drošību un apkarojot datornoziegumus”.

| (8) | Būtu jātuvina krimināltiesību akti par uzbrukumiem informācijas sistēmām, lai nodrošinātu visciešāko iespējamo policijas un tiesu sadarbību attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar uzbrukumiem informācijas sistēmām, un veicinātu organizētās noziedzības un terorisma apkarošanu. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jātuvina krimināltiesību akti par uzbrukumiem informācijas sistēmām, lai nodrošinātu visciešāko iespējamo policijas un tiesu sadarbību attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar uzbrukumiem informācijas sistēmām, un veicinātu organizētās noziedzības un terorisma apkarošanu.

| (9) | Visas dalībvalstis ir ratificējušas 1981. gada 28. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Konvenciju personu aizsardzībai attiecībā uz personisko datu automātisko apstrādi. Personas dati, kas apstrādāti, īstenojot šo pamatlēmumu, būtu jāaizsargā saskaņā ar minētās konvencijas principiem. |
| --- | --- |

(9)

Visas dalībvalstis ir ratificējušas 1981. gada 28. janvārī pieņemto Eiropas Padomes Konvenciju personu aizsardzībai attiecībā uz personisko datu automātisko apstrādi. Personas dati, kas apstrādāti, īstenojot šo pamatlēmumu, būtu jāaizsargā saskaņā ar minētās konvencijas principiem.

| (10) | Ir svarīgi, ka šajā jomā ir vienotas definīcijas, jo īpaši informācijas sistēmu un datorizētu datu definīcija, lai dalībvalstīs nodrošinātu konsekventu pieeju, piemērojot šo pamatlēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Ir svarīgi, ka šajā jomā ir vienotas definīcijas, jo īpaši informācijas sistēmu un datorizētu datu definīcija, lai dalībvalstīs nodrošinātu konsekventu pieeju, piemērojot šo pamatlēmumu.

| (11) | Jāpanāk kopīga pieeja noziedzīgu nodarījumu pazīmēm, par noziedzīgiem nodarījumiem kopīgi atzīstot nelikumīgu piekļuvi informācijas sistēmai, nelikumīgu iejaukšanos sistēmā un nelikumīgu iejaukšanos datos. |
| --- | --- |

(11)

Jāpanāk kopīga pieeja noziedzīgu nodarījumu pazīmēm, par noziedzīgiem nodarījumiem kopīgi atzīstot nelikumīgu piekļuvi informācijas sistēmai, nelikumīgu iejaukšanos sistēmā un nelikumīgu iejaukšanos datos.

| (12) | Lai apkarotu datornoziegumus, katrai dalībvalstij būtu jānodrošina efektīva tiesu sadarbība attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kā pamatā ir 2., 3., 4. un 5. pantā minētie uzvedības veidi. |
| --- | --- |

(12)

Lai apkarotu datornoziegumus, katrai dalībvalstij būtu jānodrošina efektīva tiesu sadarbība attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kā pamatā ir 2., 3., 4. un 5. pantā minētie uzvedības veidi.

| (13) | Jāizvairās no tā, lai pārāk daudzus gadījumus, jo īpaši maznozīmīgus gadījumus, atzītu par kriminālnoziegumiem, kā arī jāizvairās no tā, lai tiesību subjektus un pilnvarotas personas atzītu par kriminālatbildīgām personām. |
| --- | --- |

(13)

Jāizvairās no tā, lai pārāk daudzus gadījumus, jo īpaši maznozīmīgus gadījumus, atzītu par kriminālnoziegumiem, kā arī jāizvairās no tā, lai tiesību subjektus un pilnvarotas personas atzītu par kriminālatbildīgām personām.

| (14) | Dalībvalstīm jāparedz sodi par uzbrukumiem informācijas sistēmām. Šādi sodi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm jāparedz sodi par uzbrukumiem informācijas sistēmām. Šādi sodi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi.

| (15) | Ir lietderīgi paredzēt smagākus sodus, ja uzbrukumu informācijas sistēmai veic krimināla organizācija, kā noteikts Vienotajā rīcībā 98/733/TI (1998. gada 21. decembris) par dalības kriminālās organizācijās uzskatīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs par noziedzīgu nodarījumu (4). Tāpat ir lietderīgi nodrošināt iespēju piemērot smagākus sodus, ja šāds uzbrukums ir radījis nopietnus zaudējumus vai skāris būtiskas intereses. |
| --- | --- |

(15)

Ir lietderīgi paredzēt smagākus sodus, ja uzbrukumu informācijas sistēmai veic krimināla organizācija, kā noteikts Vienotajā rīcībā 98/733/TI (1998. gada 21. decembris) par dalības kriminālās organizācijās uzskatīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs par noziedzīgu nodarījumu (4). Tāpat ir lietderīgi nodrošināt iespēju piemērot smagākus sodus, ja šāds uzbrukums ir radījis nopietnus zaudējumus vai skāris būtiskas intereses.

| (16) | Būtu arī jāparedz dalībvalstu savstarpējas sadarbības pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu rīcību pret uzbrukumiem informācijas sistēmām. Tāpēc, lai apmainītos ar informāciju, dalībvalstīm būtu jāizmanto pastāvošais operatīvo kontaktpunktu tīkls, kurš minēts Padomes 2001. gada 25. jūnija Ieteikumā par kontaktpunktiem, ar ko uztur augsto tehnoloģiju noziedzības apkarošanas dienestu 24 stundas diennaktī (5). |
| --- | --- |

(16)

Būtu arī jāparedz dalībvalstu savstarpējas sadarbības pasākumi, lai nodrošinātu efektīvu rīcību pret uzbrukumiem informācijas sistēmām. Tāpēc, lai apmainītos ar informāciju, dalībvalstīm būtu jāizmanto pastāvošais operatīvo kontaktpunktu tīkls, kurš minēts Padomes 2001. gada 25. jūnija Ieteikumā par kontaktpunktiem, ar ko uztur augsto tehnoloģiju noziedzības apkarošanas dienestu 24 stundas diennaktī (5).

| (17) | Dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt šā pamatlēmuma mērķi, proti, nodrošināt, ka pret uzbrukumiem informācijas sistēmām visās dalībvalstīs ievieš sankcijas, piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus kriminālsodus un uzlabojot un veicinot tiesu sadarbību, likvidējot iespējamos sarežģījumus, jo noteikumiem jābūt kopīgiem un saderīgiem, un tos var vieglāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts EK dibināšanas līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas izklāstīts minētajā pantā, šajā pamatlēmumā nosaka tikai to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu šo mērķi. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt šā pamatlēmuma mērķi, proti, nodrošināt, ka pret uzbrukumiem informācijas sistēmām visās dalībvalstīs ievieš sankcijas, piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus kriminālsodus un uzlabojot un veicinot tiesu sadarbību, likvidējot iespējamos sarežģījumus, jo noteikumiem jābūt kopīgiem un saderīgiem, un tos var vieglāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts EK dibināšanas līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas izklāstīts minētajā pantā, šajā pamatlēmumā nosaka tikai to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu šo mērķi.

| (18) | Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās II un VI nodaļā, |
| --- | --- |

(18)

Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās II un VI nodaļā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatlēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “informācijas sistēma” ir jebkura ierīce vai savstarpēji savienotu vai saistītu ierīču kopums, no kurām viena vai vairākas ierīces saskaņā ar programmu veic automātisku datorizētu datu apstrādi, kā arī datorizēti dati, ko minētās ierīces glabā, apstrādā, iegūst vai sūta to darbībai, izmantošanai, aizsardzībai un uzturēšanai; |
| --- | --- |

a)

“informācijas sistēma” ir jebkura ierīce vai savstarpēji savienotu vai saistītu ierīču kopums, no kurām viena vai vairākas ierīces saskaņā ar programmu veic automātisku datorizētu datu apstrādi, kā arī datorizēti dati, ko minētās ierīces glabā, apstrādā, iegūst vai sūta to darbībai, izmantošanai, aizsardzībai un uzturēšanai;

| (b) | “datorizēti dati” ir jebkurš faktu, informācijas vai konceptu atveidojums formā, kas piemērota apstrādei informācijas sistēmā, tostarp programma, kas piemērota tam, lai informācijas sistēmā izraisītu kādu darbību; |
| --- | --- |

(b)

“datorizēti dati” ir jebkurš faktu, informācijas vai konceptu atveidojums formā, kas piemērota apstrādei informācijas sistēmā, tostarp programma, kas piemērota tam, lai informācijas sistēmā izraisītu kādu darbību;

| c) | “juridiska persona” ir jebkurš subjekts, kam ir šāds statuss attiecīgos tiesību aktos, izņemot valstis vai citas valsts struktūras, kas īsteno valsts varu, un starptautiskas sabiedriskās organizācijas; |
| --- | --- |

c)

“juridiska persona” ir jebkurš subjekts, kam ir šāds statuss attiecīgos tiesību aktos, izņemot valstis vai citas valsts struktūras, kas īsteno valsts varu, un starptautiskas sabiedriskās organizācijas;

| d) | “bez tiesībām” ir piekļuve vai iejaukšanās bez īpašnieka vai bez sistēmas vai tās daļas cita tiesību subjekta atļaujas, vai tāda piekļuve vai iejaukšanās, kas nav atļauta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

“bez tiesībām” ir piekļuve vai iejaukšanās bez īpašnieka vai bez sistēmas vai tās daļas cita tiesību subjekta atļaujas, vai tāda piekļuve vai iejaukšanās, kas nav atļauta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

2. pants

Nelikumīga piekļuve informācijas sistēmām

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vismaz gadījumos, kas nav mazsvarīgi, tīša piekļuve bez tiesībām visai informācijas sistēmai vai jebkādai tās daļai ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums.

2.   Jebkura dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka par 1. punktā minēto rīcību ceļ apsūdzību tikai tad, ja pārkāpums ir izdarīts, pārkāpjot drošības pasākumu.

3. pants

Nelikumīga iejaukšanās sistēmā

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācijas sistēmas darbības tīša, būtiska kavēšana vai pārtraukšana, datorizētus datus ievadot, sūtot, bojājot, dzēšot, pasliktinot, grozot, anulējot vai padarot nepieejamus, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to veic bez tiesībām, vismaz gadījumos, kas nav mazsvarīgi.

4. pants

Nelikumīga iejaukšanās datos

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vismaz gadījumos, kas nav mazsvarīgi, tīša piekļuve bez tiesībām visai informācijas sistēmai vai jebkādai tās daļai ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums.

5. pants

Kūdīšana, palīdzēšana un atbalstīšana un nodarījuma izdarīšanas mēģinājums

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka kūdīšana, palīdzēšana un atbalstīšana, kas saistīta ar 2., 3. un 4. pantā minēto nodarījumu, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka mēģinājums izdarīt 2., 3. un 4. pantā minētos nodarījumus, ir sodāms kā noziedzīgs nodarījums.

3.   Katra dalībvalsts var pieņemt lēmumu nepiemērot 2. punktu 2. pantā minētajiem nodarījumiem.

6. pants

Sodi

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2., 3., 4. un 5. pantā minētie nodarījumi ir sodāmi, piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus kriminālsodus.

2.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 3. un 4. pantā minētie nodarījumi ir sodāmi, piemērojot kriminālsodus, kas maksimāli ir vismaz 1 līdz 3 gadi ieslodzījuma.

7. pants

Atbildību pastiprinoši apstākļi

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. panta 2. punktā minētais nodarījums un 3. un 4. pantā minētais nodarījums ir sodāms, piemērojot kriminālsodus, kas maksimāli ir vismaz 2 līdz 5 gadi ieslodzījuma, ja nodarījums veikts saistībā ar kriminālu organizāciju, kā definēts Vienotajā rīcībā 98/733/TI, neatkarīgi no tur minētā sodu līmeņa.

2.   Dalībvalsts var veikt arī 1. punktā minētos pasākumus, ja nodarījums ir radījis nopietnus zaudējumus vai skāris būtiskas intereses.

8. pants

Juridisku personu atbildība

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiskas personas var saukt pie atbildības par 2., 3., 4. un 5. pantā minētajiem nodarījumiem, ko to labā, darbojoties atsevišķi vai kā juridiskās personas struktūras daļa, veikusi jebkura persona, kam juridiskā personā ir vadošs stāvoklis, kā pamatā ir:

| a) | pilnvaras pārstāvēt juridisko personu; vai |
| --- | --- |

a)

pilnvaras pārstāvēt juridisko personu; vai

| b) | pilnvaras pieņemt lēmumus juridiskās personas vārdā; vai |
| --- | --- |

b)

pilnvaras pieņemt lēmumus juridiskās personas vārdā; vai

| c) | pilnvaras veikt kontroli juridiskajā personā. |
| --- | --- |

c)

pilnvaras veikt kontroli juridiskajā personā.

2.   Neatkarīgi no 1. punktā paredzētajiem gadījumiem katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridisko personu var saukt pie atbildības tad, ja 1. punktā minētās personas pārraudzības vai kontroles trūkums ir darījis iespējamu to, ka 2., 3., 4. un 5. pantā minēto nodarījumu veic šīs juridiskās personas labā tai pakļauta persona.

3.   Juridiskas personas atbildība saskaņā ar 1. un 2. punktu neizslēdz kriminālvajāšanu pret fiziskām personām, kas 2., 3., 4. un 5. pantā minēto nodarījumu izdarīšanā ir iesaistītas kā izdarītāji, kūdītāji vai līdzdalībnieki.

9. pants

Juridiskām personām piemērojamie sodi

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiskā persona, kas ir saukta pie atbildības saskaņā ar 8. panta 1. punktu, ir sodāma, tai piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus sodus, kuri ietver naudas sodu, kas ir vai nav kriminālsods, un var ietvert citus sodus, piemēram:

| a) | valsts pabalstu vai atbalsta saņemšanas tiesību atņemšanu; |
| --- | --- |

a)

valsts pabalstu vai atbalsta saņemšanas tiesību atņemšanu;

| b) | īslaicīgu vai pastāvīgu aizliegumu veikt komercdarbību; |
| --- | --- |

b)

īslaicīgu vai pastāvīgu aizliegumu veikt komercdarbību;

| c) | pakļaušanu tiesas uzraudzībai vai |
| --- | --- |

c)

pakļaušanu tiesas uzraudzībai vai

| d) | likvidēšanu tiesas ceļā. |
| --- | --- |

d)

likvidēšanu tiesas ceļā.

2.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiska persona, kas ir saukta pie atbildības saskaņā ar 8. panta 2. punktu, ir sodāma, tai piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus sodus vai pasākumus.

10. pants

Jurisdikcija

1.   Katra dalībvalsts ievieš tās jurisdikciju attiecībā uz 2., 3., 4. un 5. pantā minētajiem nodarījumiem, ja nodarījums ir izdarīts:

| a) | pilnīgi vai daļēji tās teritorijā; vai |
| --- | --- |

a)

pilnīgi vai daļēji tās teritorijā; vai

| b) | to ir izdarījis tās valstspiederīgais; vai |
| --- | --- |

b)

to ir izdarījis tās valstspiederīgais; vai

| c) | tas ir izdarīts par labu juridiskai personai, kuras galvenais birojs ir šīs dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

c)

tas ir izdarīts par labu juridiskai personai, kuras galvenais birojs ir šīs dalībvalsts teritorijā.

2.   Katra dalībvalsts, nosakot tās jurisdikciju saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, nodrošina, ka jurisdikcija ietver gadījumus, kad:

| a) | likumpārkāpējs veic nodarījumu, kamēr viņš fiziski atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir veikts pret informācijas sistēmu attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai ne; vai |
| --- | --- |

a)

likumpārkāpējs veic nodarījumu, kamēr viņš fiziski atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tā, vai nodarījums ir veikts pret informācijas sistēmu attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai ne; vai

| b) | nodarījumu veic pret informācijas sistēmu attiecīgās dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tā, vai likumpārkāpējs veic nodarījumu, kamēr viņš fiziski ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai ne. |
| --- | --- |

b)

nodarījumu veic pret informācijas sistēmu attiecīgās dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tā, vai likumpārkāpējs veic nodarījumu, kamēr viņš fiziski ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai ne.

3.   Dalībvalsts, kas saskaņā ar tās tiesību aktiem vēl neizdod savus valstspiederīgos vai nenodod tos citas valsts jurisdikcijā, veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu tās jurisdikciju un attiecīgos gadījumos veiktu kriminālvajāšanu attiecībā uz 2., 3., 4. un 5. pantā minētajiem nodarījumiem, ja šos nodarījumus izdarījuši tās valstspiederīgie ārpus šīs dalībvalsts teritorijas.

4.   Ja nodarījums ir vairāk nekā vienas dalībvalsts jurisdikcijā un ja kāda no attiecīgām valstīm var likumīgi veikt kriminālvajāšanu, ņemot par pamatu tos pašus faktus, tad attiecīgās dalībvalstis sadarbojas, lai pieņemtu lēmumu par to, kura no tām veiks likumpārkāpēju kriminālvajāšanu, lai pēc iespējas centralizētu tiesvedību vienā dalībvalstī. Lai to panāktu, dalībvalstis var izmantot jebkuras Eiropas Savienībā izveidotās organizācijas vai mehānisma palīdzību, lai veicinātu sadarbību starp šo valstu tiesu iestādēm un šo iestāžu darbības koordināciju. Secīgi var ņemt vērā šādus faktorus:

| — | dalībvalsts ir tā, kuras teritorijā izdarīti nodarījumi, saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu un 2. punktu, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts ir tā, kuras teritorijā izdarīti nodarījumi, saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu un 2. punktu,

| — | dalībvalsts ir tā, kuras valstspiederīgais ir izdarītājs, |
| --- | --- |

—

dalībvalsts ir tā, kuras valstspiederīgais ir izdarītājs,

| — | dalībvalsts ir tā, kurā izdarītājs ir atrasts. |
| --- | --- |

—

dalībvalsts ir tā, kurā izdarītājs ir atrasts.

5.   Dalībvalsts var pieņemt lēmumu nepiemērot vai tikai konkrētos gadījumos vai apstākļos piemērot 1. panta b) apakšpunktā un 1. panta c) apakšpunktā izklāstītos jurisdikcijas noteikumus.

6.   Dalībvalstis informē Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisiju, ja tās pieņem lēmumu piemērot 5. punktu, vajadzības gadījumā norādot konkrētos gadījumus vai apstākļus, kādos lēmumu piemēro.

11. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Lai apmainītos ar informāciju par 2., 3., 4. un 5. pantā minētajiem nodarījumiem, saskaņā ar datu aizsardzības noteikumiem dalībvalstis nodrošina, ka tās padara pastāvošo operatīvo kontaktpunktu tīklu pieejamu divdesmit četras stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā.

2.   Katra dalībvalsts informē Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisiju par tās noteikto kontaktpunktu informācijas apmaiņai par nodarījumiem attiecībā uz uzbrukumiem informācijas sistēmām. Ģenerālsekretariāts šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm.

12. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2007. gada 16. martam izpildītu šo pamatlēmumu.

2.   Līdz 2007. gada 16. martam dalībvalstis nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai to visu noteikumu tekstus, ar ko to tiesību aktos transponē saistības, kuras tām uzliek šis pamatlēmums. Līdz 2007. gada 16. septembrim, pamatojoties uz ziņojumu, ko sagatavo, izmantojot šo informāciju, un rakstisku Komisijas ziņojumu, Padome izvērtē to, ciktāl dalībvalstis ir ievērojušas šo pamatlēmumu.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šis pamatlēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  OV C 300 E, 11.12.2003., 26. lpp.

1

(2)  OV C 43, 16.2.2002., 2. lpp.

2

(3)  OV C 19, 23.1.1999., 1. lpp.

3

(4)  OV L 351, 29.12.1998., 1. lpp.

4

(5)  OV C 187, 3.7.2001., 5. lpp.

5

---

Labojums

| 16.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 69/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 69/72

---

Labojums Komisijas Regulai (EK) Nr. 398/2005 (2005. gada 10. marts), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 65, 2005. gada 11. marts
  )

3. lappusē, 1. pantā, pēc vārdiem “neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta”:

tekstu:

“19,209 EUR/100 kg”,

lasīt kā:

“19,192 EUR/100 kg”.

---