# Den Europæiske Unions L 88/7. a

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 88 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang7. april 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 88

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang7. april 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 533/2005 af 6. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 534/2005 af 5. april 2005 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 535/2005 af 6. april 2005 om berigtigelse af den italienske udgave af forordning (EF) nr. 1623/2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår markedsmekanismer | 9 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 533/2005 af 6. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 534/2005 af 5. april 2005 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 535/2005 af 6. april 2005 om berigtigelse af den italienske udgave af forordning (EF) nr. 1623/2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår markedsmekanismer

9

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 18. marts 2005 om ændring af beslutning 97/80/EF om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter
  (meddelt under nummer K(2005) 754)

   (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens afgørelse af 5. april 2005 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea og Taiwan | 21 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 18. marts 2005 om ændring af beslutning 97/80/EF om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter
  (meddelt under nummer K(2005) 754)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 754)

1

10

*

Kommissionens afgørelse af 5. april 2005 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea og Taiwan

21

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 2168/2004 af 17. december 2004 om tilpasning af forordning (EØF) nr. 2037/93 på grund af Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse (EUT L 371 af 18.12.2004) | 38 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 2168/2004 af 17. december 2004 om tilpasning af forordning (EØF) nr. 2037/93 på grund af Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse (EUT L 371 af 18.12.2004)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 533/2005

af 6. april 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 7. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. april 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 6. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 57,5 |
| 212 | 111,3 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 149,8 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 47,5 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 97,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 74,5 |
| 999 | 74,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 102,6 |
| 204 | 50,6 |
| 999 | 76,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 52,5 |
| 204 | 49,7 |
| 212 | 47,1 |
| 220 | 34,0 |
| 400 | 60,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 63,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,9 |
| 400 | 115,0 |
| 404 | 86,1 |
| 508 | 68,7 |
| 512 | 75,3 |
| 524 | 73,3 |
| 528 | 68,7 |
| 720 | 72,6 |
| 804 | 118,8 |
| 999 | 84,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 71,9 |
| 512 | 58,6 |
| 528 | 56,6 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 56,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

103,2

204

57,5

212

111,3

624

166,8

999

109,7

0707 00 05

052

149,8

068

95,9

096

39,9

204

47,5

220

155,5

999

97,7

0709 10 00

220

74,5

999

74,5

0709 90 70

052

102,6

204

50,6

999

76,6

0805 10 20

052

52,5

204

49,7

212

47,1

220

34,0

400

60,3

624

59,3

999

50,5

0805 50 10

052

59,1

400

67,7

624

63,3

999

63,4

0808 10 80

388

78,9

400

115,0

404

86,1

508

68,7

512

75,3

524

73,3

528

68,7

720

72,6

804

118,8

999

84,2

0808 20 50

388

71,9

512

58,6

528

56,6

720

39,8

999

56,7

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 534/2005

af 5. april 2005

om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (2) om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2913/92, særlig artikel 173, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal Kommissionen fastsætte periodiske enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal Kommissionen fastsætte periodiske enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26.

| (2) | Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 173, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning — |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 173, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De enhedsværdier, der er nævnt i artikel 173, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fastsættes som angivet i tabellen i bilaget.

Article 2

Denne forordning træder i kraft den 8. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2700/2000 (EFT L 311 af 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2286/2003 (EUT L 343 af 31.12.2003, s. 1).

2

---

BILAG

| Kode | Varebeskrivelse | Enhedsværdibeløb/100 kg netto |
| --- | --- | --- |
| Art, sort, KN-kode | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Nye kartofler
  0701 90 50 | 30,74 | 17,95 | 923,18 | 229,03 | 480,99 | 7 600,71 |
| 106,14 | 21,40 | 13,23 | 125,66 | 7 368,62 | 1 191,21 |
| 281,86 | 21,11 | | | | |
| 1.30 | Spiseløg (bortset fra sætteløg)
  0703 10 19 | 33,59 | 19,62 | 1 008,71 | 250,24 | 525,55 | 8 304,83 |
| 115,98 | 23,38 | 14,46 | 137,30 | 8 051,24 | 1 301,57 |
| 307,97 | 23,06 | | | | |
| 1.40 | Hvidløg
  0703 20 00 | 138,34 | 80,79 | 4 154,49 | 1 030,66 | 2 164,55 | 34 204,57 |
| 477,66 | 96,28 | 59,54 | 565,48 | 33 160,10 | 5 360,68 |
| 1 268,40 | 94,99 | | | | |
| 1.50 | Porrer
  ex 0703 90 00 | 59,67 | 34,85 | 1 791,98 | 444,56 | 933,65 | 14 753,68 |
| 206,03 | 41,53 | 25,68 | 243,91 | 14 303,16 | 2 312,26 |
| 547,11 | 40,97 | | | | |
| 1.60 | Blomkål
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Hvidkål og rødkål
  0704 90 10 | 60,89 | 35,56 | 1 828,59 | 453,64 | 952,72 | 15 055,05 |
| 210,24 | 42,38 | 26,21 | 248,89 | 14 595,33 | 2 359,49 |
| 558,28 | 41,81 | | | | |
| 1.90 | Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| 1.100 | Kinakål
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 60,74 | 3 123,52 | 774,90 | 1 627,40 | 25 716,47 |
| 359,13 | 72,39 | 44,77 | 425,15 | 24 931,20 | 4 030,39 |
| 953,64 | 71,42 | | | | |
| 1.110 | Hovedsalat
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Gulerødder
  ex 0706 10 00 | 37,34 | 21,81 | 1 121,36 | 278,19 | 584,24 | 9 232,32 |
| 128,93 | 25,99 | 16,07 | 152,63 | 8 950,40 | 1 446,93 |
| 342,36 | 25,64 | | | | |
| 1.140 | Radiser
  ex 0706 90 90 | 71,65 | 41,84 | 2 151,72 | 533,81 | 1 121,08 | 17 715,46 |
| 247,39 | 49,87 | 30,84 | 292,88 | 17 174,51 | 2 776,44 |
| 656,94 | 49,20 | | | | |
| 1.160 | Ærter (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 367,79 | 214,79 | 11 045,09 | 2 740,11 | 5 754,66 | 90 935,98 |
| 1 269,90 | 255,98 | 158,30 | 1 503,38 | 88 159,17 | 14 251,85 |
| 3 372,15 | 252,54 | | | | |
| 1.170 | Bønner: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter)
  ex 0708 20 00 |

Kode

Varebeskrivelse

Enhedsværdibeløb/100 kg netto

Art, sort, KN-kode

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Nye kartofler

0701 90 50

30,74

17,95

923,18

229,03

480,99

7 600,71

106,14

21,40

13,23

125,66

7 368,62

1 191,21

281,86

21,11

1.30

Spiseløg (bortset fra sætteløg)

0703 10 19

33,59

19,62

1 008,71

250,24

525,55

8 304,83

115,98

23,38

14,46

137,30

8 051,24

1 301,57

307,97

23,06

1.40

Hvidløg

0703 20 00

138,34

80,79

4 154,49

1 030,66

2 164,55

34 204,57

477,66

96,28

59,54

565,48

33 160,10

5 360,68

1 268,40

94,99

1.50

Porrer

ex 0703 90 00

59,67

34,85

1 791,98

444,56

933,65

14 753,68

206,03

41,53

25,68

243,91

14 303,16

2 312,26

547,11

40,97

1.60

Blomkål

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Hvidkål og rødkål

0704 90 10

60,89

35,56

1 828,59

453,64

952,72

15 055,05

210,24

42,38

26,21

248,89

14 595,33

2 359,49

558,28

41,81

1.90

Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kinakål

ex 0704 90 90

104,01

60,74

3 123,52

774,90

1 627,40

25 716,47

359,13

72,39

44,77

425,15

24 931,20

4 030,39

953,64

71,42

1.110

Hovedsalat

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Gulerødder

ex 0706 10 00

37,34

21,81

1 121,36

278,19

584,24

9 232,32

128,93

25,99

16,07

152,63

8 950,40

1 446,93

342,36

25,64

1.140

Radiser

ex 0706 90 90

71,65

41,84

2 151,72

533,81

1 121,08

17 715,46

247,39

49,87

30,84

292,88

17 174,51

2 776,44

656,94

49,20

1.160

Ærter (Pisum sativum)

0708 10 00

367,79

214,79

11 045,09

2 740,11

5 754,66

90 935,98

1 269,90

255,98

158,30

1 503,38

88 159,17

14 251,85

3 372,15

252,54

1.170

Bønner:

1.170.1

—

Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter)

ex 0708 20 00

191,68

111,94

5 756,39

1 428,07

2 999,17

47 393,28

661,84

133,41

82,50

783,52

45 946,08

7 427,66

1 757,47

131,62

1.170.2

| — | Bønner (Phaseolus-arter, vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Bønner (Phaseolus-arter, vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

255,23

149,05

7 664,81

1 901,51

3 993,48

63 105,62

881,26

177,64

109,85

1 043,28

61 178,63

9 890,16

2 340,13

175,25

1.180

Valskbønner

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artiskokker

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Asparges:

1.200.1

| — | Grønne
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Grønne

ex 0709 20 00

266,99

155,92

8 018,02

1 989,14

4 177,51

66 013,65

921,87

185,83

114,91

1 091,35

63 997,86

10 345,92

2 447,96

183,33

1.200.2

| — | Andre tilfælde
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Andre tilfælde

ex 0709 20 00

552,61

322,72

16 595,37

4 117,04

8 646,43

136 632,30

1 908,04

384,62

237,84

2 258,84

132 460,11

21 413,56

5 066,70

379,45

1.210

Auberginer

0709 30 00

164,01

95,78

4 925,29

1 221,88

2 566,15

40 550,68

566,28

114,15

70,59

670,39

39 312,43

6 355,26

1 503,73

112,62

1.220

Bladselleri (Apium graveolens L., var. Dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

117,15

68,41

3 518,09

872,78

1 832,98

28 965,02

404,49

81,54

50,42

478,86

28 080,54

4 539,51

1 074,10

80,44

1.230

Kantareller

0709 59 10

926,44

541,04

27 821,92

6 902,16

14 495,64

229 062,29

3 198,81

644,80

398,74

3 786,92

222 067,67

35 899,55

8 494,25

636,14

1.240

Sød peber

0709 60 10

178,38

104,17

5 356,95

1 328,97

2 791,05

44 104,65

615,91

124,15

76,78

729,15

42 757,88

6 912,26

1 635,52

122,49

1.250

Fennikel

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Søde kartofler, hele, friske (bestemt til menneskeføde)

0714 20 10

116,78

68,20

3 507,04

870,04

1 827,22

28 873,98

403,22

81,28

50,26

477,35

27 992,29

4 525,24

1 070,73

80,19

2.10

Spiselige kastanjer (Castanea-arter), friske

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, friske

ex 0804 30 00

94,92

55,43

2 850,51

707,16

1 485,16

23 468,67

327,74

66,06

40,85

387,99

22 752,04

3 678,10

870,28

65,18

2.40

Avocadoer, friske

ex 0804 40 00

142,78

83,38

4 287,89

1 063,76

2 234,06

35 302,90

493,00

99,38

61,45

583,64

34 224,89

5 532,81

1 309,13

98,04

2.50

Guvabær og mango, friske

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Appelsiner, friske:

2.60.1

| — | Blod- og halvblodappelsiner
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Blod- og halvblodappelsiner

0805 10 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner

0805 10 30

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | Andre varer
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

Andre varer

0805 10 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), friske; klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, friske:

2.70.1

| — | Klementiner
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiner

ex 0805 20 10

106,21

62,03

3 189,59

791,29

1 661,83

26 260,42

366,72

73,92

45,71

434,14

25 458,54

4 115,64

973,81

72,93

2.70.2

| — | Monreales og satsumas
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreales og satsumas

ex 0805 20 30

105,90

61,85

3 180,41

789,01

1 657,04

26 184,81

365,67

73,71

45,58

432,89

25 385,24

4 103,79

971,00

72,72

2.70.3

| — | Mandariner og wilkings
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariner og wilkings

ex 0805 20 50

66,63

38,91

2 001,08

496,43

1 042,59

16 475,18

230,07

46,38

28,68

272,37

15 972,10

2 582,06

610,94

45,75

2.70.4

| — | Tangeriner og andre varer
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriner og andre varer

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

74,24

43,36

2 229,56

553,12

1 161,64

18 356,36

256,34

51,67

31,95

303,47

17 795,83

2 876,88

680,70

50,98

2.85

Limefrugter (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia), friske

0805 50 90

58,11

33,94

1 745,14

432,94

909,25

14 368,04

200,65

40,45

25,01

237,54

13 929,30

2 251,82

532,81

39,90

2.90

Grapefrugter, friske:

2.90.1

| — | Hvide
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

Hvide

ex 0805 40 00

71,09

41,52

2 135,01

529,66

1 112,37

17 577,84

245,47

49,48

30,60

290,60

17 041,09

2 754,87

651,83

48,82

2.90.2

| — | Lyserøde
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

Lyserøde

ex 0805 40 00

87,96

51,37

2 641,45

655,30

1 376,23

21 747,47

303,70

61,22

37,86

359,53

21 083,39

3 408,35

806,46

60,40

2.100

Druer til spisebrug

0806 10 10

139,35

81,38

4 184,97

1 038,22

2 180,43

34 455,52

481,16

96,99

59,98

569,63

33 403,39

5 400,01

1 277,70

95,69

2.110

Vandmeloner

0807 11 00

34,38

20,08

1 032,47

256,14

537,93

8 500,45

118,71

23,93

14,80

140,53

8 240,89

1 332,23

315,22

23,61

2.120

Meloner (bortset fra vandmeloner):

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,63

33,66

1 730,68

429,35

901,71

14 248,99

198,98

40,11

24,80

235,57

13 813,89

2 233,16

528,39

39,57

2.120.2

| — | Andre varer
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0807 19 00

106,01

61,91

3 183,72

789,83

1 658,76

26 212,04

366,05

73,79

45,63

433,34

25 411,63

4 108,05

972,01

72,79

2.140

Pærer

2.140.1

| — | Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia),
  Pærer — Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia),

Pærer — Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Andre varer
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Abrikoser

0809 10 00

705,36

411,93

21 182,67

5 255,07

11 036,49

174 400,26

2 435,47

490,93

303,59

2 883,23

169 074,79

27 332,70

6 467,23

484,34

2.160

Kirsebær

0809 20 95

0809 20 05

610,83

356,72

18 343,84

4 550,81

9 557,41

151 027,72

2 109,07

425,14

262,90

2 496,83

146 415,95

23 669,66

5 600,52

419,43

2.170

Ferskener

0809 30 90

147,21

85,97

4 420,95

1 096,76

2 303,38

36 398,36

508,30

102,46

63,36

601,75

35 286,91

5 704,50

1 349,75

101,08

2.180

Nektariner

ex 0809 30 10

118,41

69,15

3 555,96

882,17

1 852,71

29 276,75

408,84

82,41

50,96

484,01

28 382,76

4 588,37

1 085,66

81,31

2.190

Blommer

0809 40 05

90,22

52,69

2 709,25

672,12

1 411,56

22 305,71

311,50

62,79

38,83

368,76

21 624,58

3 495,84

827,16

61,95

2.200

Jordbær

0810 10 00

179,72

104,96

5 397,24

1 338,97

2 812,04

44 436,34

620,55

125,09

77,35

734,63

43 079,44

6 964,24

1 647,82

123,41

2.205

Hindbær

0810 20 10

304,95

178,09

9 157,95

2 271,94

4 771,43

75 398,89

1 052,93

212,25

131,25

1 246,51

73 096,51

11 816,81

2 796,00

209,39

2.210

Frugter af Vaccinium myrtillus (blåbær)

0810 40 30

1 455,44

849,98

43 708,32

10 843,32

22 772,69

359 857,54

5 025,34

1 012,99

626,42

5 949,26

348 868,97

56 398,30

13 344,49

999,38

2.220

Kiwifrugter (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

64,65

37,76

1 941,50

481,66

1 011,55

15 984,71

223,22

45,00

27,83

264,26

15 496,61

2 505,19

592,76

44,39

2.230

Granatæbler

ex 0810 90 95

314,59

183,72

9 447,45

2 343,76

4 922,26

77 782,38

1 086,22

218,95

135,40

1 285,92

75 407,22

12 190,36

2 884,38

216,01

2.240

Kakifrugter (dadelblommer) (herunder sharon-frugter)

ex 0810 90 95

143,42

83,76

4 306,99

1 068,49

2 244,00

35 460,10

495,19

99,82

61,73

586,24

34 377,29

5 557,45

1 314,96

98,48

2.250

Litchiblommer

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 535/2005

af 6. april 2005

om berigtigelse af den italienske udgave af forordning (EF) nr. 1623/2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår markedsmekanismer

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (1), særlig artikel 26, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I den italienske udgave af artikel 34, stk. 3, andet afsnit, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1623/2000 (2) optræder der en fejl, som stammer fra den ændring, der blev gennemført ved forordning (EF) nr. 1774/2004. Fejlen bør berigtiges. |
| --- | --- |

(1)

I den italienske udgave af artikel 34, stk. 3, andet afsnit, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1623/2000 (2) optræder der en fejl, som stammer fra den ændring, der blev gennemført ved forordning (EF) nr. 1774/2004. Fejlen bør berigtiges.

| (2) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin — |
| --- | --- |

(2)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Vedrører kun den italienske udgave.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1795/2003 (EUT L 262 af 14.10.2003, s. 13).

1

(2)  EFT L 194 af 31.7.2000, s. 45. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1774/2004 (EUT L 316 af 15.10.2004, s. 61).

2

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/10

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 18. marts 2005

om ændring af beslutning 97/80/EF om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter

(meddelt under nummer K(2005) 754)

(EØS-relevant tekst)

(2005/288/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 96/16/EF af 19. marts 1996 om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 5, stk. 2, og artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det bestemmes i artikel 5, stk. 2, i direktiv 96/16/EF, at medlemsstaterne hvert år forelægger Kommissionen metodologirapporter efter et standardspørgeskema, udarbejdet af Kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Det bestemmes i artikel 5, stk. 2, i direktiv 96/16/EF, at medlemsstaterne hvert år forelægger Kommissionen metodologirapporter efter et standardspørgeskema, udarbejdet af Kommissionen.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (2) indføres den retlige ramme for fællesskabsstatistikker opdelt efter regionale enheder; den nye nomenklatur (NUTS) bør derfor anvendes til indberetning af data om den producerede mængde komælk i landbrugsbedrifterne på regionalt niveau. |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (2) indføres den retlige ramme for fællesskabsstatistikker opdelt efter regionale enheder; den nye nomenklatur (NUTS) bør derfor anvendes til indberetning af data om den producerede mængde komælk i landbrugsbedrifterne på regionalt niveau.

| (3) | Under hensyn til den voksende økonomiske betydning af mælkens indhold af protein bliver det i stigende grad nødvendigt at have statistiske oplysninger om proteinindholdet i de vigtigste mejeriprodukter til rådighed. |
| --- | --- |

(3)

Under hensyn til den voksende økonomiske betydning af mælkens indhold af protein bliver det i stigende grad nødvendigt at have statistiske oplysninger om proteinindholdet i de vigtigste mejeriprodukter til rådighed.

| (4) | Bestemmelserne i Kommissionens beslutning 97/80/EF af 18. december 1996 om gennemførelsesbestemmelser for Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter (3) bør ændres og suppleres. |
| --- | --- |

(4)

Bestemmelserne i Kommissionens beslutning 97/80/EF af 18. december 1996 om gennemførelsesbestemmelser for Rådets direktiv 96/16/EF om statistiske undersøgelser af mælk og mejeriprodukter (3) bør ændres og suppleres.

| (5) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité — |
| --- | --- |

(5)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 97/80/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag II tilføjes tabel H og I, som er anført i bilag I til denne beslutning. |
| --- | --- |

1)

I bilag II tilføjes tabel H og I, som er anført i bilag I til denne beslutning.

| 2) | Bilag III erstattes af bilag II til denne beslutning. |
| --- | --- |

2)

Bilag III erstattes af bilag II til denne beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 78 af 28.3.1996, s. 27. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/107/EF (EUT L 7 af 13.1.2004, s. 40).

1

(2)  EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1.

2

(3)  EFT L 24 af 25.1.1997, s. 26. Senest ændret ved Rådets beslutning 98/582/EF (EFT L 281 af 17.10.1998, s. 36).

3

---

BILAG I

I bilag II til beslutning 97/80/EF tilføjes følgende tabel H og I:

»TABEL H

Mejeriernes virksomhed

Komælksprotein i de vigtigste mejeriprodukter

Land: ... År: ...

| Kode | Produkter | Mængde (1)

  (1 000 t) | Proteinindhold (t) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 |
| 1 | Friske produkter | | |
| 11 | Konsummælk | | |
| 112 | Sødmælk | | |
| 113 | Letmælk | | |
| 114 | Skummetmælk | | |
| 12 | Kærnemælk | | |
| 13 | Fløde | | |
| 2 | Forarbejdede produkter | | |
| 21 | Kondenseret mælk | | |
| 221 | Flødepulver | | |
| 222 | Sødmælkspulver | | |
| 223 | Letmælkspulver | | |
| 224 | Skummetmælkspulver | | |
| 225 | Kærnemælkspulver | | |
| 23 | Smør og andre mejeriprodukter af gult fedtstof | | |
| 2411 | Ost af komælk | | |
| 25 | Smelteost | | |
| 26 | Kasein og kaseinater | | |
| 27 | Valle | | |

Kode

Produkter

Mængde (1)

(1 000 t)

Proteinindhold (t)

1

2

1

Friske produkter

11

Konsummælk

112

Sødmælk

113

Letmælk

114

Skummetmælk

12

Kærnemælk

13

Fløde

2

Forarbejdede produkter

21

Kondenseret mælk

221

Flødepulver

222

Sødmælkspulver

223

Letmælkspulver

224

Skummetmælkspulver

225

Kærnemælkspulver

23

Smør og andre mejeriprodukter af gult fedtstof

2411

Ost af komælk

25

Smelteost

26

Kasein og kaseinater

27

Valle

TABEL I

Regionale oplysninger om produktionen af komælk

Land: ... År: ...

| Region | NUTS 2-kode | Årlig produktion af komælk
  (1 000 t) (2) |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Landet i alt | | « |

Region

NUTS 2-kode

Årlig produktion af komælk

(1 000 t) (2)

Landet i alt

«

---

(1)  Kolonne 1: produceret mængde i 1 000 tons i den pågældende periode (år). Definition: jf. bilag II til beslutning 97/80/EF, tabel B, kolonne 1.

1

(2)  Vedrører al komælk med undtagelse af direkte diemælk, men inklusive mælk fra malkning (herunder råmælk), som anvendes til foder (f.eks. ved malkning i spande eller på anden vis).

2

---

BILAG II

Bilag III til beslutning 97/80/EF erstattes af følgende bilag:

»BILAG III

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/21

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 5. april 2005

om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea og Taiwan

(2005/289/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), i det følgende benævnt »grundforordningen«, særlig artikel 9,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Generelt

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 28. januar 2004 en meddelelse, i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«, i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea, i det følgende benævnt »Korea«, og Taiwan. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 28. januar 2004 en meddelelse, i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«, i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af garn med høj styrke, af polyestere, med oprindelse i Belarus, Republikken Korea, i det følgende benævnt »Korea«, og Taiwan.

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet i december 2003 af Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS), i det følgende benævnt »klageren«, på vegne af producenter, der tegnede sig for en stor andel, i dette tilfælde mere end 70 %, af EF's samlede produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt bevis for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en antidumpingprocedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet i december 2003 af Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS), i det følgende benævnt »klageren«, på vegne af producenter, der tegnede sig for en stor andel, i dette tilfælde mere end 70 %, af EF's samlede produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt bevis for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en antidumpingprocedure.

| (3) | Den 8. marts 2004 trak en af de klagende producenter, KoSa, efterfølgende sin støtte til klagen tilbage. I mellemtiden meddelte en spansk producent, Brilén, at han var villig til at samarbejde i proceduren og tilsluttede sig klagen. Den 16. juni 2004 trak CIRFS sin klage tilbage med den begrundelse, at den var stærkt i tvivl om, at proceduren ville føre til en tilfredsstillende løsning på dumpingproblemerne og deraf følgende skade på samtlige EF-producenter. Den største EF-producent (Acordis) bad imidlertid om, at proceduren fortsatte. Eftersom Acordis og Brilén står for 40 % af den samlede EF-produktion af garn med høj styrke af polyestere, blev det besluttet, at der stadig var tilstrækkeligt grundlag for at fortsætte undersøgelsen. |
| --- | --- |

(3)

Den 8. marts 2004 trak en af de klagende producenter, KoSa, efterfølgende sin støtte til klagen tilbage. I mellemtiden meddelte en spansk producent, Brilén, at han var villig til at samarbejde i proceduren og tilsluttede sig klagen. Den 16. juni 2004 trak CIRFS sin klage tilbage med den begrundelse, at den var stærkt i tvivl om, at proceduren ville føre til en tilfredsstillende løsning på dumpingproblemerne og deraf følgende skade på samtlige EF-producenter. Den største EF-producent (Acordis) bad imidlertid om, at proceduren fortsatte. Eftersom Acordis og Brilén står for 40 % af den samlede EF-produktion af garn med høj styrke af polyestere, blev det besluttet, at der stadig var tilstrækkeligt grundlag for at fortsætte undersøgelsen.

2.   Indledning

| (4) | Kommissionen meddelte officielt klageren og de kendte EF-producenter, de eksporterende producenter i Belarus, Korea og Taiwan og myndighederne i disse lande, importører og brugere i Fællesskabet, som i klagen var anført som værende berørt, samt disses sammenslutninger, at undersøgelsen ville blive indledt. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen meddelte officielt klageren og de kendte EF-producenter, de eksporterende producenter i Belarus, Korea og Taiwan og myndighederne i disse lande, importører og brugere i Fællesskabet, som i klagen var anført som værende berørt, samt disses sammenslutninger, at undersøgelsen ville blive indledt. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (5) | En eksporterende producent i Belarus, tre eksporterende producenter i Korea og to eksporterende producenter i Taiwan, samt tre producenter i Fællesskabet, fyrre brugere, to brugersammenslutninger og tre importører tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for den foreskrevne frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt. |
| --- | --- |

(5)

En eksporterende producent i Belarus, tre eksporterende producenter i Korea og to eksporterende producenter i Taiwan, samt tre producenter i Fællesskabet, fyrre brugere, to brugersammenslutninger og tre importører tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for den foreskrevne frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt.

| (6) | Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksportører/producenter i Korea og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Korea og importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, imidlertid var lavere end forventet, blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksportører/producenter i Korea og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Korea og importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, imidlertid var lavere end forventet, blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige.

3.   Spørgeskemaer

| (7) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (8) | Den modtog svar fra seks eksporterende producenter (en fra Belarus, tre fra Korea og to fra Taiwan), fra en klagende EF-producent og to andre EF-producenter, fra fem virksomheder, der var brugere, og fra tre importører. |
| --- | --- |

(8)

Den modtog svar fra seks eksporterende producenter (en fra Belarus, tre fra Korea og to fra Taiwan), fra en klagende EF-producent og to andre EF-producenter, fra fem virksomheder, der var brugere, og fra tre importører.

| (9) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om dumping, skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | Producenter i Fællesskabet:







  — | Acordis, Arnhem, Nederlandene |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om dumping, skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

Producenter i Fællesskabet:

—

Acordis, Arnhem, Nederlandene

| — | Brilén S.A., Barbastro, Spanien |
| --- | --- |

—

Brilén S.A., Barbastro, Spanien

| b) | Importører i Fællesskabet:







  — | Pössiger GmbH, Rosendahl, Tyskland |
| --- | --- | --- |

b)

Importører i Fællesskabet:

—

Pössiger GmbH, Rosendahl, Tyskland

| — | Mitsui Ltd., London, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Mitsui Ltd., London, Det Forenede Kongerige

| c) | Brugere i Fællesskabet:







  — | Cordstrap, Deurne, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

c)

Brugere i Fællesskabet:

—

Cordstrap, Deurne, Nederlandene

| — | Güth & Wolf, Gütersloh, Tyskland |
| --- | --- |

—

Güth & Wolf, Gütersloh, Tyskland

| — | OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Tyskland |
| --- | --- |

—

OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Tyskland

| — | Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Tyskland |
| --- | --- |

—

Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Tyskland

| d) | Eksporterende producenter i Korea:







  — | Honeywell Sysko Co., Inc., Seoul, Korea |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Korea:

—

Honeywell Sysko Co., Inc., Seoul, Korea

| — | Hyosung Corporation, Seoul, Korea |
| --- | --- |

—

Hyosung Corporation, Seoul, Korea

| — | Kolon Industries Inc., Seoul, Korea |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc., Seoul, Korea

| e) | Eksporterende producenter i Taiwan:







  — | Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan |
| --- | --- | --- |

e)

Eksporterende producenter i Taiwan:

—

Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan

| — | Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan

| f) | Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:







  — | Honeywell Performance Fibers, Longwy, Frankrig |
| --- | --- | --- |

f)

Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:

—

Honeywell Performance Fibers, Longwy, Frankrig

| — | Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Tyskland.

| (10) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2003, i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden, i det følgende benævnt »den betragtede periode«. |
| --- | --- |

(10)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2003, i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden, i det følgende benævnt »den betragtede periode«.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (11) | Det drejer sig om garn med høj styrke, af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder syntetiske monofilamenter af finhed under 67 decitex, i det følgende benævnt »den pågældende vare«, med oprindelse i Belarus, Korea og Taiwan, som almindeligvis angives under KN-kode 5402 20 00. |
| --- | --- |

(11)

Det drejer sig om garn med høj styrke, af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder syntetiske monofilamenter af finhed under 67 decitex, i det følgende benævnt »den pågældende vare«, med oprindelse i Belarus, Korea og Taiwan, som almindeligvis angives under KN-kode 5402 20 00.

| (12) | Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges i det endelige forbrugsled til en række forskellige formål. Disse omfatter forstærkninger til mekaniske varer af gummi, f.eks. transportremme, drivremme og slanger, radialdæk; stof med og uden overtræk, f.eks. presenninger, reklameskilte, geotekstil, beskyttelsesdragter og sikkerhedsbælter; og anvendelser med lineært trådtræk, f.eks. reb, net og remme. |
| --- | --- |

(12)

Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges i det endelige forbrugsled til en række forskellige formål. Disse omfatter forstærkninger til mekaniske varer af gummi, f.eks. transportremme, drivremme og slanger, radialdæk; stof med og uden overtræk, f.eks. presenninger, reklameskilte, geotekstil, beskyttelsesdragter og sikkerhedsbælter; og anvendelser med lineært trådtræk, f.eks. reb, net og remme.

2.   Samme vare

| (13) | Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare eksporteret fra Belarus, Korea og Taiwan til Fællesskabet og den vare, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan. Disse varer har samme fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(13)

Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare eksporteret fra Belarus, Korea og Taiwan til Fællesskabet og den vare, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan. Disse varer har samme fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål.

| (14) | Den eksporterende producent fra Belarus hævdede, at de varer, han eksporter til Fællesskabet, ikke ligner de varer, der produceres og sælges i Fællesskabet, og derfor ikke kan anses for at være samme vare. Det hævdedes, at der var forskel på kvaliteten af og anvendelsesformålet for de varer, den pågældende eksporterende producent eksporterede til Fællesskabet, og tilsvarende modeller produceret af EF-producenterne. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at de varer, der fremstilles af EF-producenterne og sælges på fællesskabsmarkedet, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål som de varer, den pågældende eksporterende producent eksporterer til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(14)

Den eksporterende producent fra Belarus hævdede, at de varer, han eksporter til Fællesskabet, ikke ligner de varer, der produceres og sælges i Fællesskabet, og derfor ikke kan anses for at være samme vare. Det hævdedes, at der var forskel på kvaliteten af og anvendelsesformålet for de varer, den pågældende eksporterende producent eksporterede til Fællesskabet, og tilsvarende modeller produceret af EF-producenterne. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at de varer, der fremstilles af EF-producenterne og sælges på fællesskabsmarkedet, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål som de varer, den pågældende eksporterende producent eksporterer til Fællesskabet.

| (15) | Konklusionen blev, at den vare, der eksporteres til Fællesskabet fra Belarus, Korea og Taiwan, den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan, og den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-producenterne, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(15)

Konklusionen blev, at den vare, der eksporteres til Fællesskabet fra Belarus, Korea og Taiwan, den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan, og den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-producenterne, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   DUMPING

1.   Generel metode

| (16) | Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt på alle eksporterende producenter i Korea og Taiwan samt på den eksporterende producent i Belarus under hensyntagen til princippet om et referenceland. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land. |
| --- | --- |

(16)

Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt på alle eksporterende producenter i Korea og Taiwan samt på den eksporterende producent i Belarus under hensyntagen til princippet om et referenceland. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.

1.1.   Normal værdi

| (17) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.

| (18) | Kommissionen identificerede efterfølgende de typer af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet af selskaber med et generelt repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen identificerede efterfølgende de typer af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet af selskaber med et generelt repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (19) | For hver varetype, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type, der blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det desuden fastsat, om salget på hjemmemarkedet var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der blev solgt på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(19)

For hver varetype, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type, der blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det desuden fastsat, om salget på hjemmemarkedet var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der blev solgt på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet.

| (20) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hvert selskabs salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af rentabelt salg på hjemmemarkedet til uafhængige kunder for hver eksporteret varetype: a) For de varetyper, hvor over 80 % af salget (udtrykt i mængde) på hjemmemarkedet ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor det vejede gennemsnit af salgspriserne var lig med eller højere end enhedsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som et vejet gennemsnit af alle priser på den pågældende type ved salg på hjemmemarkedet; b) for de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som et vejet gennemsnit alene af de salgspriser på hjemmemarkedet, som var lig med eller højere end enhedsomkostningerne for den pågældende type; c) for de varetyper, hvor mindre end 10 % af salget (udtrykt i mængde) på hjemmemarkedet fandt sted til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, blev det fastslået, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hvert selskabs salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af rentabelt salg på hjemmemarkedet til uafhængige kunder for hver eksporteret varetype: a) For de varetyper, hvor over 80 % af salget (udtrykt i mængde) på hjemmemarkedet ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor det vejede gennemsnit af salgspriserne var lig med eller højere end enhedsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som et vejet gennemsnit af alle priser på den pågældende type ved salg på hjemmemarkedet; b) for de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som et vejet gennemsnit alene af de salgspriser på hjemmemarkedet, som var lig med eller højere end enhedsomkostningerne for den pågældende type; c) for de varetyper, hvor mindre end 10 % af salget (udtrykt i mængde) på hjemmemarkedet fandt sted til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, blev det fastslået, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel.

| (21) | For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. |
| --- | --- |

(21)

For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes.

| (22) | For at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger og deres vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og salgs-, administrations- og generalomkostninger blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel. |
| --- | --- |

(22)

For at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger og deres vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og salgs-, administrations- og generalomkostninger blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.

1.2.   Eksportpris

| (23) | I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(23)

I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

| (24) | I de tilfælde, hvor salget fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, for at fastsætte en pålidelig eksportpris ab fabrik. Disse omkostninger var fragt, håndtering, lastning, forsikring og dermed forbundne udgifter, samt de salgs-, administrations- og generalomkostninger, den forretningsmæssigt forbundne importør havde haft. Videresalgsprisen blev desuden justeret for en rimelig fortjenstmargen svarende til, hvad uafhængige importører af den pågældende vare havde haft ifølge undersøgelsen. |
| --- | --- |

(24)

I de tilfælde, hvor salget fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Fællesskabet blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, for at fastsætte en pålidelig eksportpris ab fabrik. Disse omkostninger var fragt, håndtering, lastning, forsikring og dermed forbundne udgifter, samt de salgs-, administrations- og generalomkostninger, den forretningsmæssigt forbundne importør havde haft. Videresalgsprisen blev desuden justeret for en rimelig fortjenstmargen svarende til, hvad uafhængige importører af den pågældende vare havde haft ifølge undersøgelsen.

1.3.   Sammenligning

| (25) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev i alle tilfælde foretaget justeringer, hvor dette var berettiget, korrekt og behørigt dokumenteret. |
| --- | --- |

(25)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev i alle tilfælde foretaget justeringer, hvor dette var berettiget, korrekt og behørigt dokumenteret.

1.4.   Dumpingmargen

| (26) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der for hver samarbejdende eksporterende producent foretaget en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris. |
| --- | --- |

(26)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der for hver samarbejdende eksporterende producent foretaget en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris.

2.   Belarus

2.1.   Referenceland

| (27) | Eftersom Belarus er et land uden markedsøkonomi ifølge artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af oplysninger fra et egnet tredjeland med markedsøkonomi, der fremstillede og markedsførte den pågældende vare. I indledningsmeddelelsen foreslog Kommissionen at anvende USA som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Belarus. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom Belarus er et land uden markedsøkonomi ifølge artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af oplysninger fra et egnet tredjeland med markedsøkonomi, der fremstillede og markedsførte den pågældende vare. I indledningsmeddelelsen foreslog Kommissionen at anvende USA som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Belarus.

| (28) | Den eneste eksporterende producent i Belarus, JSC »Mogilevkhimvolokno«, og regeringen i Belarus gjorde indvendinger mod dette forslag og foreslog, at Taiwan blev anvendt. Der blev givet følgende relevante begrundelser:






  — | det faktum, at taiwanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland |
| --- | --- | --- |

(28)

Den eneste eksporterende producent i Belarus, JSC »Mogilevkhimvolokno«, og regeringen i Belarus gjorde indvendinger mod dette forslag og foreslog, at Taiwan blev anvendt. Der blev givet følgende relevante begrundelser:

—

det faktum, at taiwanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland

| — | klagerne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder med omfattende produktionsfaciliteter i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder |
| --- | --- |

—

klagerne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder med omfattende produktionsfaciliteter i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder

| — | der er lighed mellem det økonomiske udviklingsniveau, produktionsmængden og slutprodukterne i Taiwan og Belarus i modsætning til USA og |
| --- | --- |

—

der er lighed mellem det økonomiske udviklingsniveau, produktionsmængden og slutprodukterne i Taiwan og Belarus i modsætning til USA og

| — | Taiwan blev valgt som referenceland for Belarus i tidligere undersøgelser vedrørende tekstilvarer og er genstand for samme undersøgelse. |
| --- | --- |

—

Taiwan blev valgt som referenceland for Belarus i tidligere undersøgelser vedrørende tekstilvarer og er genstand for samme undersøgelse.

| (29) | Kommissionen kontaktede alle kendte producenter af garn med høj styrke, af polyestere, i USA. Selv om den gjorde en ihærdig indsats, lykkedes det ikke at få en eneste af virksomhederne til at samarbejde inden for den forlængede frist, der var fastsat til formålet. Kommissionen fandt det derfor ikke længere hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland for undersøgelsen. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen kontaktede alle kendte producenter af garn med høj styrke, af polyestere, i USA. Selv om den gjorde en ihærdig indsats, lykkedes det ikke at få en eneste af virksomhederne til at samarbejde inden for den forlængede frist, der var fastsat til formålet. Kommissionen fandt det derfor ikke længere hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland for undersøgelsen.

| (30) | I betragtning af undersøgelsens tidsfrister og USA's manglende samarbejdsvilje undersøgte Kommissionen dernæst, om det var muligt at anvende et af de eksporterende lande, der er omfattet af undersøgelsen (Korea eller Taiwan), som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Belarus. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af undersøgelsens tidsfrister og USA's manglende samarbejdsvilje undersøgte Kommissionen dernæst, om det var muligt at anvende et af de eksporterende lande, der er omfattet af undersøgelsen (Korea eller Taiwan), som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Belarus.

| (31) | Både Korea og Taiwan kunne anvendes på grund af lighederne i udviklingsniveau og produktionsmængder. Men af de to blev Korea fundet at være bedst egnet, fordi der var større lighed mellem slutprodukterne i Belarus og Korea end mellem slutprodukterne i Belarus og Taiwan. Det bør også bemærkes, at der er flere erhvervsdrivende involveret i produktion og salg af den pågældende vare i Korea end i Taiwan, og at det koreanske marked for den pågældende vare er mere repræsentativt end det taiwanske marked både i samlet værdi og samlet mængde. |
| --- | --- |

(31)

Både Korea og Taiwan kunne anvendes på grund af lighederne i udviklingsniveau og produktionsmængder. Men af de to blev Korea fundet at være bedst egnet, fordi der var større lighed mellem slutprodukterne i Belarus og Korea end mellem slutprodukterne i Belarus og Taiwan. Det bør også bemærkes, at der er flere erhvervsdrivende involveret i produktion og salg af den pågældende vare i Korea end i Taiwan, og at det koreanske marked for den pågældende vare er mere repræsentativt end det taiwanske marked både i samlet værdi og samlet mængde.

| (32) | På dette grundlag besluttede Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen at anvende Korea som referenceland. |
| --- | --- |

(32)

På dette grundlag besluttede Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen at anvende Korea som referenceland.

2.2.   Normal værdi

| (33) | Efter at have valgt Korea som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af oplysninger, der var kontrolleret hos de koreanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Korea for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være fremstillet i repræsentative mængder og i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper. |
| --- | --- |

(33)

Efter at have valgt Korea som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af oplysninger, der var kontrolleret hos de koreanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Korea for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være fremstillet i repræsentative mængder og i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper.

| (34) | For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev fremstillet i normal handel i Korea eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de koreanske producenter på deres hjemmemarked, blev der anvendt beregnede normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22. |
| --- | --- |

(34)

For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev fremstillet i normal handel i Korea eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de koreanske producenter på deres hjemmemarked, blev der anvendt beregnede normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22.

2.3.   Eksportpris

| (35) | Eftersom oplysningerne fra den eneste eksporterende producent i Belarus JSC »Mogilevkhimvolokno« om eksportsalgets mængde og værdi stemte overens med Eurostats oplysninger om den samlede import af den pågældende vare fra Belarus, blev det fundet hensigtsmæssigt at anvende oplysningerne om eksportsalg fra denne ene eksporterende producent, selv om disse ikke var kontrolleret på stedet. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom oplysningerne fra den eneste eksporterende producent i Belarus JSC »Mogilevkhimvolokno« om eksportsalgets mængde og værdi stemte overens med Eurostats oplysninger om den samlede import af den pågældende vare fra Belarus, blev det fundet hensigtsmæssigt at anvende oplysningerne om eksportsalg fra denne ene eksporterende producent, selv om disse ikke var kontrolleret på stedet.

| (36) | Hele eksportsalget fra JSC »Mogilevkhimvolokno« var gået direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(36)

Hele eksportsalget fra JSC »Mogilevkhimvolokno« var gået direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

2.4.   Sammenligning

| (37) | For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Der blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, indirekte afgifter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(37)

For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Der blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, indirekte afgifter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget.

| (38) | JSC »Mogilevkhimvolokno« hævdede, at hvis dets varer på trods af argumenterne i betragtning 14 skulle anses for at være samme vare, ville det være rimeligt at foretage en justering på grund af den påståede forskel i kvalitet og anvendelsesformål. Da denne påstand ikke var underbygget, måtte den afvises. |
| --- | --- |

(38)

JSC »Mogilevkhimvolokno« hævdede, at hvis dets varer på trods af argumenterne i betragtning 14 skulle anses for at være samme vare, ville det være rimeligt at foretage en justering på grund af den påståede forskel i kvalitet og anvendelsesformål. Da denne påstand ikke var underbygget, måtte den afvises.

2.5.   Dumpingmargen

| (39) | Den justerede normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver varetype i referencelandet blev sammenlignet med de justerede vejede gennemsnitseksportpriser for hver tilsvarende varetype af den pågældende vare med oprindelse i Belarus, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. Ved sammenligningen blev der konstateret en dumpingmargen på nul for eksport fra Belarus til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(39)

Den justerede normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver varetype i referencelandet blev sammenlignet med de justerede vejede gennemsnitseksportpriser for hver tilsvarende varetype af den pågældende vare med oprindelse i Belarus, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. Ved sammenligningen blev der konstateret en dumpingmargen på nul for eksport fra Belarus til Fællesskabet.

| (40) | Den samarbejdende eksportør i Belarus tegnede sig for den samlede produktion og eksport af den pågældende vare fra Belarus. Dumpingmargenen for landet som helhed var derfor nul. I betragtning af, at dumpingmargenen på landsplan var nul, blev det konkluderet, at undersøgelsen skulle afsluttes uden vedtagelse af foranstaltninger for importen af varer med oprindelse i Belarus, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(40)

Den samarbejdende eksportør i Belarus tegnede sig for den samlede produktion og eksport af den pågældende vare fra Belarus. Dumpingmargenen for landet som helhed var derfor nul. I betragtning af, at dumpingmargenen på landsplan var nul, blev det konkluderet, at undersøgelsen skulle afsluttes uden vedtagelse af foranstaltninger for importen af varer med oprindelse i Belarus, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen.

3.   Republikken Korea

3.1.   Normal værdi

| (41) | For visse varetyper, der blev solgt til eksport til Fællesskabet af alle tre undersøgte selskaber, blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget havde fundet sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(41)

For visse varetyper, der blev solgt til eksport til Fællesskabet af alle tre undersøgte selskaber, blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget havde fundet sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

| (42) | For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle tre undersøgte selskaber solgte visse af sådanne varetyper til eksport til Fællesskabet. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22. |
| --- | --- |

(42)

For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle tre undersøgte selskaber solgte visse af sådanne varetyper til eksport til Fællesskabet. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22.

3.2.   Eksportpris

| (43) | Det samlede eksportsalg fra én eksporterende producent og en del af eksportsalget fra en anden producent skete direkte til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. Eksportprisen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med metoden i betragtning 24. |
| --- | --- |

(43)

Det samlede eksportsalg fra én eksporterende producent og en del af eksportsalget fra en anden producent skete direkte til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. Eksportprisen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med metoden i betragtning 24.

| (44) | Den resterende eksport af den pågældende vare fra to eksporterende producenter blev solgt direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportsalgsprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(44)

Den resterende eksport af den pågældende vare fra to eksporterende producenter blev solgt direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportsalgsprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

3.3.   Sammenligning

| (45) | For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. For alle de undersøgte eksporterende producenter blev der indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(45)

For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. For alle de undersøgte eksporterende producenter blev der indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget.

| (46) | En eksporterende producent anmodede om at få sin forretningsmæssigt forbundne importørs priser ved videresalg til første uafhængige kunde justeret for en mængderabat, idet han hævdede, at prisen ved videresalg til visse kunder, som havde kvartalskontrakter, var lavere end prisen til kunder, der foretog enkeltstående køb. Han hævdede endvidere, at kontrakter af denne art ikke indgås med kunder på hjemmemarkedet, og at eksportprisen derfor skulle justeres for at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi. |
| --- | --- |

(46)

En eksporterende producent anmodede om at få sin forretningsmæssigt forbundne importørs priser ved videresalg til første uafhængige kunde justeret for en mængderabat, idet han hævdede, at prisen ved videresalg til visse kunder, som havde kvartalskontrakter, var lavere end prisen til kunder, der foretog enkeltstående køb. Han hævdede endvidere, at kontrakter af denne art ikke indgås med kunder på hjemmemarkedet, og at eksportprisen derfor skulle justeres for at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi.

| (47) | Kommissionen undersøgte, om den ønskede justering var relevant. Undersøgelsen viste, at nogle kunder i Fællesskabet ganske rigtigt havde kvartalskontrakter med den forretningsmæssigt forbundne importør. Da det kunne konstateres, at kunder på hjemmemarkedet ikke havde sådanne kontrakter, blev det undersøgt, om den normale værdi og eksportprisen var sammenlignelige. Det kunne ikke fastsættes, at den hævdede rabat var inkluderet i prisen for kunderne i Fællesskabet. Endvidere fremgik den hævdede rabat ikke som en rabat af fakturaerne, der var ikke udstedt kreditnotaer for rabatten, og den hævdede rabat var heller ikke opført i producentens eller den forretningsmæssigt forbundne importørs regnskab. Det bør bemærkes, at der kun kan justeres for mængderabatter, hvis de rent faktisk ydes på grund af forskelle i mængder og er direkte knyttede til de pågældende salg. I dette tilfælde kunne det imidlertid ikke fastslås, at sådanne rabatter blev givet af det pågældende firma. Af denne grund og da man fandt, at den normale værdi og eksportprisen var sammenlignelige, blev anmodningen om justering for mængderabat afvist. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersøgte, om den ønskede justering var relevant. Undersøgelsen viste, at nogle kunder i Fællesskabet ganske rigtigt havde kvartalskontrakter med den forretningsmæssigt forbundne importør. Da det kunne konstateres, at kunder på hjemmemarkedet ikke havde sådanne kontrakter, blev det undersøgt, om den normale værdi og eksportprisen var sammenlignelige. Det kunne ikke fastsættes, at den hævdede rabat var inkluderet i prisen for kunderne i Fællesskabet. Endvidere fremgik den hævdede rabat ikke som en rabat af fakturaerne, der var ikke udstedt kreditnotaer for rabatten, og den hævdede rabat var heller ikke opført i producentens eller den forretningsmæssigt forbundne importørs regnskab. Det bør bemærkes, at der kun kan justeres for mængderabatter, hvis de rent faktisk ydes på grund af forskelle i mængder og er direkte knyttede til de pågældende salg. I dette tilfælde kunne det imidlertid ikke fastslås, at sådanne rabatter blev givet af det pågældende firma. Af denne grund og da man fandt, at den normale værdi og eksportprisen var sammenlignelige, blev anmodningen om justering for mængderabat afvist.

| (48) | Alle tre undersøgte selskaber stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(48)

Alle tre undersøgte selskaber stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

| (49) | Kravet blev fundet uberettiget, fordi ingen af de tre selskaber kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(49)

Kravet blev fundet uberettiget, fordi ingen af de tre selskaber kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.

| (50) | Et selskab fremsatte krav om en justering for forskelle i omkostninger, der er direkte forbundet med emballeringen af eksporterede varer og varer solgt på hjemmemarkedet, jf. artikel 2, stk. 10, litra f), i grundforordningen. Selskabet kunne dog ikke påvise nogen forskel i omkostningerne til emballering af den pågældende vare og samme vare solgt af de samarbejdende koreanske eksportører på hjemmemarkedet, som havde indflydelse på prisens sammenlignelighed. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(50)

Et selskab fremsatte krav om en justering for forskelle i omkostninger, der er direkte forbundet med emballeringen af eksporterede varer og varer solgt på hjemmemarkedet, jf. artikel 2, stk. 10, litra f), i grundforordningen. Selskabet kunne dog ikke påvise nogen forskel i omkostningerne til emballering af den pågældende vare og samme vare solgt af de samarbejdende koreanske eksportører på hjemmemarkedet, som havde indflydelse på prisens sammenlignelighed. Kravet blev derfor afvist.

3.4.   Dumpingmargener

| (51) | For hvert selskab blev den justerede normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med et vejet gennemsnit af de justerede eksportpriser for de tilsvarende varetyper, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(51)

For hvert selskab blev den justerede normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med et vejet gennemsnit af de justerede eksportpriser for de tilsvarende varetyper, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

| (52) | På dette grundlag udgør dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:






  Honeywell Sysko Co., Inc. | 4,5 % |
| --- | --- | --- |
| Hyosung Corporation | 0 % |
| Kolon Industries Inc. | 0 %. |

(52)

På dette grundlag udgør dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

Honeywell Sysko Co., Inc.

4,5 %

Hyosung Corporation

0 %

Kolon Industries Inc.

0 %.

| (53) | Med hensyn til import med oprindelse i Korea bør det bemærkes, at ifølge Eurostats oplysninger tegner de tre eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i Korea. For at afgøre, om dumpingmargenen på landsplan var under ubetydelighedsgrænsen, blev der fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hele landet. Det blev konstateret, at margenen var under ubetydelighedsgrænsen på grund af vægten af Hyosungs og Kolons eksport i forhold til Honeywells eksport. Da dumpingmargenen på landsplan var ubetydelig, blev det konkluderet, at undersøgelsen skulle afsluttes uden vedtagelse af antidumpingforanstaltninger for import med oprindelse i Republikken Korea, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(53)

Med hensyn til import med oprindelse i Korea bør det bemærkes, at ifølge Eurostats oplysninger tegner de tre eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i Korea. For at afgøre, om dumpingmargenen på landsplan var under ubetydelighedsgrænsen, blev der fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hele landet. Det blev konstateret, at margenen var under ubetydelighedsgrænsen på grund af vægten af Hyosungs og Kolons eksport i forhold til Honeywells eksport. Da dumpingmargenen på landsplan var ubetydelig, blev det konkluderet, at undersøgelsen skulle afsluttes uden vedtagelse af antidumpingforanstaltninger for import med oprindelse i Republikken Korea, jf. artikel 9, stk. 3, i grundforordningen.

4.   Taiwan

4.1.   Normal værdi

| (54) | For størstedelen af de varetyper, der blev solgt af de to undersøgte taiwanske selskaber med henblik på eksport til Fællesskabet, gjaldt det, at hjemmemarkedssalget havde fundet sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(54)

For størstedelen af de varetyper, der blev solgt af de to undersøgte taiwanske selskaber med henblik på eksport til Fællesskabet, gjaldt det, at hjemmemarkedssalget havde fundet sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

| (55) | For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte selskaber solgte sådanne varetyper i begrænsede mængder til eksport til Fællesskabet. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22. |
| --- | --- |

(55)

For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte selskaber solgte sådanne varetyper i begrænsede mængder til eksport til Fællesskabet. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 22.

4.2.   Eksportpris

| (56) | Hele salget af den pågældende vare, som de to eksporterende producenter foretog til EF-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(56)

Hele salget af den pågældende vare, som de to eksporterende producenter foretog til EF-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

4.3.   Sammenligning

| (57) | For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Begge undersøgte eksporterende producenter blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, indirekte skatter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(57)

For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Begge undersøgte eksporterende producenter blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, importafgifter, indirekte skatter, kreditomkostninger, omkostninger efter salg, provisioner, rabatter og afslag, hvor dette var relevant og berettiget.

4.4.   Dumpingmargener

| (58) | For hvert selskab blev den justerede normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med et vejet gennemsnit af de justerede eksportpriser for de tilsvarende varetyper, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(58)

For hvert selskab blev den justerede normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med et vejet gennemsnit af de justerede eksportpriser for de tilsvarende varetyper, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

| (59) | På dette grundlag udgør dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:






  Far Eastern Textiles Corporation | 5,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Corporation | 0 % |

(59)

På dette grundlag udgør dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:

Far Eastern Textiles Corporation

5,5 %

Shinkong Corporation

0 %

| (60) | Da samarbejdsniveauet var højt (over 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Taiwan til Fællesskabet), blev restdumpingmargenen fastsat til samme niveau som for den samarbejdende eksporterende producent Eastern Textiles Corporation, nemlig 5,5 %. |
| --- | --- |

(60)

Da samarbejdsniveauet var højt (over 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Taiwan til Fællesskabet), blev restdumpingmargenen fastsat til samme niveau som for den samarbejdende eksporterende producent Eastern Textiles Corporation, nemlig 5,5 %.

D.   SKADE

1.   Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

| (61) | I Fællesskabet fremstilles den samme vare af seks producenter, dvs. de to selskaber, på hvis vegne klagen er indgivet (Acordis og KoSa), og fire andre producenter. Som anført i betragtning 3 trak KoSa sin støtte til klagen tilbage den 8. marts 2004. |
| --- | --- |

(61)

I Fællesskabet fremstilles den samme vare af seks producenter, dvs. de to selskaber, på hvis vegne klagen er indgivet (Acordis og KoSa), og fire andre producenter. Som anført i betragtning 3 trak KoSa sin støtte til klagen tilbage den 8. marts 2004.

| (62) | En af de fire andre EF-producenter af samme vare, det spanske selskab Brilén, tilkendegav efter indledningsmeddelelsen, at selskabet støttede klagen, og det samarbejdede fuldt ud i proceduren. |
| --- | --- |

(62)

En af de fire andre EF-producenter af samme vare, det spanske selskab Brilén, tilkendegav efter indledningsmeddelelsen, at selskabet støttede klagen, og det samarbejdede fuldt ud i proceduren.

| (63) | En anden EF-producent, Honeywell, med produktionsfaciliteter i bl.a. Frankrig indgav en besvarelse af et spørgeskema. Efter at have indgivet besvarelsen besluttede Honeywell imidlertid at gå imod proceduren. |
| --- | --- |

(63)

En anden EF-producent, Honeywell, med produktionsfaciliteter i bl.a. Frankrig indgav en besvarelse af et spørgeskema. Efter at have indgivet besvarelsen besluttede Honeywell imidlertid at gå imod proceduren.

| (64) | De to EF-producenter, som støtter undersøgelsen, Acordis og Brilén, tegnede sig i undersøgelsesperioden for ca. 40 % af Fællesskabets produktion af den pågældende vare. De anses for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(64)

De to EF-producenter, som støtter undersøgelsen, Acordis og Brilén, tegnede sig i undersøgelsesperioden for ca. 40 % af Fællesskabets produktion af den pågældende vare. De anses for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

| (65) | I betragtning af at EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(65)

I betragtning af at EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen.

2.   Forbrug i Fællesskabet

| (66) | Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af klagerens skøn over samtlige producenters produktion af samme vare i Fællesskabet, plus import fra alle lande ifølge Eurostats oplysninger, minus eksport til alle lande ifølge Eurostats oplysninger. |
| --- | --- |

(66)

Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af klagerens skøn over samtlige producenters produktion af samme vare i Fællesskabet, plus import fra alle lande ifølge Eurostats oplysninger, minus eksport til alle lande ifølge Eurostats oplysninger.

| (67) | Det blev konstateret, at forbruget i Fællesskabet stort set var stabilt i den betragtede periode, idet det kun var steget med 1 %. Nærmere oplysninger ses i det følgende:









  Forbrug | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 206 000 | 206 900 | 207 900 | 207 400 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |

(67)

Det blev konstateret, at forbruget i Fællesskabet stort set var stabilt i den betragtede periode, idet det kun var steget med 1 %. Nærmere oplysninger ses i det følgende:

Forbrug

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Tons

206 000

206 900

207 900

207 400

Indeks

100

100

101

101

3.   Dumpingimportens størrelse og markedsandel

| (68) | Da der kun var en taiwansk eksporterende producent af den pågældende vare, som foretog dumping i undersøgelsesperioden, måtte oplysningerne om import af den pågældende vare til Fællesskabet fra den eksporterende producent indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(68)

Da der kun var en taiwansk eksporterende producent af den pågældende vare, som foretog dumping i undersøgelsesperioden, måtte oplysningerne om import af den pågældende vare til Fællesskabet fra den eksporterende producent indekseres af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen.

| (69) | Oplysninger om størrelsen af dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden er baseret på oplysninger fra den samarbejdende eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping i undersøgelsesperioden. Dumpingimporten med oprindelse i Taiwan faldt med 16 % mellem 2000 og 2001, men steg betydeligt i 2002 og i undersøgelsesperioden med en samlet stigning på 112 % i den betragtede periode. Markedsandelen af dumpingimport med oprindelse i Taiwan udviklede sig i samme retning. Det bør bemærkes, at markedsandelen var begrænset i den betragtede periode og hele tiden lå under 4 %.









  Import | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (tons) | Kan ikke oplyses (se betragtning 68) |
| Indeks | 100 | 84 | 136 | 212 |
| Markedsandel | Kan ikke oplyses (se betragtning 68) |
| Indeks | 100 | 84 | 135 | 211 |

(69)

Oplysninger om størrelsen af dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden er baseret på oplysninger fra den samarbejdende eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping i undersøgelsesperioden. Dumpingimporten med oprindelse i Taiwan faldt med 16 % mellem 2000 og 2001, men steg betydeligt i 2002 og i undersøgelsesperioden med en samlet stigning på 112 % i den betragtede periode. Markedsandelen af dumpingimport med oprindelse i Taiwan udviklede sig i samme retning. Det bør bemærkes, at markedsandelen var begrænset i den betragtede periode og hele tiden lå under 4 %.

Import

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Mængde (tons)

Kan ikke oplyses (se betragtning 68)

Indeks

100

84

136

212

Markedsandel

Kan ikke oplyses (se betragtning 68)

Indeks

100

84

135

211

4.   Priser på den pågældende import

| (70) | Oplysninger om prisen på dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden er baseret på oplysninger fra den samarbejdende eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(70)

Oplysninger om prisen på dumpingimporten i perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden er baseret på oplysninger fra den samarbejdende eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping i undersøgelsesperioden.

a)   Prisudvikling

| (71) | Ifølge de oplysninger, der er indhentet i løbet af undersøgelsen, faldt priserne på importen fra Taiwan løbende med i alt 29 % i den betragtede periode.









  Importpriser | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR pr. ton | Kan ikke oplyses (se betragtning 68) |
| Indeks | 100 | 99 | 80 | 71 |

(71)

Ifølge de oplysninger, der er indhentet i løbet af undersøgelsen, faldt priserne på importen fra Taiwan løbende med i alt 29 % i den betragtede periode.

Importpriser

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

EUR pr. ton

Kan ikke oplyses (se betragtning 68)

Indeks

100

99

80

71

b)   Prisunderbud

| (72) | Der blev foretaget en sammenligning af den eksporterende producents og EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser i Fællesskabet for sammenlignelige modeller af den pågældende vare. EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik uden afslag og afgifter til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder blev derfor sammenlignet med prisen på varer fra den taiwanske eksporterende producent, som det konstateredes foretog dumping i undersøgelsesperioden, opgivet i cif-priser, Fællesskabets grænse og justeret for omkostninger efter importen. Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende vare med oprindelse i Taiwan i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå mellem 25-30 % under EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(72)

Der blev foretaget en sammenligning af den eksporterende producents og EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser i Fællesskabet for sammenlignelige modeller af den pågældende vare. EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik uden afslag og afgifter til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder blev derfor sammenlignet med prisen på varer fra den taiwanske eksporterende producent, som det konstateredes foretog dumping i undersøgelsesperioden, opgivet i cif-priser, Fællesskabets grænse og justeret for omkostninger efter importen. Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende vare med oprindelse i Taiwan i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå mellem 25-30 % under EF-erhvervsgrenens priser.

5.   EF-erhvervsgrenens situation

| (73) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(73)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

a)   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (74) | Efter en forholdsvis stabil produktion mellem 2000 og 2002 steg EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare med 4 % i undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten steg gennem hele den betragtede periode med i alt 8 %. |
| --- | --- |

(74)

Efter en forholdsvis stabil produktion mellem 2000 og 2002 steg EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare med 4 % i undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten steg gennem hele den betragtede periode med i alt 8 %.

| (75) | Kapacitetsudnyttelsen faldt i første omgang med 7 % mellem 2000 og 2001, men steg dernæst med 3 % frem til 2003 svarende til et samlet fald på 4 % i den betragtede periode.









  Produktion | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 104 |
| Produktionskapacitet | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 108 |
| Kapacitetsudnyttelse | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 93 | 94 | 96 |

(75)

Kapacitetsudnyttelsen faldt i første omgang med 7 % mellem 2000 og 2001, men steg dernæst med 3 % frem til 2003 svarende til et samlet fald på 4 % i den betragtede periode.

Produktion

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Produktion

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

99

100

104

Produktionskapacitet

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

106

107

108

Kapacitetsudnyttelse

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

93

94

96

b)   Lagre

| (76) | Lagerbeholdningen af den pågældende vare kunne kun analyseres for perioden mellem 2001 og 2003, idet EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at give konsistente oplysninger for den forudgående periode. Dette skyldtes, at en EF-producent først startede driften i 2001 og derfor ikke havde en lagerbeholdning forud for dette år, og at en anden EF-producent ikke kunne give konsistente oplysninger på grund af intern omstrukturering. |
| --- | --- |

(76)

Lagerbeholdningen af den pågældende vare kunne kun analyseres for perioden mellem 2001 og 2003, idet EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at give konsistente oplysninger for den forudgående periode. Dette skyldtes, at en EF-producent først startede driften i 2001 og derfor ikke havde en lagerbeholdning forud for dette år, og at en anden EF-producent ikke kunne give konsistente oplysninger på grund af intern omstrukturering.

| (77) | Lagerbeholdningen faldt med 14 % mellem 2001 og 2002 og forblev forholdsvis stabil i undersøgelsesperioden med et samlet fald på 12 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.









  Lagre | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | Foreligger ikke | 100 | 86 | 88 |

(77)

Lagerbeholdningen faldt med 14 % mellem 2001 og 2002 og forblev forholdsvis stabil i undersøgelsesperioden med et samlet fald på 12 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

Lagre

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Tons

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

Foreligger ikke

100

86

88

c)   Salgsmængde og markedsandel

| (78) | Salget på EF-markedet af den pågældende vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 2 % fra 2000 til 2002, men steg i løbet af undersøgelsesperioden med 5 % svarende til en samlet stigning på 3 % i den betragtede periode. Samtidig faldt markedsandelen med 3 % mellem 2000 og 2002, men steg efterfølgende med 5 % i undersøgelsesperioden svarende til en samlet stigning på 2 % i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen havde en markedsandel på mellem 20 % og 30 % i den betragtede periode.









  Salg | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-erhvervsgrenens salg (tons) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| EF-erhvervsgrenens markedsandel | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 102 |

(78)

Salget på EF-markedet af den pågældende vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 2 % fra 2000 til 2002, men steg i løbet af undersøgelsesperioden med 5 % svarende til en samlet stigning på 3 % i den betragtede periode. Samtidig faldt markedsandelen med 3 % mellem 2000 og 2002, men steg efterfølgende med 5 % i undersøgelsesperioden svarende til en samlet stigning på 2 % i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen havde en markedsandel på mellem 20 % og 30 % i den betragtede periode.

Salg

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

EF-erhvervsgrenens salg (tons)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

100

98

103

EF-erhvervsgrenens markedsandel

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

99

97

102

d)   Salgspriser

| (79) | De vejede gennemsnitssalgspriser på alle typer af samme vare, der blev solgt af EF-erhvervsgrenen, steg i første omgang med 4 % mellem 2000 og 2001. Priserne faldt dernæst med 12 % i 2002 og med yderligere 5 % i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 13 % i den betragtede periode.









  Salgspris | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspris (EUR pr. tons) | Kan ikke oplyses (se betragtning (65)) |
| Indeks | 100 | 104 | 92 | 87 |

(79)

De vejede gennemsnitssalgspriser på alle typer af samme vare, der blev solgt af EF-erhvervsgrenen, steg i første omgang med 4 % mellem 2000 og 2001. Priserne faldt dernæst med 12 % i 2002 og med yderligere 5 % i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 13 % i den betragtede periode.

Salgspris

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Salgspris (EUR pr. tons)

Kan ikke oplyses (se betragtning (65))

Indeks

100

104

92

87

| (80) | Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af alle typer af samme vare, der var produceret af EF-erhvervsgrenen i det respektive år. |
| --- | --- |

(80)

Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af alle typer af samme vare, der var produceret af EF-erhvervsgrenen i det respektive år.

| (81) | Produktionsomkostningerne steg mellem 2000 og 2001, men faldt i 2002, inden de forblev forholdsvis stabile i undersøgelsesperioden. De fulgte ikke faldet i salgspriserne i samme omfang i 2002 og i undersøgelsesperioden.









  Omkostninger | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (EUR pr. ton) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 108 | 101 | 102 |

(81)

Produktionsomkostningerne steg mellem 2000 og 2001, men faldt i 2002, inden de forblev forholdsvis stabile i undersøgelsesperioden. De fulgte ikke faldet i salgspriserne i samme omfang i 2002 og i undersøgelsesperioden.

Omkostninger

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Produktionsomkostninger (EUR pr. ton)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

108

101

102

e)   Rentabilitet

| (82) | EF-erhvervsgrenens overordnede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare lå oprindeligt på mellem 10 % og 15 % i 2000. Rentabiliteten blev derefter dårligere og blev negativ i undersøgelsesperioden. Denne rentabilitet vedrører alle typer af den pågældende vare, som EF-erhvervsgrenen fremstillede og solgte i Fællesskabet. Briléns rentabilitet i selskabets første forretningsår (2001) blev ikke taget i betragtning, da den meget negative rentabilitet, der herskede i den periode, hvor selskabet startede produktionen af samme vare, ville have fordrejet billedet.









  Rentabilitet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet (EF-salg) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 92 | 28 | – 22 |

(82)

EF-erhvervsgrenens overordnede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare lå oprindeligt på mellem 10 % og 15 % i 2000. Rentabiliteten blev derefter dårligere og blev negativ i undersøgelsesperioden. Denne rentabilitet vedrører alle typer af den pågældende vare, som EF-erhvervsgrenen fremstillede og solgte i Fællesskabet. Briléns rentabilitet i selskabets første forretningsår (2001) blev ikke taget i betragtning, da den meget negative rentabilitet, der herskede i den periode, hvor selskabet startede produktionen af samme vare, ville have fordrejet billedet.

Rentabilitet

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Rentabilitet (EF-salg)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

92

28

– 22

| (83) | Det bør bemærkes, at et af selskaberne hævdede, at dets rentabilitet ville have været meget dårligere, hvis der var blevet taget højde for de udgifter, selskabet havde haft, fordi dets produktionsfaciliteter ikke var blevet udnyttet fuldt ud. Disse ekstraomkostninger kunne dog ikke tages i betragtning, da de ikke var tilstrækkeligt underbyggede og derfor ikke kunne kontrolleres. |
| --- | --- |

(83)

Det bør bemærkes, at et af selskaberne hævdede, at dets rentabilitet ville have været meget dårligere, hvis der var blevet taget højde for de udgifter, selskabet havde haft, fordi dets produktionsfaciliteter ikke var blevet udnyttet fuldt ud. Disse ekstraomkostninger kunne dog ikke tages i betragtning, da de ikke var tilstrækkeligt underbyggede og derfor ikke kunne kontrolleres.

f)   Investeringer og investeringsafkast

| (84) | Investeringer i forbindelse med den pågældende vare faldt betydeligt i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at investeringerne i 2000 var specielt høje på grund af en af EF-producenternes udgifter til et nyt anlæg, som udgjorde ca. 50 % af samtlige investeringer i det pågældende år. Nærmere oplysninger ses nedenfor:









  Investeringer | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (1 000 EUR) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 77 | 34 | 51 |
| Investeringsafkast | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 94 | 20 | – 18 |

(84)

Investeringer i forbindelse med den pågældende vare faldt betydeligt i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at investeringerne i 2000 var specielt høje på grund af en af EF-producenternes udgifter til et nyt anlæg, som udgjorde ca. 50 % af samtlige investeringer i det pågældende år. Nærmere oplysninger ses nedenfor:

Investeringer

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Investeringer (1 000 EUR)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

77

34

51

Investeringsafkast

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

94

20

– 18

| (85) | Investeringsafkastet faldt i løbet af den betragtede periode og blev negativt i undersøgelsesperioden. Dette fald stemmer overens med faldet i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(85)

Investeringsafkastet faldt i løbet af den betragtede periode og blev negativt i undersøgelsesperioden. Dette fald stemmer overens med faldet i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.

g)   Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital

| (86) | EF-erhvervsgrenens likviditet var forholdsvis stabil i 2000 og 2001, men faldt i 2002 og i undersøgelsesperioden, både absolut og udtrykt i procent af omsætningen. Denne udvikling stemmer overens med udviklingen i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.









  Likviditet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (1 000 EUR) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 101 | 48 | – 3 |
| Likviditet i procent af omsætningen | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 91 | 53 | – 4 |

(86)

EF-erhvervsgrenens likviditet var forholdsvis stabil i 2000 og 2001, men faldt i 2002 og i undersøgelsesperioden, både absolut og udtrykt i procent af omsætningen. Denne udvikling stemmer overens med udviklingen i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.

Likviditet

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Likviditet (1 000 EUR)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

101

48

– 3

Likviditet i procent af omsætningen

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

91

53

– 4

| (87) | Begge EF-producenter rejste kapital internt i koncernen. Investeringer og omkostninger til forskning og udvikling har indtil videre ikke lidt væsentligt under den negative rentabilitet i driften. |
| --- | --- |

(87)

Begge EF-producenter rejste kapital internt i koncernen. Investeringer og omkostninger til forskning og udvikling har indtil videre ikke lidt væsentligt under den negative rentabilitet i driften.

h)   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| (88) | Beskæftigelsen faldt med 10 % i den betragtede periode. I betragtning af at produktionen steg i den betragtede periode, betyder faldet i beskæftigelsen, at produktiviteten beregnet som produktion pr. ansat steg med hele 16 % i den betragtede periode. Stigningen i lønudgifter er et resultat af kollektive overenskomstforhandlinger inden for branchen, og den var mindre end den gennemsnitlige inflationsrate i Fællesskabet på 6,4 % i den betragtede periode.









  Beskæftigelse | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 90 |
| Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 100 | 105 | 104 |
| Produktion pr. ansat (tons pr. år) | Kan ikke oplyses (se betragtning 65) |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 116 |

(88)

Beskæftigelsen faldt med 10 % i den betragtede periode. I betragtning af at produktionen steg i den betragtede periode, betyder faldet i beskæftigelsen, at produktiviteten beregnet som produktion pr. ansat steg med hele 16 % i den betragtede periode. Stigningen i lønudgifter er et resultat af kollektive overenskomstforhandlinger inden for branchen, og den var mindre end den gennemsnitlige inflationsrate i Fællesskabet på 6,4 % i den betragtede periode.

Beskæftigelse

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Antal ansatte

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

101

98

90

Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

100

105

104

Produktion pr. ansat (tons pr. år)

Kan ikke oplyses (se betragtning 65)

Indeks

100

98

102

116

i)   Dumpingens størrelse

| (89) | Med hensyn til størrelsen af den reelle dumpingmargen og dens indflydelse på EF-erhvervsgrenen, kan den i betragtning af priserne på importen fra Taiwan ikke siges at være ubetydelig, selv om importmængden var begrænset. |
| --- | --- |

(89)

Med hensyn til størrelsen af den reelle dumpingmargen og dens indflydelse på EF-erhvervsgrenen, kan den i betragtning af priserne på importen fra Taiwan ikke siges at være ubetydelig, selv om importmængden var begrænset.

j)   Genrejsning efter tidligere dumping eller subsidiering

| (90) | Da der ikke foreligger oplysninger om dumping eller subsidiering forud for den situation, der er vurderet i den aktuelle procedure, anses dette spørgsmål for irrelevant. |
| --- | --- |

(90)

Da der ikke foreligger oplysninger om dumping eller subsidiering forud for den situation, der er vurderet i den aktuelle procedure, anses dette spørgsmål for irrelevant.

6.   Konklusion vedrørende skade

| (91) | Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan betydeligt med 112 %. Men eftersom importen fra Taiwan er forholdsvis lille i absolutte tal, steg dens andel af EF-markedet med mindre end 2 %. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten med oprindelse i Taiwan var konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Endvidere underbød priserne på importen fra Taiwan i undersøgelsesperioden EF-erhvervsgrenens priser. På grundlag af et vejet gennemsnit var prisunderbuddet på næsten 30 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(91)

Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Taiwan betydeligt med 112 %. Men eftersom importen fra Taiwan er forholdsvis lille i absolutte tal, steg dens andel af EF-markedet med mindre end 2 %. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten med oprindelse i Taiwan var konsekvent lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Endvidere underbød priserne på importen fra Taiwan i undersøgelsesperioden EF-erhvervsgrenens priser. På grundlag af et vejet gennemsnit var prisunderbuddet på næsten 30 % i undersøgelsesperioden.

| (92) | For visse indikatorer var udviklingen positiv: I den betragtede periode steg produktionen med 4 % og produktionskapaciteten med 8 %, mens lagerbeholdningen faldt med 12 %. Salget i Fællesskabet steg med 3 %, hvilket gav en stigning i markedsandelen på 2 %. Produktionen pr. ansat steg med 16 %, mens arbejdskraftomkostninger pr. ansat kun steg med 4 % (lavere end den gennemsnitlige inflationsrate på 6,4 % i EU i den betragtede periode). |
| --- | --- |

(92)

For visse indikatorer var udviklingen positiv: I den betragtede periode steg produktionen med 4 % og produktionskapaciteten med 8 %, mens lagerbeholdningen faldt med 12 %. Salget i Fællesskabet steg med 3 %, hvilket gav en stigning i markedsandelen på 2 %. Produktionen pr. ansat steg med 16 %, mens arbejdskraftomkostninger pr. ansat kun steg med 4 % (lavere end den gennemsnitlige inflationsrate på 6,4 % i EU i den betragtede periode).

| (93) | Andre indikatorer viste en forværring i EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I løbet af den betragtede periode faldt salgsprisen pr. enhed med 13 %, mens produktionsomkostningerne pr. enhed steg med 2 % med negativ rentabilitet til følge. Investeringsafkastet og likviditeten fra driftsaktiviteter fulgte samme negative udvikling. Beskæftigelsen faldt med 10 %, og investeringerne faldt med 49 % (hovedsageligt på grund af anlæggelsen af en ny fabrik i 2000, som tegnede sig for ca. 50 % af de samlede investeringer i det pågældende år). |
| --- | --- |

(93)

Andre indikatorer viste en forværring i EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I løbet af den betragtede periode faldt salgsprisen pr. enhed med 13 %, mens produktionsomkostningerne pr. enhed steg med 2 % med negativ rentabilitet til følge. Investeringsafkastet og likviditeten fra driftsaktiviteter fulgte samme negative udvikling. Beskæftigelsen faldt med 10 %, og investeringerne faldt med 49 % (hovedsageligt på grund af anlæggelsen af en ny fabrik i 2000, som tegnede sig for ca. 50 % af de samlede investeringer i det pågældende år).

| (94) | I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 1 og 5, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(94)

I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 1 og 5, i grundforordningen.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (95) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Taiwan havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(95)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Taiwan havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2.   Virkninger af dumpingimporten

| (96) | I den betragtede periode steg omfanget af dumpingimporten med 112 %, og prisen på dumpingimport fra Taiwan faldt med 29 %. EF-erhvervsgrenens priser faldt med 13 % i samme periode på et tidspunkt, hvor produktionsomkostningerne steg med 2 %, hvilket førte til en dårligere forrentning (ca. 10-15 procentpoint i den betragtede periode). EF-erhvervsgrenen befandt sig således i en tabsgivende situation i undersøgelsesperioden. Endvidere var prisunderbuddet på ca. 30 % i gennemsnit i undersøgelsesperioden. Under disse omstændigheder konkluderedes det, at dumpingimporten udøvede et vist pres på EF-erhvervsgrenens priser og havde en vis negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(96)

I den betragtede periode steg omfanget af dumpingimporten med 112 %, og prisen på dumpingimport fra Taiwan faldt med 29 %. EF-erhvervsgrenens priser faldt med 13 % i samme periode på et tidspunkt, hvor produktionsomkostningerne steg med 2 %, hvilket førte til en dårligere forrentning (ca. 10-15 procentpoint i den betragtede periode). EF-erhvervsgrenen befandt sig således i en tabsgivende situation i undersøgelsesperioden. Endvidere var prisunderbuddet på ca. 30 % i gennemsnit i undersøgelsesperioden. Under disse omstændigheder konkluderedes det, at dumpingimporten udøvede et vist pres på EF-erhvervsgrenens priser og havde en vis negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

| (97) | Ved vurdering af dumpingimportens følgevirkninger bør det dog også tages i betragtning, at omfanget af dumpingimporten altid lå under 4 %, og at markedsandelen i den betragtede periode kun steg med mindre end to procentpoint og altid lå under fire procentpoint. I lyset heraf er det vanskeligt med sikkerhed at afgøre, hvilken indvirkning dumpingimporten har haft på den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(97)

Ved vurdering af dumpingimportens følgevirkninger bør det dog også tages i betragtning, at omfanget af dumpingimporten altid lå under 4 %, og at markedsandelen i den betragtede periode kun steg med mindre end to procentpoint og altid lå under fire procentpoint. I lyset heraf er det vanskeligt med sikkerhed at afgøre, hvilken indvirkning dumpingimporten har haft på den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

3.   Virkninger af andre faktorer

| (98) | Importen fra andre tredjelande faldt fra 60 075 tons i 2000 til 51 813 tons i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 14 %. Gennemsnitspriserne faldt fra 2,39 EUR i 2000 til 2,17 EUR i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 9 %. Der var stor forskel på priserne i de forskellige eksporterende lande. Importen fra andre tredjelande havde hovedsagelig oprindelse i Belarus, Japan, Korea, Sydafrika, Schweiz og USA og tegnede sig i alt for 25 % af forbruget i Fællesskabet. Selv om der importeres fra mange andre tredjelande, tegnede importen fra disse lande hver især sig for mindre end 1 % af forbruget i Fællesskabet i den betragtede periode. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (undersøgelsesperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle typer | Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg | Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg | Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg | Tons | Markedsandel | Pris

  EUR/kg |
| Belarus | 3 459 | 1,7 % | 2,24 | 3 920 | 1,9 % | 2,34 | 3 842 | 1,8 % | 2,05 | 4 683 | 2,3 % | 1,83 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 113 | 113 | 104 | 111 | 110 | 92 | 135 | 134 | 82 |
| Japan | 2 384 | 1,2 % | 2,61 | 2 224 | 1,1 % | 2,77 | 5 960 | 2,9 % | 2,28 | 5 079 | 2,4 % | 2,15 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 93 | 93 | 106 | 250 | 248 | 87 | 213 | 212 | 82 |
| Korea | 19 962 | 9,7 % | 2,07 | 24 381 | 11,8 % | 2,05 | 23 021 | 11,1 % | 1,61 | 17 264 | 8,3 % | 1,66 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 122 | 122 | 99 | 115 | 114 | 78 | 86 | 86 | 80 |
| Sydafrika | 3 533 | 1,7 % | 2,80 | 3 236 | 1,6 % | 3,14 | 3 071 | 1,5 % | 2,48 | 3 318 | 1,6 % | 2,45 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 112 | 86 | 86 | 89 | 93 | 93 | 88 |
| Schweiz | 10 751 | 5,2 % | 3,13 | 9 804 | 4,7 % | 3,40 | 11 472 | 5,5 % | 2,65 | 7 728 | 3,7 % | 3,16 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 | 108 | 107 | 106 | 84 | 72 | 71 | 101 |
| USA | 6 496 | 3,2 % | 2,50 | 3 915 | 1,9 % | 3,28 | 2 515 | 1,2 % | 2,90 | 3 156 | 1,5 % | 2,20 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 60 | 60 | 131 | 39 | 38 | 116 | 49 | 48 | 88 |
| Andre | 13 466 | 6,5 % | 2,12 | 9 172 | 4,4 % | 2,34 | 9 632 | 4,6 % | 2,32 | 10 581 | 5,1 % | 2,35 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 68 | 68 | 110 | 72 | 71 | 110 | 79 | 78 | 111 |
| I ALT | 60 075 | 29,2 % | 2,39 | 56 654 | 27,4 % | 2,52 | 59 515 | 28,6 % | 2,12 | 51 813 | 25,0 % | 2,17 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 94 | 94 | 106 | 99 | 98 | 89 | 86 | 86 | 91 |

(98)

Importen fra andre tredjelande faldt fra 60 075 tons i 2000 til 51 813 tons i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 14 %. Gennemsnitspriserne faldt fra 2,39 EUR i 2000 til 2,17 EUR i undersøgelsesperioden svarende til et samlet fald på 9 %. Der var stor forskel på priserne i de forskellige eksporterende lande. Importen fra andre tredjelande havde hovedsagelig oprindelse i Belarus, Japan, Korea, Sydafrika, Schweiz og USA og tegnede sig i alt for 25 % af forbruget i Fællesskabet. Selv om der importeres fra mange andre tredjelande, tegnede importen fra disse lande hver især sig for mindre end 1 % af forbruget i Fællesskabet i den betragtede periode.

2000

2001

2002

2003 (undersøgelsesperioden)

Alle typer

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Tons

Markedsandel

Pris

EUR/kg

Belarus

3 459

1,7 %

2,24

3 920

1,9 %

2,34

3 842

1,8 %

2,05

4 683

2,3 %

1,83

Indeks

100

100

100

113

113

104

111

110

92

135

134

82

Japan

2 384

1,2 %

2,61

2 224

1,1 %

2,77

5 960

2,9 %

2,28

5 079

2,4 %

2,15

Indeks

100

100

100

93

93

106

250

248

87

213

212

82

Korea

19 962

9,7 %

2,07

24 381

11,8 %

2,05

23 021

11,1 %

1,61

17 264

8,3 %

1,66

Indeks

100

100

100

122

122

99

115

114

78

86

86

80

Sydafrika

3 533

1,7 %

2,80

3 236

1,6 %

3,14

3 071

1,5 %

2,48

3 318

1,6 %

2,45

Indeks

100

100

100

91

91

112

86

86

89

93

93

88

Schweiz

10 751

5,2 %

3,13

9 804

4,7 %

3,40

11 472

5,5 %

2,65

7 728

3,7 %

3,16

Indeks

100

100

100

91

91

108

107

106

84

72

71

101

USA

6 496

3,2 %

2,50

3 915

1,9 %

3,28

2 515

1,2 %

2,90

3 156

1,5 %

2,20

Indeks

100

100

100

60

60

131

39

38

116

49

48

88

Andre

13 466

6,5 %

2,12

9 172

4,4 %

2,34

9 632

4,6 %

2,32

10 581

5,1 %

2,35

Indeks

100

100

100

68

68

110

72

71

110

79

78

111

I ALT

60 075

29,2 %

2,39

56 654

27,4 %

2,52

59 515

28,6 %

2,12

51 813

25,0 %

2,17

Indeks

100

100

100

94

94

106

99

98

89

86

86

91

a)   Import uden negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation

| (99) | Importen med oprindelse i Sydafrika faldt med 7 % i den betragtede periode. Den udgjorde en ubetydelig markedsandel på 1,6 % i undersøgelsesperioden, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den heller ikke EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(99)

Importen med oprindelse i Sydafrika faldt med 7 % i den betragtede periode. Den udgjorde en ubetydelig markedsandel på 1,6 % i undersøgelsesperioden, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den heller ikke EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.

| (100) | Importen med oprindelse i Schweiz faldt med 28 % i den betragtede periode, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den ikke EF-erhvervsgrenens priser. Derudover udgjorde den en beskeden markedsandel på 3,7 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(100)

Importen med oprindelse i Schweiz faldt med 28 % i den betragtede periode, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den ikke EF-erhvervsgrenens priser. Derudover udgjorde den en beskeden markedsandel på 3,7 % i undersøgelsesperioden.

| (101) | Importen med oprindelse i USA faldt med 51 % i den betragtede periode, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden med mindre end 5 %. Derudover udgjorde den en ubetydelig markedsandel på 1,5 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(101)

Importen med oprindelse i USA faldt med 51 % i den betragtede periode, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden med mindre end 5 %. Derudover udgjorde den en ubetydelig markedsandel på 1,5 % i undersøgelsesperioden.

| (102) | Ovenstående resultater er baseret på de til rådighed værende oplysninger, dvs. Eurostats statistikker, som ikke indeholder nærmere oplysninger om varetypernes opdeling. Konklusionen er dog, at importen fra Sydafrika, Schweiz og USA i betragtning af den ubetydelige eller beskedne markedsandel og et ikke eksisterende eller lavt prisunderbud ikke havde en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(102)

Ovenstående resultater er baseret på de til rådighed værende oplysninger, dvs. Eurostats statistikker, som ikke indeholder nærmere oplysninger om varetypernes opdeling. Konklusionen er dog, at importen fra Sydafrika, Schweiz og USA i betragtning af den ubetydelige eller beskedne markedsandel og et ikke eksisterende eller lavt prisunderbud ikke havde en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

b)   Import med negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation

| (103) | Importen med oprindelse i Japan steg med 113 % i den betragtede periode, men var som udgangspunkt meget lille. Den udgjorde en markedsandel på 2,4 % i undersøgelsesperioden, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den EF-erhvervsgrenens priser med mindre end 8 %. |
| --- | --- |

(103)

Importen med oprindelse i Japan steg med 113 % i den betragtede periode, men var som udgangspunkt meget lille. Den udgjorde en markedsandel på 2,4 % i undersøgelsesperioden, og ifølge Eurostats oplysninger underbød den EF-erhvervsgrenens priser med mindre end 8 %.

| (104) | Importen med oprindelse i Belarus steg med 35 % i den betragtede periode, men var som udgangspunkt lille. Den udgjorde en markedsandel på 2,3 % i undersøgelsesperioden, men underbød EF-erhvervsgrenens priser væsentligt med ca. 30 % i undersøgelsesperioden. Importen med oprindelse i Belarus var genstand for undersøgelsen og den tidligere omtalte virkning af underbuddet er kommet frem ved en detaljeret varesammenligning. |
| --- | --- |

(104)

Importen med oprindelse i Belarus steg med 35 % i den betragtede periode, men var som udgangspunkt lille. Den udgjorde en markedsandel på 2,3 % i undersøgelsesperioden, men underbød EF-erhvervsgrenens priser væsentligt med ca. 30 % i undersøgelsesperioden. Importen med oprindelse i Belarus var genstand for undersøgelsen og den tidligere omtalte virkning af underbuddet er kommet frem ved en detaljeret varesammenligning.

| (105) | Importen med oprindelse i Korea steg i første omgang med 22 % mellem 2000 og 2001, men faldt derefter med 36 % svarende til et samlet fald på 14 %. Den udgjorde en markedsandel på 8,3 % i undersøgelsesperioden og underbød EF-erhvervsgrenens priser med ca. 5-15 % i undersøgelsesperioden. Importen med oprindelse i Korea var genstand for undersøgelsen og den tidligere omtalte virkning af underbuddet er kommet frem ved en detaljeret varesammenligning. |
| --- | --- |

(105)

Importen med oprindelse i Korea steg i første omgang med 22 % mellem 2000 og 2001, men faldt derefter med 36 % svarende til et samlet fald på 14 %. Den udgjorde en markedsandel på 8,3 % i undersøgelsesperioden og underbød EF-erhvervsgrenens priser med ca. 5-15 % i undersøgelsesperioden. Importen med oprindelse i Korea var genstand for undersøgelsen og den tidligere omtalte virkning af underbuddet er kommet frem ved en detaljeret varesammenligning.

| (106) | Det bør bemærkes, at dumpingimport fra Taiwan kun udgør under 4 % af EF-markedet, mens importen fra Korea, Japan og Belarus samt den ikke-dumpede import fra Taiwan tilsammen udgør ca. 13-14 %, dvs. næsten fire gange så meget som den taiwanske dumpingimport. Importen fra de fire omtalte kilder underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Der er foretaget en sammenligning, varetype for varetype, mellem på den ene side importen fra Belarus og Korea samt den ikke-dumpede import fra Taiwan og på den anden side EF-erhvervsgrenens salg. Denne sammenligning viste, at importen fra Belarus og Korea samt den ikke-dumpede import fra Taiwan konkurrerer mere direkte med fællesskabsvarer af forholdsvis høj værdi end dumpingimporten fra Taiwan. Importen fra Belarus og Korea og den ikke-dumpede import fra Taiwan havde således tydeligvis en indvirkning på EF-erhvervsindustrien. Konklusionen blev derfor, at omfanget og den prismæssige virkning af importen fra Korea, Japan og Belarus samt den ikke-dumpede import fra Taiwan var af en sådan karakter, at det ikke længere var muligt at etablere en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Taiwan og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. Under de givne omstændigheder kan dumpingimporten fra Taiwan bestemt kun have spillet en mindre rolle. |
| --- | --- |

(106)

Det bør bemærkes, at dumpingimport fra Taiwan kun udgør under 4 % af EF-markedet, mens importen fra Korea, Japan og Belarus samt den ikke-dumpede import fra Taiwan tilsammen udgør ca. 13-14 %, dvs. næsten fire gange så meget som den taiwanske dumpingimport. Importen fra de fire omtalte kilder underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Der er foretaget en sammenligning, varetype for varetype, mellem på den ene side importen fra Belarus og Korea samt den ikke-dumpede import fra Taiwan og på den anden side EF-erhvervsgrenens salg. Denne sammenligning viste, at importen fra Belarus og Korea samt den ikke-dumpede import fra Taiwan konkurrerer mere direkte med fællesskabsvarer af forholdsvis høj værdi end dumpingimporten fra Taiwan. Importen fra Belarus og Korea og den ikke-dumpede import fra Taiwan havde således tydeligvis en indvirkning på EF-erhvervsindustrien. Konklusionen blev derfor, at omfanget og den prismæssige virkning af importen fra Korea, Japan og Belarus samt den ikke-dumpede import fra Taiwan var af en sådan karakter, at det ikke længere var muligt at etablere en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Taiwan og den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt. Under de givne omstændigheder kan dumpingimporten fra Taiwan bestemt kun have spillet en mindre rolle.

4.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (107) | Med ovenstående analyse er virkningerne af alle kendte faktorer med indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation omhyggeligt blevet adskilt fra dumpingimportens skadelige virkninger. Den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldes først og fremmest et pristryk, som er forårsaget af priser på import fra tredjelande, som har underbudt EF-erhvervsgrenens priser. I betragtning af i) at dumpingimporten fra Taiwan udgør en begrænset markedsandel (mindre end 4 %), og at importen fra andre lande samt ikke-dumpet import fra Taiwan udgør en langt større markedsandel (ca. 13-14 %), og ii) at der har været praktiseret prisunderbud med denne import, kan det konkluderes, at den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, i væsentligt omfang skyldes anden import af garn med høj styrke af polyestere end dumpingimporten fra den taiwanske eksportør. Årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Taiwan alene og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, kunne derfor ikke påvises, jf. artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(107)

Med ovenstående analyse er virkningerne af alle kendte faktorer med indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation omhyggeligt blevet adskilt fra dumpingimportens skadelige virkninger. Den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldes først og fremmest et pristryk, som er forårsaget af priser på import fra tredjelande, som har underbudt EF-erhvervsgrenens priser. I betragtning af i) at dumpingimporten fra Taiwan udgør en begrænset markedsandel (mindre end 4 %), og at importen fra andre lande samt ikke-dumpet import fra Taiwan udgør en langt større markedsandel (ca. 13-14 %), og ii) at der har været praktiseret prisunderbud med denne import, kan det konkluderes, at den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, i væsentligt omfang skyldes anden import af garn med høj styrke af polyestere end dumpingimporten fra den taiwanske eksportør. Årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Taiwan alene og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, kunne derfor ikke påvises, jf. artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen.

F.   KONKLUSION

| (108) | Proceduren bør derfor afsluttes, idet dumpingmargenerne for både Belarus og Korea er ubetydelige, og der ikke kan påvises en klar årsagssammenhæng mellem dumping og skade for så vidt angår importen med oprindelse i Taiwan — |
| --- | --- |

(108)

Proceduren bør derfor afsluttes, idet dumpingmargenerne for både Belarus og Korea er ubetydelige, og der ikke kan påvises en klar årsagssammenhæng mellem dumping og skade for så vidt angår importen med oprindelse i Taiwan —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Antidumpingproceduren vedrørende import af garn med høj styrke, af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder syntetiske monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Belarus, Korea og Taiwan og henhørende under KN-kode 5402 20 00, afsluttes hermed.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 24 af 28.1.2004, s. 20.

2

---

Berigtigelser

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/38

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 2168/2004 af 17. december 2004 om tilpasning af forordning (EØF) nr. 2037/93 på grund af Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 371 af 18. december 2004
  )

På side 14, bilaget, del A.1, læses logoet for beskyttet oprindelsesbetegnelse under »Nederlands« således:

Image

---