# Euroopa Liidu L 90/8. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 90 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide8. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 90

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide8. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu direktiiv 2005/25/EÜ, 14. märts 2005, millega muudetakse direktiivi 91/414/EMÜ VI lisa mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite osas (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu direktiiv 2005/25/EÜ, 14. märts 2005, millega muudetakse direktiivi 91/414/EMÜ VI lisa mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite osas (
  1
  )

1

1

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 14. märts 2005, Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kahepoolse tekstiiltoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta | 35 |
| Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vaheline tekstiiltoodetega kauplemise leping | 36 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 14. märts 2005, Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kahepoolse tekstiiltoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

35

Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vaheline tekstiiltoodetega kauplemise leping

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/25/EÜ,

14. märts 2005,

millega muudetakse direktiivi 91/414/EMÜ VI lisa mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turule viimise kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ peavad liikmesriigid tagama, et taimekaitsevahendite jaoks antakse luba üksnes juhul kui need vastavad nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ peavad liikmesriigid tagama, et taimekaitsevahendite jaoks antakse luba üksnes juhul kui need vastavad nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele.

| (2) | Direktiiviga 91/414/EEC nähakse ette ühtsete põhimõtete kehtestamine, mille kohaselt peavad liikmesriigid enne taimekaitsevahendite jaoks loa andmist neid hindama. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 91/414/EEC nähakse ette ühtsete põhimõtete kehtestamine, mille kohaselt peavad liikmesriigid enne taimekaitsevahendite jaoks loa andmist neid hindama.

| (3) | Liikmesriikidele on ette nähtud ühtsed põhimõtted üksnes keemiliste taimekaitsevahendite hindamiseks ja lubamiseks. Kuid liikmesriikidele ei ole ette nähtud samaväärseid põhimõtteid mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite hindamiseks ja lubamiseks. Sellist tüüpi taimekaitsevahendite jaoks tuleb ette näha täiendavad ühtsed põhimõtted. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele on ette nähtud ühtsed põhimõtted üksnes keemiliste taimekaitsevahendite hindamiseks ja lubamiseks. Kuid liikmesriikidele ei ole ette nähtud samaväärseid põhimõtteid mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite hindamiseks ja lubamiseks. Sellist tüüpi taimekaitsevahendite jaoks tuleb ette näha täiendavad ühtsed põhimõtted.

| (4) | Nõuded mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks loa taotlejate esitatavatele dokumentidele on komisjoni direktiiviga 2001/36/EÜ lisatud direktiivi 91/414/EMÜ; (2) nüüd tuleb kehtestada sellistel andmenõuetel põhinevad ühtsed põhimõtted mikroorganisme sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitleva toimiku hindamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Nõuded mikroorganisme sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks loa taotlejate esitatavatele dokumentidele on komisjoni direktiiviga 2001/36/EÜ lisatud direktiivi 91/414/EMÜ; (2) nüüd tuleb kehtestada sellistel andmenõuetel põhinevad ühtsed põhimõtted mikroorganisme sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitleva toimiku hindamiseks.

| (5) | Veekaitset käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid, sealhulgas järelevalvega seotud sätteid, kohaldatakse, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustuste täitmist asjaomaste direktiivide alusel, milleks on eelkõige nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiv 75/440/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks mõeldud pinnavee nõutava kvaliteedi kohta, (3) nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitsest teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest, (4) nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (6). |
| --- | --- |

(5)

Veekaitset käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid, sealhulgas järelevalvega seotud sätteid, kohaldatakse, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustuste täitmist asjaomaste direktiivide alusel, milleks on eelkõige nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiv 75/440/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks mõeldud pinnavee nõutava kvaliteedi kohta, (3) nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitsest teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest, (4) nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (6).

| (6) | Käesoleva direktiivi geneetiliselt muundatud organisme käsitlevad sätted ei piira liikmesriikide kohustusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (7) alusel. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiivi geneetiliselt muundatud organisme käsitlevad sätted ei piira liikmesriikide kohustusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta) (7) alusel.

| (7) | Taimede teaduskomitee on esitanud arvamuse käesoleva direktiivi eelnõu kohta ning seda arvamust on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(7)

Taimede teaduskomitee on esitanud arvamuse käesoleva direktiivi eelnõu kohta ning seda arvamust on arvesse võetud.

| (8) | Seetõttu tuleks direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28 maiks 2006. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste meetmete teksti ning kõnealuste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusaktide olulisemate sätete teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeva.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. märts 2005

Nõukogu nimel

Eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/99/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 164, 20.6.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 26. Direktiiv tunnistatakse kehtetuks direktiiviga 2000/60/EÜ (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1) alates 22.12.2007.

3

(4)  EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43. Direktiiv tunnistatakse kehtetuks direktiiviga 2000/60/EÜ alates 22.12.2013.

4

(5)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

6

(7)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

7

---

LISA

VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri “Taimekaitsevahendite hindamise ja nende jaoks lubade andmise põhimõtted” asendatakse järgmisega:
  “I OSA

  KEEMILISTE TAIMEKAITSEVAHENDITE HINDAMISE JA NENDE JAOKS LUBADE ANDMISE ÜHTSED PÕHIMÕTTED”. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri “Taimekaitsevahendite hindamise ja nende jaoks lubade andmise põhimõtted” asendatakse järgmisega:

“I OSA

KEEMILISTE TAIMEKAITSEVAHENDITE HINDAMISE JA NENDE JAOKS LUBADE ANDMISE ÜHTSED PÕHIMÕTTED”.

| 2) | Lisatakse järgmine osa:
  “II OSA

  MIKROORGANISME SISALDAVATE TAIMEKAITSEVAHENDITE HINDAMISE JA NENDE JAOKS LUBADE ANDMISE ÜHTSED PÕHIMÕTTED”. |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine osa:

“II OSA

MIKROORGANISME SISALDAVATE TAIMEKAITSEVAHENDITE HINDAMISE JA NENDE JAOKS LUBADE ANDMISE ÜHTSED PÕHIMÕTTED”.

SISUKORD

| A. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

A.

| B. | HINDAMINE |
| --- | --- |

B.

| 1. | Üldpõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Täpsemad põhimõtted |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Määratlus |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi määratlus |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Taimekaitsevahendi määratlus |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Bioloogilised, füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi bioloogilised omadused |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Taimekaitsevahendite füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Lisateave |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Taimekaitsevahendis mikroorganismi tootmise kvaliteedikontroll |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Taimekaitsevahendi kvaliteedikontroll |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | Tõhusus |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Määratlemis-/avastamis- ja kvantifitseerimismeetodid |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Taimekaitsevahendite analüüsimeetodid |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Analüüsimeetodid jääkide kindlaksmääramiseks |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Mõju inimeste või loomade tervisele |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Taimekaitsevahendist tulenev mõju inimeste või loomade tervisele |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Jääkidest tulenev mõju inimeste või loomade tervisele |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Säilimine ja käitumine keskkonnas |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mõju mittesihtorganismidele ja nendega kokkupuude |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Järeldused ja ettepanekud |
| --- | --- |

2.9.

| C. | OTSUSE TEGEMINE |
| --- | --- |

C.

| 1. | Üldpõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eripõhimõtted |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Määratlus |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Bioloogilised ja tehnilised omadused |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Täiendav teave |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tõhusus |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Määratlemis-/avastamis- ja kvantifitseerimismeetodid |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mõju inimeste ja loomade tervisele |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Taimekaitsevahendist tulenev mõju |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Jääkidest tulenev mõju inimeste ja loomade tervisele |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Säilimine ja käitumine keskkonnas |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mõjud mittesihtorganismidele |
| --- | --- |

2.8.

A.   SISSEJUHATUS

| 1. | Käesoleva lisa II osas väljatöötatud põhimõtete eesmärk on tagada, et liikmesriigid rakendavad taimekaitsevahendite lubamiseks vajalikul hindamisel ja otsuste tegemisel käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud nõudeid inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemelist kaitset silmas pidades, kui kõnealused taimekaitsevahendid on mikroobsed taimekaitsevahendid. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa II osas väljatöötatud põhimõtete eesmärk on tagada, et liikmesriigid rakendavad taimekaitsevahendite lubamiseks vajalikul hindamisel ja otsuste tegemisel käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud nõudeid inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemelist kaitset silmas pidades, kui kõnealused taimekaitsevahendid on mikroobsed taimekaitsevahendid.

| 2. | Taotluste hindamisel ja lubade andmisel toimivad liikmesriigid järgmiselt:






  a) | — | tagavad, et esitatud toimik mikroobsete taimekaitsevahendite kohta vastab IIIB lisas toodud nõuetele hiljemalt otsuse tegemiseks vajaliku hindamise lõpetamisel, ilma et see piiraks kohasel juhul käesoleva direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti a ning lõigete 4 ja 6 kohaldamist, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Taotluste hindamisel ja lubade andmisel toimivad liikmesriigid järgmiselt:

a)

—

tagavad, et esitatud toimik mikroobsete taimekaitsevahendite kohta vastab IIIB lisas toodud nõuetele hiljemalt otsuse tegemiseks vajaliku hindamise lõpetamisel, ilma et see piiraks kohasel juhul käesoleva direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti a ning lõigete 4 ja 6 kohaldamist,

| — | tagavad, et esitatud andmete hulk, kvaliteet, järjekindlus ja usaldatavus on vastuvõetavad ning toimiku nõuetekohaseks hindamiseks piisavad, |
| --- | --- |

—

tagavad, et esitatud andmete hulk, kvaliteet, järjekindlus ja usaldatavus on vastuvõetavad ning toimiku nõuetekohaseks hindamiseks piisavad,

| — | hindavad vajadusel taotleja põhjendusi selle kohta, miks ta ei ole teatavaid andmeid esitanud; |
| --- | --- |

—

hindavad vajadusel taotleja põhjendusi selle kohta, miks ta ei ole teatavaid andmeid esitanud;

| b) | võtavad arvesse IIB lisas toodud andmeid taimekaitsevahendi mikroorganisme (ka viirusi) sisaldava toimeaine kohta, mis on esitatud asjaomase toimeaine kandmiseks I lisasse, ning kõnealuste andmete hindamise tulemusi, ilma et see piiraks kohasel juhul käesoleva direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti b ning lõigete 2, 3 ja 6 kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

võtavad arvesse IIB lisas toodud andmeid taimekaitsevahendi mikroorganisme (ka viirusi) sisaldava toimeaine kohta, mis on esitatud asjaomase toimeaine kandmiseks I lisasse, ning kõnealuste andmete hindamise tulemusi, ilma et see piiraks kohasel juhul käesoleva direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti b ning lõigete 2, 3 ja 6 kohaldamist;

| c) | võtavad arvesse muud mõistlikul viisil omandatavat asjakohast tehnilist ja teaduslikku teavet taimekaitsevahendi tõhususe või taimekaitsevahendi, selle koostisosade või metaboliitide/toksiinide potentsiaalselt kahjuliku mõju kohta. |
| --- | --- |

c)

võtavad arvesse muud mõistlikul viisil omandatavat asjakohast tehnilist ja teaduslikku teavet taimekaitsevahendi tõhususe või taimekaitsevahendi, selle koostisosade või metaboliitide/toksiinide potentsiaalselt kahjuliku mõju kohta.

| 3. | Kui hindamise täpsemates põhimõtetes viidatakse IIB lisas esitatud andmetele, tõlgendatakse neid punkti 2 alapunktis b osutatud andmetena. |
| --- | --- |

3.

Kui hindamise täpsemates põhimõtetes viidatakse IIB lisas esitatud andmetele, tõlgendatakse neid punkti 2 alapunktis b osutatud andmetena.

| 4. | Kui esitatud andmed ja teave on ühe kavandatud kasutusviisi puhul hindamise lõpuleviimiseks piisavad, tuleb taotlusi hinnata ja teha otsus kõnealuse kavandatud kasutusviisi kohta.
  Arvestades esitatud põhjendusi ja toetudes hilisematele selgitustele, lükkavad liikmesriigid tagasi loataotlused, mille puhul on andmed nii puudulikud, et ühegi kavandatud kasutusviisi puhul ei ole võimalik hindamist lõpule viia ega usaldusväärset otsust teha. |
| --- | --- |

4.

Kui esitatud andmed ja teave on ühe kavandatud kasutusviisi puhul hindamise lõpuleviimiseks piisavad, tuleb taotlusi hinnata ja teha otsus kõnealuse kavandatud kasutusviisi kohta.

Arvestades esitatud põhjendusi ja toetudes hilisematele selgitustele, lükkavad liikmesriigid tagasi loataotlused, mille puhul on andmed nii puudulikud, et ühegi kavandatud kasutusviisi puhul ei ole võimalik hindamist lõpule viia ega usaldusväärset otsust teha.

| 5. | Hindamise ja otsuse tegemise käigus teevad liikmesriigid koostööd taotlejatega, et lahendada kiiresti võimalikud toimikuga seotud küsimused või teha varakult kindlaks toimiku nõuetekohaseks hindamiseks vajalikud lisauuringud või muuta taimekaitsevahendi kavandatud kasutustingimusi või muuta taimekaitsevahendi laadi või koostist, et tagada täielik vastavus käesoleva lisa või käesoleva direktiivi nõuetele.
  Liikmesriigid teevad põhjendatud otsuse tavaliselt 12 kuu jooksul alates tehniliselt täieliku toimiku saamisest. Tehniliselt täielik toimik on toimik, mis vastab kõikidele IIIB lisa nõuetele. |
| --- | --- |

5.

Hindamise ja otsuse tegemise käigus teevad liikmesriigid koostööd taotlejatega, et lahendada kiiresti võimalikud toimikuga seotud küsimused või teha varakult kindlaks toimiku nõuetekohaseks hindamiseks vajalikud lisauuringud või muuta taimekaitsevahendi kavandatud kasutustingimusi või muuta taimekaitsevahendi laadi või koostist, et tagada täielik vastavus käesoleva lisa või käesoleva direktiivi nõuetele.

Liikmesriigid teevad põhjendatud otsuse tavaliselt 12 kuu jooksul alates tehniliselt täieliku toimiku saamisest. Tehniliselt täielik toimik on toimik, mis vastab kõikidele IIIB lisa nõuetele.

| 6. | Liikmesriikide pädevate asutuste otsused, mis on langetatud hindamise ja otsuse tegemise käigus, peavad põhinema teaduslikel põhimõtetel, mis on eelistatult tunnustatud rahvusvahelisel tasandil, ning eksperdi antud nõuannetel. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriikide pädevate asutuste otsused, mis on langetatud hindamise ja otsuse tegemise käigus, peavad põhinema teaduslikel põhimõtetel, mis on eelistatult tunnustatud rahvusvahelisel tasandil, ning eksperdi antud nõuannetel.

| 7. | Mikroobne taimekaitsevahend võib sisaldada elujõulisi ja mitteelujõulisi mikroorganisme (kaasa arvatud viiruseid) ja abiaineid. Samuti võib see sisaldada kasvamise ajal toodetud olulisi metaboliite/toksiine, jääke kasvukeskkonnast ning (mikroobseid) saasteaineid. Hinnata tuleb neid kõiki: mikroorganisme, olulisi metaboliite/toksiine ja taimekaitsevahendit jääke sisaldava kasvukeskkonna ja (mikroobste) saasteainete esinemisega. |
| --- | --- |

7.

Mikroobne taimekaitsevahend võib sisaldada elujõulisi ja mitteelujõulisi mikroorganisme (kaasa arvatud viiruseid) ja abiaineid. Samuti võib see sisaldada kasvamise ajal toodetud olulisi metaboliite/toksiine, jääke kasvukeskkonnast ning (mikroobseid) saasteaineid. Hinnata tuleb neid kõiki: mikroorganisme, olulisi metaboliite/toksiine ja taimekaitsevahendit jääke sisaldava kasvukeskkonna ja (mikroobste) saasteainete esinemisega.

| 8. | Liikmesriigid peavad arvestama neid juhendavaid dokumente, mis on registreeritud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees (SCFCAH). |
| --- | --- |

8.

Liikmesriigid peavad arvestama neid juhendavaid dokumente, mis on registreeritud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees (SCFCAH).

| 9. | Geneetiliselt muundatud mikroorganismide puhul tuleb arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (1). Nimetatud direktiivi raames lõpuleviidud hindamine tuleb esitada ja seda tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

9.

Geneetiliselt muundatud mikroorganismide puhul tuleb arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (1). Nimetatud direktiivi raames lõpuleviidud hindamine tuleb esitada ja seda tuleb arvesse võtta.

| 10. | Mikrobioloogiliste mõistete määratlused ja selgitused

  Antibioos — kahe või enama liigi vaheline suhe, mille puhul ühte liiki aktiivselt kahjustatakse (nagu näiteks kahjustavate liikide poolt toksiinide tootmise tõttu).

  Antigeen — mis tahes aine, mis kutsub asjakohaste rakkudega kokkupuutel esile tundlikkuse ja/või immuuntundlikkuse pärast peiteaega (mõnest päevast nädalateni), ning mis reageerib demonstreeritaval viisil tundlikustatud subjekti antikehade ja/või immuunsete rakkudega in vivo või in vitro.

  Antimikroobne aine — antimikroobne toimeaine on looduslikult esinev poolsünteetiline või sünteetiline aine, millel on antimikroobne toime (tapab mikroorganisme või pärsib nende kasvu).Mõiste antimikroobne aine sisaldab järgmist:





  — | antibiootikumid, mis viitavad ainetele, mida toodavad mikroorganismid või mis pärinevad mikroorganismidest, ja |
| --- | --- | --- |

10.

Mikrobioloogiliste mõistete määratlused ja selgitused

Antibioos — kahe või enama liigi vaheline suhe, mille puhul ühte liiki aktiivselt kahjustatakse (nagu näiteks kahjustavate liikide poolt toksiinide tootmise tõttu).

Antigeen — mis tahes aine, mis kutsub asjakohaste rakkudega kokkupuutel esile tundlikkuse ja/või immuuntundlikkuse pärast peiteaega (mõnest päevast nädalateni), ning mis reageerib demonstreeritaval viisil tundlikustatud subjekti antikehade ja/või immuunsete rakkudega in vivo või in vitro.

Antimikroobne aine — antimikroobne toimeaine on looduslikult esinev poolsünteetiline või sünteetiline aine, millel on antimikroobne toime (tapab mikroorganisme või pärsib nende kasvu).

—

antibiootikumid, mis viitavad ainetele, mida toodavad mikroorganismid või mis pärinevad mikroorganismidest, ja

| — | antikoktsiidid, mis viitavad ainetele, mis toimivad koktsiidide — ainuraksete parasiitide — vastu. |
| --- | --- |

—

antikoktsiidid, mis viitavad ainetele, mis toimivad koktsiidide — ainuraksete parasiitide — vastu.

CFU — kolooniat moodustav üksus; üks või mitu rakku, mis kasvavad moodustamaks ühte nähtavat kolooniat.

Kolonisatsioon — mikroorganismi kiire levik ja säilivus keskkonnas, nagu näiteks välistel kehapindadel (nahk) või seesmistel kehapindadel (seedekulgla, kopsud). Kolonisatsiooni esinemiseks peaks mikroorganism püsima teatud organis vähemalt eeldatavast ajaperioodist pikema perioodi vältel. Mikroorganismide populatsioon võib kahaneda, kuid tavalisest eemaldumiskiirusest aeglasema kiiruse korral võib tegu olla püsiva või kasvava populatsiooniga. Kolonisatsioon võib olla seotud nii kahjutute ja talitluslike mikroorganismide kui patogeensete mikroorganismidega. Mõju võimalikku esinemist ei näidata.

Ökoloogiline nišš — ainulaadne, teatud liigi poolt hõivatud koht keskkonnas, mida märgatakse tegeliku füüsilise, hõivatud ruumi ning kogukonna- või ökosüsteemisiseselt toimiva funktsiooni järgi.

Peremeesorganism — loom (kaasa arvatud inimene) või taim, kes annab “ulualust” teisele organismile või toidab teist organismi (parasiiti).

Peremeesorganismide spetsiifika — valik erinevaid peremeesliike, mida saab koloniseerida mikrobioloogiline liik või tüvi. Peremeesorganismispetsiifiline mikroorganism koloniseerib ühe või üksnes väikese arvu peremeesliike või omab kõrvalmõjusid ühel või üksnes väikesel arvul peremeesliikidel. Mitte-peremeesorganismispetsiifiline mikroorganism võib koloniseerida paljusid erinevaid peremeesliike või omada kõrvalmõjusid paljudel erinevatel peremeesliikidel.

Nakkus — patogeense mikroorganismi introduktsioon või sisenemine vastuvõtlikku peremeesorganismi, põhjustades või mitte põhjustades patoloogilist mõju või haigust. Organism peab sisenema peremeesorganismi, tavaliselt selle rakkudesse, ning peab suutma paljuneda, et moodustada uusi nakkuslikke üksusi. Pelgalt patogeeni allaneelamine ei tähenda nakatumist.

Nakkuslik — võimeline nakkust edasi andma.

Nakkavus — mikroorganismi omadus, mis võimaldab sellel vastuvõtlikku peremeesorganismi nakatada.

Invasioon — mikroorganismi sisenemine peremeesorganismi (näiteks integumendist, soole epiteelrakkudest läbitungimine jne). “Primaarne invasiivsus” on patogeensete mikroorganismide omadus.

Paljunemine — mikroorganismi võime nakkuse ajal paljuneda ja arvuliselt kasvada.

Mükotoksiin — seene toksiin.

Mitteelujõuline mikroorganism — mikroorganism, kes ei ole võimeline replikatsiooniks või geneetilise materjali ülekandeks.

Mitteelujõuline jääk — jääk, mis ei ole võimeline replikatsiooniks või geneetilise materjali ülekandeks.

Patogeensus — mikroorganismi tõvestamisvõime ja/või võime kahjustada peremeesorganismi. Paljud patogeenid tekitavad haigusi i) toksilisuse ja invasiivsuse või ii) toksilisuse ja koloniseerimisvõime koosmõjul. Mõned invasiivsed patogeenid põhjustavad siiski haigusi, mis tulenevad peremeesorganismi kaitsesüsteemi ebanormaalsest reaktsioonist.

Sümbioos — teatud vastastikune mõju organismide vahel, kus üks organism elab lähedases ühenduses teisega ning mis on mõlemale organismile kasulik.

Elujõuline mikroorganism — mikroorganism, kes on võimeline replikatsiooniks või geneetilise materjali ülekandeks.

Elujõuline jääk — replikatsiooniks või geneetilise materjali ülekandeks võimeline jääk.

Viroid — nakkusetekitajate klassi kuuluv mis tahes nakkusetekitaja, mis koosneb väikesest RNA ahelast, mis ei ole seotud ühegi valguga. RNA ei kodeeri valke ja seda ei transleerita; seda replitseerivad peremeesraku ensüümid. Teadaolevalt põhjustavad viroidid mitmeid taimehaigusi.

Virulentsus — mikroorganismi tõvestamisvõime mõõtmisaste, mille näitab ära tekitatud haiguse raskusaste. Teatud patogeensusastme põhjustamiseks vajaliku annuse mõõt (inokulaadi suurus). Seda mõõdetakse katse käigus keskmise surmava doosi (LD50) või keskmise infitseeriva doosiga (ID50).

B.   HINDAMINE

Hindamise eesmärgiks on kindlaks määrata ja hinnata teaduslikul alusel — kuni jõutakse edasiste kogemusteni pretsedentide põhjal — mikrobioloogilise taimekaitsevahendi kasutusviisi potentsiaalseid kahjulikke mõjusid inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale. Hindamine tuleb läbi viia ka selleks, et määrata vajadust riski ohjamise meetmete järele ning määrata ja soovitada sobivaid meetmeid.

Tulenevalt mikroorganismide replikatsioonivõimest on taimekaitsevahenditena kasutatavate kemikaalide ja mikroorganismide vahel selge erinevus. Tekkivad ohud ei ole tingimata sama laadi kui need, mis kaasnevad kemikaalide kasutamisega, eriti seoses mikroorganismide võimega erinevates keskkondades säilida ja paljuneda. Sealjuures koosnevad mikroorganismid laiast ringist erinevatest organismidest, kellel kõigil on oma ainulaadsed omadused. Neid mikroorganismide erinevusi tuleks hindamisel arvestada.

Taimekaitsevahendis sisalduv mikroorganism peaks ideaalis toimima kui rakuvabrik, mis töötab otse kohal, kus sihtorganism on kahjustav. Seega on toimeviisist arusaamine olulise tähtsusega sammuks hindamisprotsessis.

| a) | mürgisuse uuringutest; |
| --- | --- |

a)

mürgisuse uuringutest;

| b) | mikroorganismi bioloogilistest omadustest; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi bioloogilistest omadustest;

| c) | suhetest teadaolevate taime-, looma- või inimpatogeenidega; |
| --- | --- |

c)

suhetest teadaolevate taime-, looma- või inimpatogeenidega;

| d) | toimeviisist; |
| --- | --- |

d)

toimeviisist;

| e) | analüüsimeetoditest. |
| --- | --- |

e)

analüüsimeetoditest.

Kõnealuse teabe põhjal võib metaboliite lugeda võimalikult asjakohasteks. Seetõttu tuleks hinnata võimalikku kokkupuudet nende metaboliitidega, et otsustada nende asjakohasuse üle.

1.   Üldpõhimõtted

| 1.1 | Arvestades nüüdisaegseid teaduslik-tehnilisi teadmisi, hindavad liikmesriigid teavet, mis on antud vastavalt IIB lisa IIIB ja lisa nõuetele, ning eelkõige:






  a) | määravad kindlaks tekkivad ohud, hindavad nende tähtsust ning otsustavad tõenäoliste ohtude üle inimestele, loomadele või keskkonnale, ja |
| --- | --- | --- |

1.1

Arvestades nüüdisaegseid teaduslik-tehnilisi teadmisi, hindavad liikmesriigid teavet, mis on antud vastavalt IIB lisa IIIB ja lisa nõuetele, ning eelkõige:

a)

määravad kindlaks tekkivad ohud, hindavad nende tähtsust ning otsustavad tõenäoliste ohtude üle inimestele, loomadele või keskkonnale, ja

| b) | hindavad taimekaitsevahendi toimet selle tõhususe ning fütotoksilisuse/-patogeensuse põhjal iga kasutusviisi puhul, mille lubamist taotletakse. |
| --- | --- |

b)

hindavad taimekaitsevahendi toimet selle tõhususe ning fütotoksilisuse/-patogeensuse põhjal iga kasutusviisi puhul, mille lubamist taotletakse.

| 1.2. | Nende katsete kvaliteeti/meetodeid, kus pole standardseid katse läbiviimise meetodeid, tuleb hinnata ning määrata järgnevaid kirjeldatud meetodite karakteristikuid (nende esinemise korral):
  asjakohasus, representatiivsus, tundlikkus, spetsiifilisus, reproduktiivsus, laboritevaheline kinnitus, ennustatavus. |
| --- | --- |

1.2.

Nende katsete kvaliteeti/meetodeid, kus pole standardseid katse läbiviimise meetodeid, tuleb hinnata ning määrata järgnevaid kirjeldatud meetodite karakteristikuid (nende esinemise korral):

asjakohasus, representatiivsus, tundlikkus, spetsiifilisus, reproduktiivsus, laboritevaheline kinnitus, ennustatavus.

| 1.3. | Hindamistulemuste tõlgendamisel arvestavad liikmesriigid hindamise jooksul saadud teabes olevate võimalike ebamääraste üksikasjadega, et vähendada miinimumini võimalust kahjuliku mõju avastamata jätmiseks või selle tähtsuse alahindamiseks. Otsuse tegemise protsess vaadatakse läbi, et teha kindlaks andmetes kriitilised kohad või punktid, mille puhul võib ebamäärasus põhjustada ohtude väära klassifitseerimise.
  Esimene hindamine põhineb parimatel olemasolevatel andmetel või prognoosidel, mis kajastavad taimekaitsevahendi realistlikke kasutustingimusi. Esimesele hindamisele järgneb kordushindamine, kus arvestatakse otsustavate andmete potentsiaalse ebamäärasusega ja tõenäoliste kasutustingimustega, millest tuleneb realistlikult halvim võimalik olukord, et teha kindlaks, kas esialgne hindamine võinuks olla oluliselt erinev. |
| --- | --- |

1.3.

Hindamistulemuste tõlgendamisel arvestavad liikmesriigid hindamise jooksul saadud teabes olevate võimalike ebamääraste üksikasjadega, et vähendada miinimumini võimalust kahjuliku mõju avastamata jätmiseks või selle tähtsuse alahindamiseks. Otsuse tegemise protsess vaadatakse läbi, et teha kindlaks andmetes kriitilised kohad või punktid, mille puhul võib ebamäärasus põhjustada ohtude väära klassifitseerimise.

Esimene hindamine põhineb parimatel olemasolevatel andmetel või prognoosidel, mis kajastavad taimekaitsevahendi realistlikke kasutustingimusi. Esimesele hindamisele järgneb kordushindamine, kus arvestatakse otsustavate andmete potentsiaalse ebamäärasusega ja tõenäoliste kasutustingimustega, millest tuleneb realistlikult halvim võimalik olukord, et teha kindlaks, kas esialgne hindamine võinuks olla oluliselt erinev.

| 1.4. | Liikmesriigid hindavad iga mikroobset taimekaitsevahendit, mille kohta vastavas liikmesriigis on esitatud loataotlus — arvesse saab võtta mikroorganismi hindamist puudutavat teavet. Liikmesriigid peavad arvestama asjaolu, et kõik lisatud kaas-abiained võivad mõjutada taimekaitsevahendi omadusi võrreldes mikroorganismiga. |
| --- | --- |

1.4.

Liikmesriigid hindavad iga mikroobset taimekaitsevahendit, mille kohta vastavas liikmesriigis on esitatud loataotlus — arvesse saab võtta mikroorganismi hindamist puudutavat teavet. Liikmesriigid peavad arvestama asjaolu, et kõik lisatud kaas-abiained võivad mõjutada taimekaitsevahendi omadusi võrreldes mikroorganismiga.

| 1.5. | Taotluste hindamisel ja lubade andmisel võtavad liikmesriigid arvesse taimekaitsevahendi kavandatud praktilisi kasutustingimusi ning eriti selle kasutuse eesmärki, kasutusdoosi, viisi, sagedust ja aega ning taimekaitsevahendi laadi ja koostist. Võimalusel võtavad liikmesriigid arvesse ka integreeritud kahjuritõrje põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.5.

Taotluste hindamisel ja lubade andmisel võtavad liikmesriigid arvesse taimekaitsevahendi kavandatud praktilisi kasutustingimusi ning eriti selle kasutuse eesmärki, kasutusdoosi, viisi, sagedust ja aega ning taimekaitsevahendi laadi ja koostist. Võimalusel võtavad liikmesriigid arvesse ka integreeritud kahjuritõrje põhimõtteid.

| 1.6. | Hindamisel võtavad liikmesriigid arvesse kasutusalade põllumajanduslikke, taimetervishoiu- või keskkonna (kaasa arvatud klimaatilisi) tingimusi. |
| --- | --- |

1.6.

Hindamisel võtavad liikmesriigid arvesse kasutusalade põllumajanduslikke, taimetervishoiu- või keskkonna (kaasa arvatud klimaatilisi) tingimusi.

| 1.7. | Kui 2. jao täpsemate põhimõtetega nähakse ette arvutusmudelite kasutamine taimekaitsevahendite hindamisel, siis:






  a) | nende mudelitega hinnatakse kõiki asjakohaseid protsesse parimal võimalikul viisil, arvestades realistlikke parameetreid ja eeldusi; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Kui 2. jao täpsemate põhimõtetega nähakse ette arvutusmudelite kasutamine taimekaitsevahendite hindamisel, siis:

a)

nende mudelitega hinnatakse kõiki asjakohaseid protsesse parimal võimalikul viisil, arvestades realistlikke parameetreid ja eeldusi;

| b) | need mudelid esitatakse punktis 1.3 osutatud hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

need mudelid esitatakse punktis 1.3 osutatud hindamiseks;

| c) | nende mudelite sobivust tõendatakse usaldusväärselt mõõtmistega, mis tehakse mudeli kasutamisega seotud kohastel tingimustel; |
| --- | --- |

c)

nende mudelite sobivust tõendatakse usaldusväärselt mõõtmistega, mis tehakse mudeli kasutamisega seotud kohastel tingimustel;

| d) | need mudelid vastavad kasutusala tingimustele; |
| --- | --- |

d)

need mudelid vastavad kasutusala tingimustele;

| e) | neid mudeleid toetatakse üksikasjadega, mis osutavad, kuidas mudel antud hinnangväärtusi arvutab, ning selgitustega kõikide mudeli sisendite kohta ja üksikasju selle kohta, kuidas need on tuletatud. |
| --- | --- |

e)

neid mudeleid toetatakse üksikasjadega, mis osutavad, kuidas mudel antud hinnangväärtusi arvutab, ning selgitustega kõikide mudeli sisendite kohta ja üksikasju selle kohta, kuidas need on tuletatud.

| 1.8. | IIB ja IIIB lisades piiritletud andmeid käsitlevad nõuded sisaldavad juhiseid selle kohta, millal ja kuidas tuleks esitada teatud informatsiooni, ning menetluste kohta, mis peavad järgnema, kui toimikut koostatakse ja hinnatakse. Nendest juhistest tuleb kinni pidada. |
| --- | --- |

1.8.

IIB ja IIIB lisades piiritletud andmeid käsitlevad nõuded sisaldavad juhiseid selle kohta, millal ja kuidas tuleks esitada teatud informatsiooni, ning menetluste kohta, mis peavad järgnema, kui toimikut koostatakse ja hinnatakse. Nendest juhistest tuleb kinni pidada.

2.   Täpsemad põhimõtted

Ilma et see piiraks 1. jaos ettenähtud põhimõtete kohaldamist, rakendavad liikmesriigid taotlusi täiendavate andmete ja teabe hindamiseks järgmiseid põhimõtteid:

2.1.   Määratlus

2.1.1.   Taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi määratlus

Mikroorganism tuleb selgelt määratleda. Tuleb tagada asjakohaste andmete esitamine võimaldamaks mikroorganismi määratluse kontrollimist tüve tasandil taimekaitsevahendis.

Mikroorganismi määratlust tuleb hinnata tüve tasandil. Kui mikroorganism on kas mutant või geneetiliselt muundatud organism, (2) tuleb registreerida spetsiifilised erinevused teistest tüvedest sama liigi siseselt. Märkida tuleb puhkeperioodide esinemine.

Tuleb kontrollida tüve hoiustamist rahvusvaheliselt tunnustatud kultuuride kogus.

2.1.2.   Taimekaitsevahendi määratlus

Liikmesriigid hindavad üksikasjalikku informatsiooni taimekaitsevahendi koostise kvantiteedi ja kvaliteedi kohta, nagu näiteks informatsiooni, mis puudutab mikroorganismi (vt ülalpool), asjakohaseid metaboliite/toksiine, jääke sisaldavat kasvukeskkonda, esinevaid kaas-abiaineid, ja mikroobseid saasteaineid.

2.2   Bioloogilised, füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused

2.2.1.   Taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi bioloogilised omadused

| 2.2.1.1 | Vajadusel tuleb hinnata tüve päritolu, selle looduslikku elupaika, sealhulgas osundusi looduslikule foonile, elutsüklile ning ellujäämise, koloniseerimise, reproduktsiooni, leviku võimalustele. Indigeensete mikroorganismide kiire levik peaks pärast lühikest kasvuperioodi ühtlustuma ning fooni mikroorganismide puhul jätkuma. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Vajadusel tuleb hinnata tüve päritolu, selle looduslikku elupaika, sealhulgas osundusi looduslikule foonile, elutsüklile ning ellujäämise, koloniseerimise, reproduktsiooni, leviku võimalustele. Indigeensete mikroorganismide kiire levik peaks pärast lühikest kasvuperioodi ühtlustuma ning fooni mikroorganismide puhul jätkuma.

| 2.2.1.2. | Hinnata tuleb mikroorganismide võimet keskkonnas koduneda. Liikmesriigid peavad eelkõige arvesse võtma järgmisi põhimõtteid:






  a) | olenevalt tingimustest (näiteks kasvamiseks ja ainevahetuseks vajalike substraatide kättesaadavus) saavad mikroorganismid antud fenotüübiliste tüvede ekspressiooni sisse või välja lülitada; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Hinnata tuleb mikroorganismide võimet keskkonnas koduneda. Liikmesriigid peavad eelkõige arvesse võtma järgmisi põhimõtteid:

a)

olenevalt tingimustest (näiteks kasvamiseks ja ainevahetuseks vajalike substraatide kättesaadavus) saavad mikroorganismid antud fenotüübiliste tüvede ekspressiooni sisse või välja lülitada;

| b) | keskkonnas enim kodunenud mikroobsed tüved saavad ellu jääda ja paljuneda paremini kui mittekodunenud tüved. Kodunenud tüvedel on selektiivne eelis ja need moodustavad populatsioonis enamuse pärast paljusid põlvkondi; |
| --- | --- |

b)

keskkonnas enim kodunenud mikroobsed tüved saavad ellu jääda ja paljuneda paremini kui mittekodunenud tüved. Kodunenud tüvedel on selektiivne eelis ja need moodustavad populatsioonis enamuse pärast paljusid põlvkondi;

| c) | mikroorganismide suhteliselt kiire paljunemise tõttu tekib sagedamini mutatsioone. Kui mutatsioon soodustab keskkonnas püsima jäämist, võib mutanttüvi saada dominantseks; |
| --- | --- |

c)

mikroorganismide suhteliselt kiire paljunemise tõttu tekib sagedamini mutatsioone. Kui mutatsioon soodustab keskkonnas püsima jäämist, võib mutanttüvi saada dominantseks;

| d) | viiruste omadused eriti võivad kiiresti muutuda, kaasa arvatud nende virulentsus.
  Seetõttu tuleb vajadusel hinnata teavet mikroorganismi geneetilise stabiilsuse kohta kavandatud kasutusviisi keskkonnatingimustes ja samuti teavet mikroorganismi võime kohta geneetilist materjali teistele organismidele üle kanda, ning teavet kodeeritud tüvede stabiilsuse kohta. |
| --- | --- |

d)

viiruste omadused eriti võivad kiiresti muutuda, kaasa arvatud nende virulentsus.

Seetõttu tuleb vajadusel hinnata teavet mikroorganismi geneetilise stabiilsuse kohta kavandatud kasutusviisi keskkonnatingimustes ja samuti teavet mikroorganismi võime kohta geneetilist materjali teistele organismidele üle kanda, ning teavet kodeeritud tüvede stabiilsuse kohta.

| 2.2.1.3. | Mikroorganismi toimeviisi tuleks hinnata nii üksikasjalikult kui vajalik. Tuleks hinnata metaboliitide/toksiinide võimalikku rolli toimeviisi suhtes ning kui see on kindlaks määratud, tuleks kindlaks teha iga aktiivse metaboliidi/toksiini minimaalne mõjuv kontsentratsioon. Informatsioon toimeviisi kohta võib olla väga väärtuslik vahend potentsiaalsete ohtude kindlaksmääramisel. Hindamisel arvestatavad aspektid on:






  a) | antibioos; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.3.

Mikroorganismi toimeviisi tuleks hinnata nii üksikasjalikult kui vajalik. Tuleks hinnata metaboliitide/toksiinide võimalikku rolli toimeviisi suhtes ning kui see on kindlaks määratud, tuleks kindlaks teha iga aktiivse metaboliidi/toksiini minimaalne mõjuv kontsentratsioon. Informatsioon toimeviisi kohta võib olla väga väärtuslik vahend potentsiaalsete ohtude kindlaksmääramisel. Hindamisel arvestatavad aspektid on:

a)

antibioos;

| b) | taimeresistentsuse induktsioon; |
| --- | --- |

b)

taimeresistentsuse induktsioon;

| c) | interferents patogeense sihtorganismi virulentsusega; |
| --- | --- |

c)

interferents patogeense sihtorganismi virulentsusega;

| d) | endofüütne kasv; |
| --- | --- |

d)

endofüütne kasv;

| e) | juure kolonisatsioon; |
| --- | --- |

e)

juure kolonisatsioon;

| f) | ökoloogilise niši (näiteks toitained, elupaigad) konkurents; |
| --- | --- |

f)

ökoloogilise niši (näiteks toitained, elupaigad) konkurents;

| g) | parasitism; |
| --- | --- |

g)

parasitism;

| h) | patogeensus selgrootutele. |
| --- | --- |

h)

patogeensus selgrootutele.

| 2.2.1.4. | Selleks, et hinnata võimalikke mõjusid mittesihtorganismidele, tuleb hinnata informatsiooni mikroorganismi peremeesorganismi spetsiifika kohta, võttes arvesse punktides a ja b kirjeldatud tunnusjooni ja omadusi.






  a) | Hinnata tuleb mikroorganismi võimet olla patogeenne mittesihtorganismidele (inimesed, loomad ja teised mittesihtorganismid). Hinnata tuleb mistahes suhet teadaolevatesse taime-, looma- või inimpatogeenidesse, mis on aktiivsete ja/või saastavate mikroorganismide perekonda kuuluvad liigid. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.4.

Selleks, et hinnata võimalikke mõjusid mittesihtorganismidele, tuleb hinnata informatsiooni mikroorganismi peremeesorganismi spetsiifika kohta, võttes arvesse punktides a ja b kirjeldatud tunnusjooni ja omadusi.

a)

Hinnata tuleb mikroorganismi võimet olla patogeenne mittesihtorganismidele (inimesed, loomad ja teised mittesihtorganismid). Hinnata tuleb mistahes suhet teadaolevatesse taime-, looma- või inimpatogeenidesse, mis on aktiivsete ja/või saastavate mikroorganismide perekonda kuuluvad liigid.

| b) | Patogeensus, nagu ka virulentsus, on tugevalt seotud peremeesliigiga (näiteks kindlaks määratud kehatemperatuuri, füsioloogilise keskkonnaga) ning peremeesorganismi seisundiga (näiteks tervislik seisund, immuunseisund). Paljunemine inimorganismides sõltub näiteks mikroorganismi võimest kasvada peremeesorganismi kehatemperatuuril. Mõned mikroorganismid võivad üksnes kasvada ning olla ainevahetuslikult aktiivsed temperatuuridel, mis on inimkeha temperatuurist (palju) madalamad või kõrgemad, ning seetõttu ei saa need olla inimeste suhtes patogeensed. Mikroorganismi sisenemistee peremeesorganismi (suukaudne, sissehingamine, nahk/haav) võib siiski olla kriitilise tähtsusega faktoriks. Näiteks võib mikroobne liik põhjustada haigust pärast sisenemist nahavigastuse, kuid mitte suu kaudu. |
| --- | --- |

b)

Patogeensus, nagu ka virulentsus, on tugevalt seotud peremeesliigiga (näiteks kindlaks määratud kehatemperatuuri, füsioloogilise keskkonnaga) ning peremeesorganismi seisundiga (näiteks tervislik seisund, immuunseisund). Paljunemine inimorganismides sõltub näiteks mikroorganismi võimest kasvada peremeesorganismi kehatemperatuuril. Mõned mikroorganismid võivad üksnes kasvada ning olla ainevahetuslikult aktiivsed temperatuuridel, mis on inimkeha temperatuurist (palju) madalamad või kõrgemad, ning seetõttu ei saa need olla inimeste suhtes patogeensed. Mikroorganismi sisenemistee peremeesorganismi (suukaudne, sissehingamine, nahk/haav) võib siiski olla kriitilise tähtsusega faktoriks. Näiteks võib mikroobne liik põhjustada haigust pärast sisenemist nahavigastuse, kuid mitte suu kaudu.

| 2.2.1.5. | Paljud mikroorganismid toodavad antibioosiaineid, mis põhjustavad normaalset interferentsi mikroobses kogukonnas. Hinnata tuleb resistentsust antimikroobsete toimeainete suhtes, mis on olulised inimeste ja veterinaarmeditsiinis. Hinnata tuleb geenide, millel on resistentsus antimikroobsete toimeainete suhtes, ülekandmist. |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Paljud mikroorganismid toodavad antibioosiaineid, mis põhjustavad normaalset interferentsi mikroobses kogukonnas. Hinnata tuleb resistentsust antimikroobsete toimeainete suhtes, mis on olulised inimeste ja veterinaarmeditsiinis. Hinnata tuleb geenide, millel on resistentsus antimikroobsete toimeainete suhtes, ülekandmist.

2.2.2.   Taimekaitsevahendi füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused

| 2.2.2.1. | Sõltuvalt mikroorganismi loomusest ja valmistise liigist tuleb hinnata taimekaitsevahendi tehnilisi omadusi. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Sõltuvalt mikroorganismi loomusest ja valmistise liigist tuleb hinnata taimekaitsevahendi tehnilisi omadusi.

| 2.2.2.2. | Hinnata tuleb preparaadi kõlblikkuseaega ja säilivuspüsivust, võttes arvesse võimalikke muudatusi koostises, nagu mikroorganismi või saastavate mikroorganismide, metaboliitide/toksiinide tootmine jne. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Hinnata tuleb preparaadi kõlblikkuseaega ja säilivuspüsivust, võttes arvesse võimalikke muudatusi koostises, nagu mikroorganismi või saastavate mikroorganismide, metaboliitide/toksiinide tootmine jne.

| 2.2.2.3. | Liikmesriigid hindavad taimekaitsevahendi füüsikalisi ja keemilisi omadusi ning nende tunnusjoonte säilimist pärast ladustamist ning võtavad arvesse:






  a) | nõuetekohase ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) spetsifikatsiooni olemasolu korral selles käsitletud füüsikalisi ja keemilisi omadusi, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.3.

Liikmesriigid hindavad taimekaitsevahendi füüsikalisi ja keemilisi omadusi ning nende tunnusjoonte säilimist pärast ladustamist ning võtavad arvesse:

a)

nõuetekohase ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) spetsifikatsiooni olemasolu korral selles käsitletud füüsikalisi ja keemilisi omadusi,

| b) | nõuetekohase FAO spetsifikatsiooni puudumise korral kõiki valmistise asjakohaseid füüsikalisi ja keemilisi omadusi, millele on osutatud väljaandes “Manual on the development and use of FAO and WHO (World Health Organization, Maailma Tervishoiu Organisatsioon) specifications for pesticides”. |
| --- | --- |

b)

nõuetekohase FAO spetsifikatsiooni puudumise korral kõiki valmistise asjakohaseid füüsikalisi ja keemilisi omadusi, millele on osutatud väljaandes “Manual on the development and use of FAO and WHO (World Health Organization, Maailma Tervishoiu Organisatsioon) specifications for pesticides”.

| 2.2.2.4. | Kui etiketile on märgitud nõuded või soovitused taimekaitsevahendi kasutamiseks koos muude taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, ja/või kui etiketile on märgitud selgitused preparaadi sobivuse kohta muude taimekaitsevahenditega, näiteks paagisegu puhul, peavad need taimekaitsevahendid või abiained olema paagisegus füüsikaliselt ja keemiliselt kokkusobivad. Paagisegude puhul tuleb ka näidata bioloogilist kokkusobivust, st tuleb näidata, et iga segus esinev taimekaitsevahend toimib eeldatud viisil ja et ei esine antagonisme. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Kui etiketile on märgitud nõuded või soovitused taimekaitsevahendi kasutamiseks koos muude taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, ja/või kui etiketile on märgitud selgitused preparaadi sobivuse kohta muude taimekaitsevahenditega, näiteks paagisegu puhul, peavad need taimekaitsevahendid või abiained olema paagisegus füüsikaliselt ja keemiliselt kokkusobivad. Paagisegude puhul tuleb ka näidata bioloogilist kokkusobivust, st tuleb näidata, et iga segus esinev taimekaitsevahend toimib eeldatud viisil ja et ei esine antagonisme.

2.3.   Lisateave

2.3.1.   Taimekaitsevahendis mikroorganismi tootmise kvaliteedikontroll

Tuleb hinnata kavandatud mikroorganismi tootmise kvaliteedi tagamise kriteeriumeid. Hindamisel tuleks arvesse võtta protsessi kontrollimise, hea tootmistava, tegutsemistavade, menetluste kulgemiste, puhastamistavade, mikroobse seire ja hügieenitingimustega seotud kriteeriumeid, tagamaks mikroorganismi head kvaliteeti. Kvaliteedikontrolli süsteemis tuleb tähelepanu pöörata mikroorganismi kvaliteedile, stabiilsusele, puhtusele jne.

2.3.2.   Taimekaitsevahendi kvaliteedikontroll

Hinnata tuleb kavandatud kvaliteedi tagamise kriteeriumeid. Kui taimekaitsevahend sisaldab kasvu ajal toodetud metaboliite/toksiine ning kasvukeskkonnast pärit jääke, tuleks seda hinnata. Hinnata tuleks saastavate mikroorganismide esinemise võimalust.

2.4.   Tõhusus

| 2.4.1. | Kui kavandatud kasutusviisina on ette nähtud organismi tõrje või kaitse organismi eest, hindavad liikmesriigid võimalust, et kõnealune organism võib olla kavandatud kasutusalal põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes) ohtlik. |
| --- | --- |

2.4.1.

Kui kavandatud kasutusviisina on ette nähtud organismi tõrje või kaitse organismi eest, hindavad liikmesriigid võimalust, et kõnealune organism võib olla kavandatud kasutusalal põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes) ohtlik.

| 2.4.2. | Liikmesriigid hindavad, kas kavandatud kasutusalal põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes) võib tekkida olulist kahju, kahjustusi või ebamugavusi, kui taimekaitsevahendit ei kasutataks. |
| --- | --- |

2.4.2.

Liikmesriigid hindavad, kas kavandatud kasutusalal põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes) võib tekkida olulist kahju, kahjustusi või ebamugavusi, kui taimekaitsevahendit ei kasutataks.

| 2.4.3. | Liikmesriigid hindavad IIIB lisas ette nähtud taimekaitsevahendi tõhususega seotud andmeid, võttes arvesse soovitud tõrjemäära või toime suurust ning ka asjakohaseid katsetingimusi, näiteks:






  a) | põllukultuuri või kultivari valik; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Liikmesriigid hindavad IIIB lisas ette nähtud taimekaitsevahendi tõhususega seotud andmeid, võttes arvesse soovitud tõrjemäära või toime suurust ning ka asjakohaseid katsetingimusi, näiteks:

a)

põllukultuuri või kultivari valik;

| b) | põllumajanduslikud ja keskkonnatingimused (sh kliimatingimused; kui see on vajalik rahuldava tõhususe saavutamiseks, tuleks töötlemiseelse ja -järgse aja kohta esitada ka selliseid andmeid/sellist teavet); |
| --- | --- |

b)

põllumajanduslikud ja keskkonnatingimused (sh kliimatingimused; kui see on vajalik rahuldava tõhususe saavutamiseks, tuleks töötlemiseelse ja -järgse aja kohta esitada ka selliseid andmeid/sellist teavet);

| c) | kahjulike organismide olemasolu ja tihedus; |
| --- | --- |

c)

kahjulike organismide olemasolu ja tihedus;

| d) | põllukultuuri ja organismi arenguetapp; |
| --- | --- |

d)

põllukultuuri ja organismi arenguetapp;

| e) | kasutatava mikroobse taimekaitsevahendi kogus; |
| --- | --- |

e)

kasutatava mikroobse taimekaitsevahendi kogus;

| f) | lisatava abiaine kogus, kui nii etiketil nõutakse; |
| --- | --- |

f)

lisatava abiaine kogus, kui nii etiketil nõutakse;

| g) | töötlemise sagedus ja aeg; |
| --- | --- |

g)

töötlemise sagedus ja aeg;

| h) | töötlemisvahendite tüüp; |
| --- | --- |

h)

töötlemisvahendite tüüp;

| i) | vajadus töötlemisvahendite mingite puhastusmenetluste järele. |
| --- | --- |

i)

vajadus töötlemisvahendite mingite puhastusmenetluste järele.

| 2.4.4. | Liikmesriigid hindavad taimekaitsevahendi tõhusust neis põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes), mis võivad valitseda praktikas kavandatud kasutustingimustes. Hindamisse tuleb kaasata mõju integreeritud tõrjele. Eelkõige tuleb arvesse võtta:






  a) | doosiga seotud soovitava toime intensiivsust, ühtsust ja kestust, võrreldes sobiva võrdlustoote või -toodetega (olemasolu korral) ja töötlemata kontrolltootega; |
| --- | --- | --- |

2.4.4.

Liikmesriigid hindavad taimekaitsevahendi tõhusust neis põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes), mis võivad valitseda praktikas kavandatud kasutustingimustes. Hindamisse tuleb kaasata mõju integreeritud tõrjele. Eelkõige tuleb arvesse võtta:

a)

doosiga seotud soovitava toime intensiivsust, ühtsust ja kestust, võrreldes sobiva võrdlustoote või -toodetega (olemasolu korral) ja töötlemata kontrolltootega;

| b) | vajadusel mõju saagikusele või kao vähenemist ladustamisel kvantiteedi ja/või kvaliteedi osas, võrreldes sobiva võrdlustoote või -toodetega (olemasolu korral) ja töötlemata kontrolltootega.
  Kui sobiv võrdlustoode puudub, hindavad liikmesriigid taimekaitsevahendi tõhusust, et kindlaks teha, kas taimekitsevahend toob kavandatud kasutusala põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes) püsivat ja määratletud kasu. |
| --- | --- |

b)

vajadusel mõju saagikusele või kao vähenemist ladustamisel kvantiteedi ja/või kvaliteedi osas, võrreldes sobiva võrdlustoote või -toodetega (olemasolu korral) ja töötlemata kontrolltootega.

Kui sobiv võrdlustoode puudub, hindavad liikmesriigid taimekaitsevahendi tõhusust, et kindlaks teha, kas taimekitsevahend toob kavandatud kasutusala põllumajanduslikes, taimetervislikes ja keskkonnatingimustes (sh kliimatingimustes) püsivat ja määratletud kasu.

| 2.4.5. | Liikmesriigid hindavad kahjulikku mõju töödeldud põllukultuuridele, mis avaldub pärast taimekaitsevahendi kasutamist kavandatud kasutustingimustes, vajadusel võrreldes sobiva võrdlustoote või -toodetega (olemasolu korral) ja/või töötlemata kontrolltootega.






  a) | Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:






  i) | andmeid tõhususe kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.5.

Liikmesriigid hindavad kahjulikku mõju töödeldud põllukultuuridele, mis avaldub pärast taimekaitsevahendi kasutamist kavandatud kasutustingimustes, vajadusel võrreldes sobiva võrdlustoote või -toodetega (olemasolu korral) ja/või töötlemata kontrolltootega.

a)

Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:

i)

andmeid tõhususe kohta;

| ii) | muud asjakohast teavet taimekaitsevahendi kohta, näiteks preparaadi laadi, doosi, kasutusviisi, kasutuskordade arvu ja aega, kokkusobimatust teiste põllukuultuuride töötlemisviisidega; |
| --- | --- |

ii)

muud asjakohast teavet taimekaitsevahendi kohta, näiteks preparaadi laadi, doosi, kasutusviisi, kasutuskordade arvu ja aega, kokkusobimatust teiste põllukuultuuride töötlemisviisidega;

| iii) | kogu asjakohast teavet mikroorganismi kohta, sealhulgas bioloogilisi omadusi, näiteks toimeviisi, püsivust, peremeesorganismide spetsiifikat. |
| --- | --- |

iii)

kogu asjakohast teavet mikroorganismi kohta, sealhulgas bioloogilisi omadusi, näiteks toimeviisi, püsivust, peremeesorganismide spetsiifikat.

| b) | Kõnealune hindamine hõlmab:






  i) | täheldatud fütotoksilise toime laadi, sagedust, intensiivsust ja kestust ning neid mõjutavaid põllumajanduslikke, taimetervislikke ja keskkonnatingimusi (sh kliimatingimusi); |
| --- | --- | --- |

b)

Kõnealune hindamine hõlmab:

i)

täheldatud fütotoksilise toime laadi, sagedust, intensiivsust ja kestust ning neid mõjutavaid põllumajanduslikke, taimetervislikke ja keskkonnatingimusi (sh kliimatingimusi);

| ii) | peamiste kultivaride tundlikkuse erinevust fütotoksilise/fütopatogeense mõju suhtes; |
| --- | --- |

ii)

peamiste kultivaride tundlikkuse erinevust fütotoksilise/fütopatogeense mõju suhtes;

| iii) | töödeldud põllukultuuri või taimse saaduse osa, mille puhul täheldatakse fütotoksilist/fütopatogeenset mõju; |
| --- | --- |

iii)

töödeldud põllukultuuri või taimse saaduse osa, mille puhul täheldatakse fütotoksilist/fütopatogeenset mõju;

| iv) | kahjulikku mõju töödeldud põllukultuuride või taimsete saaduste saagi kvantiteedile ja/või kvaliteedile; |
| --- | --- |

iv)

kahjulikku mõju töödeldud põllukultuuride või taimsete saaduste saagi kvantiteedile ja/või kvaliteedile;

| v) | kahjulikku mõju paljundamiseks kasutatavate töödeldud taimede või taimsete saaduste elujõulisusele, idanevusele, võrsumisele, juurdumisele ja kasvujõule; |
| --- | --- |

v)

kahjulikku mõju paljundamiseks kasutatavate töödeldud taimede või taimsete saaduste elujõulisusele, idanevusele, võrsumisele, juurdumisele ja kasvujõule;

| vi) | kui mikroorganismid levivad — kahjulikku mõju läheduses kasvavatele põllukultuuridele. |
| --- | --- |

vi)

kui mikroorganismid levivad — kahjulikku mõju läheduses kasvavatele põllukultuuridele.

| 2.4.6. | Kui toote etiketil on nõuded, mida tuleb järgida taimekaitsevahendi kasutamisel koos muude taimekaitsevahendite ja/või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, teevad liikmesriigid punktides 2.4.3 - 2.4.5 osutatud hindamisi, arvestades paagisegu kohta esitatud teavet.
  Kui toote etiketil on soovitused, mida tuleb silmas pidada taimekaitsevahendi kasutamisel koos muude taimekaitsevahendite ja/või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, hindavad liikmesriigid segu ja selle kasutustingimuste nõuetekohasust. |
| --- | --- |

2.4.6.

Kui toote etiketil on nõuded, mida tuleb järgida taimekaitsevahendi kasutamisel koos muude taimekaitsevahendite ja/või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, teevad liikmesriigid punktides 2.4.3 - 2.4.5 osutatud hindamisi, arvestades paagisegu kohta esitatud teavet.

Kui toote etiketil on soovitused, mida tuleb silmas pidada taimekaitsevahendi kasutamisel koos muude taimekaitsevahendite ja/või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, hindavad liikmesriigid segu ja selle kasutustingimuste nõuetekohasust.

| 2.4.7. | Kui olemasolevatest andmetest nähtub, et mikroorganism või olulised asjakohased metaboliidid/toksiinid ning preparaadi lagunemis- ja reaktsioonisaadused säilivad pinnases ja/või taimses materjalis märkimisväärsetes kogustes pärast taimekaitsevahendi kasutamist kavandatud kasutustingimustes, hindavad liikmesriigid kahjulikku mõju hiljem kasvatatavatele kultuuridele. |
| --- | --- |

2.4.7.

Kui olemasolevatest andmetest nähtub, et mikroorganism või olulised asjakohased metaboliidid/toksiinid ning preparaadi lagunemis- ja reaktsioonisaadused säilivad pinnases ja/või taimses materjalis märkimisväärsetes kogustes pärast taimekaitsevahendi kasutamist kavandatud kasutustingimustes, hindavad liikmesriigid kahjulikku mõju hiljem kasvatatavatele kultuuridele.

| 2.4.8. | Kui taimekaitsevahendi kavandatud kasutusviisi eesmärk on toime avaldamine selgroogsetele loomadele, hindavad liikmesriigid kõnealuse toime saavutamise mehhanismi ning täheldatud mõju sihtloomade käitumisele ja tervisele. Kui kavandatud toime on sihtlooma tapmine, hindavad liikmesriigid looma surma saabumiseks vajalikku aega ja surma saabumise tingimusi.Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:





  a) | kogu IIB lisas ette nähtud asjakohast teavet ja selle hindamise tulemusi, kaasa arvatud toksikoloogilisi uuringuid; |
| --- | --- | --- |

2.4.8.

Kui taimekaitsevahendi kavandatud kasutusviisi eesmärk on toime avaldamine selgroogsetele loomadele, hindavad liikmesriigid kõnealuse toime saavutamise mehhanismi ning täheldatud mõju sihtloomade käitumisele ja tervisele. Kui kavandatud toime on sihtlooma tapmine, hindavad liikmesriigid looma surma saabumiseks vajalikku aega ja surma saabumise tingimusi.

a)

kogu IIB lisas ette nähtud asjakohast teavet ja selle hindamise tulemusi, kaasa arvatud toksikoloogilisi uuringuid;

| b) | kogu IIIB lisas ette nähtud asjakohast teavet taimekaitsevahendi kohta, kaasa arvatud toksikoloogilisi uuringuid ja andmeid tõhususe kohta. |
| --- | --- |

b)

kogu IIIB lisas ette nähtud asjakohast teavet taimekaitsevahendi kohta, kaasa arvatud toksikoloogilisi uuringuid ja andmeid tõhususe kohta.

2.5.   Määratlemis-/avastamis- ja kvantifitseerimismeetodid

Liikmesriigid hindavad nii valmistises sisalduvate kui ka töödeldud põllukultuuridel/põllukultuurides jääkidena esinevate elujõuliste ja mitteelujõuliste koostisosade registreerimisjärgse kontrolli ja/või seire jaoks kavandatud analüüsimeetodeid. Nõutav on turule lubamisele eelnevate ning järgnevate meetodite põhjendatud kinnitamine. Meetodid, mida peetakse loa andmisele järgneva seire jaoks sobivateks, tuleb selgesti määratleda.

2.5.1.   Taimekaitsevahendi analüüsimeetodid

2.5.1.1.   Mitteelujõulised koostisosad

Liikmesriigid hindavad analüüsimeetodeid, mis on kavandatud identifitseerimaks ja kvantifitseerimaks toksikoloogia, ökotoksikoloogia ja keskkonna seisukohast olulisi mitteelujõulisi koostisosi, mis tulenevad mikroorganismist ja/või esinevad lisandi või kaasabiaine näol (kaasa arvatud sellest lõpuks tulenevad lagunemis- ja/või reaktsioonisaadused).

| a) | kavandatud meetodite spetsiifilisust ja lineaarsust; |
| --- | --- |

a)

kavandatud meetodite spetsiifilisust ja lineaarsust;

| b) | kavandatud meetodite täpsust (korratavust); |
| --- | --- |

b)

kavandatud meetodite täpsust (korratavust);

| c) | häirivate tegurite tähtsust; |
| --- | --- |

c)

häirivate tegurite tähtsust;

| d) | kavandatud meetodite täpsust asjakohaste kontsentratsioonide juures; |
| --- | --- |

d)

kavandatud meetodite täpsust asjakohaste kontsentratsioonide juures;

| e) | kavandatud meetodite kvantifitseerimise piirnormi. |
| --- | --- |

e)

kavandatud meetodite kvantifitseerimise piirnormi.

2.5.1.2.   Elujõulised koostisosad

Liikmesriigid hindavad meetodeid, mis on kavandatud teatud asjaomase tüve kvantifitseerimiseks ja määratlemiseks, ja eelkõige meetodeid, mis eristavad kõnealust tüve lähedases suguluses olevatest tüvedest..

| a) | kavandatud meetodite spetsiifilisust; |
| --- | --- |

a)

kavandatud meetodite spetsiifilisust;

| b) | kavandatud meetodite täpsust (korratavust); |
| --- | --- |

b)

kavandatud meetodite täpsust (korratavust);

| c) | häirivate tegurite tähtsust; |
| --- | --- |

c)

häirivate tegurite tähtsust;

| d) | kavandatud meetodite kvantifitseeritavust. |
| --- | --- |

d)

kavandatud meetodite kvantifitseeritavust.

2.5.2.   Analüüsimeetodid jääkide kindlaksmääramiseks

2.5.2.1.   Mitteelujõulised jäägid

Liikmesriigid hindavad mikroorganismist tulenevate (kaasa arvatud sellest lõpuks tulenevad lagunemis- ja/või reaktsioonisaadused) toksikoloogiliselt, ökotoksikoloogiliselt ja keskkondlikult oluliste mitteelujõuliste jääkide määratlemiseks ja kvantifitseerimiseks kavandatud analüüsimeetodeid.

Kõnealusel hindamisel arvestatakse teavet IIB ja IIIB lisades ette nähtud analüüsimeetodite kohta ning nende hindamise tulemusi. Eelkõige tuleb arvestada järgmist teavet:

| a) | kavandatud meetodite spetsiifilisust ja lineaarsust; |
| --- | --- |

a)

kavandatud meetodite spetsiifilisust ja lineaarsust;

| b) | kavandatud meetodite täpsust (korratavust); |
| --- | --- |

b)

kavandatud meetodite täpsust (korratavust);

| c) | kavandatud meetodite reprodutseeritavust (sõltumatu laboratoorne kinnitamine); |
| --- | --- |

c)

kavandatud meetodite reprodutseeritavust (sõltumatu laboratoorne kinnitamine);

| d) | häirivate tegurite tähtsust; |
| --- | --- |

d)

häirivate tegurite tähtsust;

| e) | kavandatud meetodite täpsust asjakohaste kontsentratsioonide korral; |
| --- | --- |

e)

kavandatud meetodite täpsust asjakohaste kontsentratsioonide korral;

| f) | kavandatud meetmete kvantifitseerimise piirmäära. |
| --- | --- |

f)

kavandatud meetmete kvantifitseerimise piirmäära.

2.5.2.2.   Elujõulised jäägid

Liikmesriigid hindavad meetodeid, mis on kavandatud teatud asjaomase tüve kvantifitseerimiseks ja identifitseerimiseks, ja eelkõige meetodeid, mis eristavad kõnealust tüve lähedases suguluses olevatest tüvedest.

Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse teavet IIB ja IIIB lisades ette nähtud analüüsimeetodite kohta ning nende hindamise tulemusi. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmist teavet:

| a) | kavandatud meetodite spetsiifilisust; |
| --- | --- |

a)

kavandatud meetodite spetsiifilisust;

| b) | kavandatud meetodite täpsust (korratavust); |
| --- | --- |

b)

kavandatud meetodite täpsust (korratavust);

| c) | häirivate tegurite tähtsust; |
| --- | --- |

c)

häirivate tegurite tähtsust;

| d) | kavandatud meetodite kvantifitseeritavust. |
| --- | --- |

d)

kavandatud meetodite kvantifitseeritavust.

2.6.   Mõju inimeste või loomade tervisele

Hinnata tuleb mõju inimeste või loomade tervisele. Eelkõige peavad liikmesriigid võtma arvesse järgmisi põhimõtteid:

| a) | tulenevalt mikroorganismide replikatsioonivõimest on taimekaitsevahenditena kasutatavate kemikaalide ja mikroorganismide vahel selge erinevus. Tekkivad ohud ei ole tingimata sama laadi kui need, mis kaasnevad kemikaalide kasutamisega, eriti seoses mikroorganismide võimega erinevates keskkondades säilida ja paljuneda; |
| --- | --- |

a)

tulenevalt mikroorganismide replikatsioonivõimest on taimekaitsevahenditena kasutatavate kemikaalide ja mikroorganismide vahel selge erinevus. Tekkivad ohud ei ole tingimata sama laadi kui need, mis kaasnevad kemikaalide kasutamisega, eriti seoses mikroorganismide võimega erinevates keskkondades säilida ja paljuneda;

| b) | mikroorganismi patogeensus inimeste ja mittesihtloomade suhtes, mikroorganismi nakkavus, mikroorganismi koloniseerimisvõime, metaboliitide/toksiinide toksilisus ja jääke sisaldava kasvukeskkonna, saasteainete ja kaas-abiainete toksilisus on tähtsad lõpptulemused taimekaitsevahendist tuleneva kahjuliku mõju hindamisel; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi patogeensus inimeste ja mittesihtloomade suhtes, mikroorganismi nakkavus, mikroorganismi koloniseerimisvõime, metaboliitide/toksiinide toksilisus ja jääke sisaldava kasvukeskkonna, saasteainete ja kaas-abiainete toksilisus on tähtsad lõpptulemused taimekaitsevahendist tuleneva kahjuliku mõju hindamisel;

| c) | kolonisatsioon, nakkavus ja toksilisus koosnevad komplekssest mikroorganismide ja peremeesorganismide vahelisest vastasmõjude kogust ning kõnealuseid lõpptulemusi ei saa võtta lihtsalt kui iseseisvaid lõpptulemusi; |
| --- | --- |

c)

kolonisatsioon, nakkavus ja toksilisus koosnevad komplekssest mikroorganismide ja peremeesorganismide vahelisest vastasmõjude kogust ning kõnealuseid lõpptulemusi ei saa võtta lihtsalt kui iseseisvaid lõpptulemusi;

| d) | nende lõpptulemuste kombineerimisel on kõige tähtsamad aspektid mikroorganismi juures, mida tuleb hinnata:






  — | võimet peremeesorganismis säilida ja paljuneda (kolonisatsioonile või nakkavusele viitav), |
| --- | --- | --- |

d)

nende lõpptulemuste kombineerimisel on kõige tähtsamad aspektid mikroorganismi juures, mida tuleb hinnata:

—

võimet peremeesorganismis säilida ja paljuneda (kolonisatsioonile või nakkavusele viitav),

| — | võimet avaldada peremeesorganismile mittekahjulikku või kahjulikku mõju — nakkavusele, patogeensusele ja/või toksilisusele viitav. |
| --- | --- |

—

võimet avaldada peremeesorganismile mittekahjulikku või kahjulikku mõju — nakkavusele, patogeensusele ja/või toksilisusele viitav.

| e) | Sealjuures tuleks kõnealuste taimekaitsevahendite kasutamisel inimestele ja loomadele ilmnevate ohtude ja riskide hindamisel arvesse võtta bioloogiavaldkonna küsimuste keerukust. Patogeensust ja nakkavust tuleb hinnata isegi siis, kui kokkupuute tõenäolisust peetakse väikeseks. |
| --- | --- |

e)

Sealjuures tuleks kõnealuste taimekaitsevahendite kasutamisel inimestele ja loomadele ilmnevate ohtude ja riskide hindamisel arvesse võtta bioloogiavaldkonna küsimuste keerukust. Patogeensust ja nakkavust tuleb hinnata isegi siis, kui kokkupuute tõenäolisust peetakse väikeseks.

| f) | Riskianalüüsiks peaksid akuutse toksilisuse uuringud (olemasolu korral) sisaldama vähemalt kahte doosi (näiteks üks väga suur doos ja üks doos, mis vastab eeldatavale kokkupuutele reaalsetes tingimustes). |
| --- | --- |

f)

Riskianalüüsiks peaksid akuutse toksilisuse uuringud (olemasolu korral) sisaldama vähemalt kahte doosi (näiteks üks väga suur doos ja üks doos, mis vastab eeldatavale kokkupuutele reaalsetes tingimustes).

2.6.1.   Taimekaitsevahendist tulenev mõju inimeste või loomade tervisele

| 2.6.1.1. | Liikmesriigid hindavad töötleja kokkupuudet taimekaitsevahendis sisalduvate mikroorganismide ja/või toksikoloogiliselt oluliste ühenditega, (näiteks nende metaboliidid/toksiinid, jääke sisaldav kasvukeskkond, saasteained ja kaasabiained), mis võib toimuda kavandatud kasutustingimustes (pidades silmas eelkõige doosi, töötlemisviisi ja kliimatingimusi). Kasutada tuleb realistlikke andmeid kokkupuutetasandite kohta ja selliste andmete puudumisel sobivat ja kinnitatud arvutusmudelit; olemasolu korral tuleks kasutada Euroopa ühtlustatud taimekaitsevahendite üldandmebaasi.






  a) | Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:






  i) | IIB lisas ette nähtud meditsiinilisi andmeid ja toksilisuse, nakkavuse ja patogeensuse uuringuid ning nende hindamise tulemusi. Esmased katsed peaksid võimaldama mikroorganismi hindamist, arvestades mikroorganismi võimet peremeesorganismis säilida või kasvada ning selle võimet tekitada peremeesorganismis mõju/reaktsioone. Parameetrid, mis viitavad võime puudumisele säilida ja paljuneda peremeesorganismis ning mõjutada seda mittekahjulikult või kahjulikult, sisaldavad kiiret ja täielikku eemaldumist kehast, immuunsüsteemi mitteaktiveerimist, histopatoloogiliste muutuste puudumist ja replikatsioonitemperatuure, mis on palju madalamad või palju kõrgemad imetaja kehatemperatuurist. Kõnealuseid parameetreid saab mõnel juhul hinnata, kasutades lühiajalisi uuringuid ja olemasolevaid andmeid inimeste kohta, ning mõnikord võib neid hinnata üksnes kasutades korduvate doosidega läbiviidavaid uuringuid.
  Esmaste katseandmete hindamisele peaks järgnema tegevusalase kokkupuute võimaliku mõju hindamine, arvestades kokkupuute, kaasa arvatud praktilise kasutuse ajal asetleidnud korduvkasutuse tõttu toimunud kokkupuute, intensiivsust ja kestvust.
  Teatud metaboliitide/toksiinide toksilisust võib hinnata vaid juhul, kui on näidatud, et katseloomad on tegelikus kokkupuutes kõnealuste metaboliitide/toksiinidega; |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.1.1.

Liikmesriigid hindavad töötleja kokkupuudet taimekaitsevahendis sisalduvate mikroorganismide ja/või toksikoloogiliselt oluliste ühenditega, (näiteks nende metaboliidid/toksiinid, jääke sisaldav kasvukeskkond, saasteained ja kaasabiained), mis võib toimuda kavandatud kasutustingimustes (pidades silmas eelkõige doosi, töötlemisviisi ja kliimatingimusi). Kasutada tuleb realistlikke andmeid kokkupuutetasandite kohta ja selliste andmete puudumisel sobivat ja kinnitatud arvutusmudelit; olemasolu korral tuleks kasutada Euroopa ühtlustatud taimekaitsevahendite üldandmebaasi.

a)

Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:

i)

IIB lisas ette nähtud meditsiinilisi andmeid ja toksilisuse, nakkavuse ja patogeensuse uuringuid ning nende hindamise tulemusi. Esmased katsed peaksid võimaldama mikroorganismi hindamist, arvestades mikroorganismi võimet peremeesorganismis säilida või kasvada ning selle võimet tekitada peremeesorganismis mõju/reaktsioone. Parameetrid, mis viitavad võime puudumisele säilida ja paljuneda peremeesorganismis ning mõjutada seda mittekahjulikult või kahjulikult, sisaldavad kiiret ja täielikku eemaldumist kehast, immuunsüsteemi mitteaktiveerimist, histopatoloogiliste muutuste puudumist ja replikatsioonitemperatuure, mis on palju madalamad või palju kõrgemad imetaja kehatemperatuurist. Kõnealuseid parameetreid saab mõnel juhul hinnata, kasutades lühiajalisi uuringuid ja olemasolevaid andmeid inimeste kohta, ning mõnikord võib neid hinnata üksnes kasutades korduvate doosidega läbiviidavaid uuringuid.

Esmaste katseandmete hindamisele peaks järgnema tegevusalase kokkupuute võimaliku mõju hindamine, arvestades kokkupuute, kaasa arvatud praktilise kasutuse ajal asetleidnud korduvkasutuse tõttu toimunud kokkupuute, intensiivsust ja kestvust.

Teatud metaboliitide/toksiinide toksilisust võib hinnata vaid juhul, kui on näidatud, et katseloomad on tegelikus kokkupuutes kõnealuste metaboliitide/toksiinidega;

| ii) | muud asjakohast teavet taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi, metaboliitide/toksiinide, jääke sisaldava kasvukeskkonna, saasteainete ja kaasabiainete kohta, nagu näiteks nende bioloogilised, füüsikalis-keemilised omadused (näiteks mikroorganismi püsimine inimeste ja loomade kehatemperatuuril, ökoloogiline nišš, mikroorganismi ja/või metaboliitide/toksiinide käitumine töötlemise ajal); |
| --- | --- |

ii)

muud asjakohast teavet taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi, metaboliitide/toksiinide, jääke sisaldava kasvukeskkonna, saasteainete ja kaasabiainete kohta, nagu näiteks nende bioloogilised, füüsikalis-keemilised omadused (näiteks mikroorganismi püsimine inimeste ja loomade kehatemperatuuril, ökoloogiline nišš, mikroorganismi ja/või metaboliitide/toksiinide käitumine töötlemise ajal);

| iii) | IIIB lisas ette nähtud toksikoloogilisi uuringuid; |
| --- | --- |

iii)

IIIB lisas ette nähtud toksikoloogilisi uuringuid;

| iv) | muud IIIB lisas ette nähtud asjakohast teavet, nagu näiteks:






  — | preparaadi koostis, |
| --- | --- | --- |

iv)

muud IIIB lisas ette nähtud asjakohast teavet, nagu näiteks:

—

preparaadi koostis,

| — | preparaadi laad, |
| --- | --- |

—

preparaadi laad,

| — | pakendi suurus, kujundus ja tüüp, |
| --- | --- |

—

pakendi suurus, kujundus ja tüüp,

| — | põllukultuuri või sihtobjekti kasutusala ja laad, |
| --- | --- |

—

põllukultuuri või sihtobjekti kasutusala ja laad,

| — | taimekaitsevahendi kasutusviis, sealhulgas käsitlemine, laadimine ja segamine, |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendi kasutusviis, sealhulgas käsitlemine, laadimine ja segamine,

| — | soovitatud meetmed kokkupuute vähendamiseks, |
| --- | --- |

—

soovitatud meetmed kokkupuute vähendamiseks,

| — | soovitused kaitseriietuse kohta, |
| --- | --- |

—

soovitused kaitseriietuse kohta,

| — | maksimaalne töötlemismäär, |
| --- | --- |

—

maksimaalne töötlemismäär,

| — | minimaalne etiketile märgitud pulverisaatortöötlemise maht, |
| --- | --- |

—

minimaalne etiketile märgitud pulverisaatortöötlemise maht,

| — | kasutusviiside arv ja aeg. |
| --- | --- |

—

kasutusviiside arv ja aeg.

| b) | Punktis (a) nimetatud teabe põhjal tuleks kehtestada järgmised üldised lõpptulemused töötleja ühekordse või korduva kokkupuute kohta pärast sihtotstarbelist kasutust:






  — | mikroorganismi püsivus või kasvamine peremeesorganismis, |
| --- | --- | --- |

b)

Punktis (a) nimetatud teabe põhjal tuleks kehtestada järgmised üldised lõpptulemused töötleja ühekordse või korduva kokkupuute kohta pärast sihtotstarbelist kasutust:

—

mikroorganismi püsivus või kasvamine peremeesorganismis,

| — | täheldatud kahjulik mõju, |
| --- | --- |

—

täheldatud kahjulik mõju,

| — | saasteainete (kaasa arvatud saastavad mikroorganismid) täheldatud või eeldatud mõju, |
| --- | --- |

—

saasteainete (kaasa arvatud saastavad mikroorganismid) täheldatud või eeldatud mõju,

| — | asjakohaste metaboliitide/toksiinide täheldatud või eeldatud mõju. |
| --- | --- |

—

asjakohaste metaboliitide/toksiinide täheldatud või eeldatud mõju.

Kui on viiteid kolonisatsioonile peremeesorganismis ja/või täheldatakse mistahes kahjulikke mõjusid, viiteid toksilisusele/nakkavusele, näidustatakse kokkupuute toimumiskava (näiteks lühiajaline või korduv kokkupuude) arvestades lisakatsete läbiviimist.

| c) | Hinnata tuleks kõiki taimekaitsevahendite kasutamiseks kavandatud kasutusviise ja -seadmeid, ning samuti kasutatavate konteinerite tüüpe ja suurusi, võttes arvesse taimekaitsevahendi segamist, laadimist, sellega töötlemist ning töötlemisseadmete puhastamist ning tavapärast hooldust. Vajadusel võib arvesse võtta ka taimekaitsevahendi (mis sisaldab samu toimeaineid või millega kaasnevad samad jäägid) teisi lubatud kasutusviise. Tuleks arvestada, et kui eeldatakse mikroorganismi replikatsiooni, võib kokkupuute hindamine olla suuresti spekulatiivne. |
| --- | --- |

c)

Hinnata tuleks kõiki taimekaitsevahendite kasutamiseks kavandatud kasutusviise ja -seadmeid, ning samuti kasutatavate konteinerite tüüpe ja suurusi, võttes arvesse taimekaitsevahendi segamist, laadimist, sellega töötlemist ning töötlemisseadmete puhastamist ning tavapärast hooldust. Vajadusel võib arvesse võtta ka taimekaitsevahendi (mis sisaldab samu toimeaineid või millega kaasnevad samad jäägid) teisi lubatud kasutusviise. Tuleks arvestada, et kui eeldatakse mikroorganismi replikatsiooni, võib kokkupuute hindamine olla suuresti spekulatiivne.

| d) | IIB ja IIIB lisades ette nähtud koloniseerimisvõime puudumist või olemasolu või võimalikku mõju töötlejatele kontrollitud dooside tasanditel tuleks hinnata arvestades inimeste kokkupuute mõõdetud või hinnangulisi tasemeid. Riskianalüüsi (eeldatavalt kvantitatiivse) käigus tuleks arvesse võtta näiteks mikroorganismi ja teiste preparaati kuuluvate ainete toimeviisi, bioloogilisi, füüsikalisi ja keemilisi omadusi. |
| --- | --- |

d)

IIB ja IIIB lisades ette nähtud koloniseerimisvõime puudumist või olemasolu või võimalikku mõju töötlejatele kontrollitud dooside tasanditel tuleks hinnata arvestades inimeste kokkupuute mõõdetud või hinnangulisi tasemeid. Riskianalüüsi (eeldatavalt kvantitatiivse) käigus tuleks arvesse võtta näiteks mikroorganismi ja teiste preparaati kuuluvate ainete toimeviisi, bioloogilisi, füüsikalisi ja keemilisi omadusi.

| 2.6.1.2. | Liikmesriigid vaatavad läbi teabe kavandatud pakendi tüübi ja omaduste kohta, arvestades eelkõige järgmisi aspekte:






  a) | pakendiliik; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.2.

Liikmesriigid vaatavad läbi teabe kavandatud pakendi tüübi ja omaduste kohta, arvestades eelkõige järgmisi aspekte:

a)

pakendiliik;

| b) | pakendi mõõtmed ja maht; |
| --- | --- |

b)

pakendi mõõtmed ja maht;

| c) | avause suurus; |
| --- | --- |

c)

avause suurus;

| d) | sulgemisviis; |
| --- | --- |

d)

sulgemisviis;

| e) | pakendi tugevus, lekkimiskindlus ja vastupidavus tavapärasele veole ja käsitsemisele; |
| --- | --- |

e)

pakendi tugevus, lekkimiskindlus ja vastupidavus tavapärasele veole ja käsitsemisele;

| f) | pakendi vastupidavus ja vastavus sisule. |
| --- | --- |

f)

pakendi vastupidavus ja vastavus sisule.

| 2.6.1.3. | Liikmesriigid kontrollivad kavandatud kaitseriietuse ja -vahendite tüüpi ja omadusi, arvestades eelkõige järgmisi aspekte:






  a) | kättesaadavus ja sobivus; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.3.

Liikmesriigid kontrollivad kavandatud kaitseriietuse ja -vahendite tüüpi ja omadusi, arvestades eelkõige järgmisi aspekte:

a)

kättesaadavus ja sobivus;

| b) | tõhusus; |
| --- | --- |

b)

tõhusus;

| c) | kandmise kergus, võttes arvesse füüsilist koormust ja kliimatingimusi; |
| --- | --- |

c)

kandmise kergus, võttes arvesse füüsilist koormust ja kliimatingimusi;

| d) | kaitseriietuse ja -vahendite vastupidavus ja vastavus taimekaitsevahendile. |
| --- | --- |

d)

kaitseriietuse ja -vahendite vastupidavus ja vastavus taimekaitsevahendile.

| 2.6.1.4. | Liikmesriigid hindavad teiste inimeste (pärast taimekaitsevahendi kasutamist sellega kokkupuutuvate töötajate — taassisenejate või juuresviibijate) või loomade kokkupuutevõimalust taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi ja/või muude toksikoloogiliselt oluliste ühenditega kavandatud kasutustingimustes. Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:






  a) | IIB lisas ette nähtud meditsiinilisi andmeid ja toksilisuse, nakkavuse ning patogeensuse uuringuid ja nende hindamise tulemusi. Esmase tasandi katsed peaksid võimaldama mikroorganismi hindamist, arvestades selle võimet peremeesorganismis püsida või kasvada ning selle võimet tekitada peremeesorganismis mõjusid/reaktsioone. Parameetrid, mis viitavad võime puudumisele peremeesorganismis säilida ja paljuneda ning mis viitavad võime puudumisele mõjutada peremeesorganismi mittekahjulikult või kahjulikult, sisaldavad kiiret ja täielikku eemaldumist kehast, immuunsüsteemi mittekäivitumist, histopatoloogiliste muutuste puudumist ja replikatsioonitemperatuure, mis on palju madalamad või palju kõrgemad imetaja kehatemperatuurist. Kõnealuseid parameetreid saab mõnel juhul hinnata, kasutades lühiajalisi uuringuid ja olemasolevaid andmeid inimeste kohta, ning mõnikord võib neid hinnata, kasutades korduvate doosidega läbiviidavaid uuringuid.
  Esmase tasandi testide asjaomaste parameetrite hindamine peaks võimaldama anda hinnangu tööalase kokkupuute võimalike mõjude kohta, arvestades kokkupuute intensiivsust ja kestust, kaasa arvatud praktikas korduvast kasutamisest tingitud kokkupuude.
  Teatud metaboliitide/toksiinide toksilisust võib hinnata vaid juhul, kui on näidatud, et katseloomad on tegelikus kokkupuutes kõnealuste metaboliitide/toksiinidega; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.4.

Liikmesriigid hindavad teiste inimeste (pärast taimekaitsevahendi kasutamist sellega kokkupuutuvate töötajate — taassisenejate või juuresviibijate) või loomade kokkupuutevõimalust taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi ja/või muude toksikoloogiliselt oluliste ühenditega kavandatud kasutustingimustes. Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:

a)

IIB lisas ette nähtud meditsiinilisi andmeid ja toksilisuse, nakkavuse ning patogeensuse uuringuid ja nende hindamise tulemusi. Esmase tasandi katsed peaksid võimaldama mikroorganismi hindamist, arvestades selle võimet peremeesorganismis püsida või kasvada ning selle võimet tekitada peremeesorganismis mõjusid/reaktsioone. Parameetrid, mis viitavad võime puudumisele peremeesorganismis säilida ja paljuneda ning mis viitavad võime puudumisele mõjutada peremeesorganismi mittekahjulikult või kahjulikult, sisaldavad kiiret ja täielikku eemaldumist kehast, immuunsüsteemi mittekäivitumist, histopatoloogiliste muutuste puudumist ja replikatsioonitemperatuure, mis on palju madalamad või palju kõrgemad imetaja kehatemperatuurist. Kõnealuseid parameetreid saab mõnel juhul hinnata, kasutades lühiajalisi uuringuid ja olemasolevaid andmeid inimeste kohta, ning mõnikord võib neid hinnata, kasutades korduvate doosidega läbiviidavaid uuringuid.

Esmase tasandi testide asjaomaste parameetrite hindamine peaks võimaldama anda hinnangu tööalase kokkupuute võimalike mõjude kohta, arvestades kokkupuute intensiivsust ja kestust, kaasa arvatud praktikas korduvast kasutamisest tingitud kokkupuude.

Teatud metaboliitide/toksiinide toksilisust võib hinnata vaid juhul, kui on näidatud, et katseloomad on tegelikus kokkupuutes kõnealuste metaboliitide/toksiinidega;

| b) | muud asjakohast teavet taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi, metaboliitide/toksiinide, jääke sisaldava kasvukeskkonna, saasteainete ja kaasabiainete kohta, nagu näiteks nende bioloogilised, füüsikalis-keemilised omadused (näiteks mikroorganismi püsimine inimeste ja loomade kehatemperatuuril; ökoloogiline nišš, mikroorganismi ja/või metaboliitide/toksiinide käitumine töötlemise ajal); |
| --- | --- |

b)

muud asjakohast teavet taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi, metaboliitide/toksiinide, jääke sisaldava kasvukeskkonna, saasteainete ja kaasabiainete kohta, nagu näiteks nende bioloogilised, füüsikalis-keemilised omadused (näiteks mikroorganismi püsimine inimeste ja loomade kehatemperatuuril; ökoloogiline nišš, mikroorganismi ja/või metaboliitide/toksiinide käitumine töötlemise ajal);

| c) | IIIB lisas ette nähtud toksikoloogilisi uuringuid; |
| --- | --- |

c)

IIIB lisas ette nähtud toksikoloogilisi uuringuid;

| d) | muud IIIB lisas ette nähtud asjakohast teavet taimekaitsevahendi kohta, nagu näiteks:






  — | uuesti kasutamise aeg, vajalikud ooteajad või muud ettevaatusabinõud inimeste ja loomade kaitseks, |
| --- | --- | --- |

d)

muud IIIB lisas ette nähtud asjakohast teavet taimekaitsevahendi kohta, nagu näiteks:

—

uuesti kasutamise aeg, vajalikud ooteajad või muud ettevaatusabinõud inimeste ja loomade kaitseks,

| — | töötlemisviis, eelkõige pihustamine, |
| --- | --- |

—

töötlemisviis, eelkõige pihustamine,

| — | maksimaalne töötlemiskogus, |
| --- | --- |

—

maksimaalne töötlemiskogus,

| — | minimaalne töötlemiskogus pihustamise korral, |
| --- | --- |

—

minimaalne töötlemiskogus pihustamise korral,

| — | preparaadi koostis, |
| --- | --- |

—

preparaadi koostis,

| — | pärast töötlemist taimedele ja taimsetele saadustele jääv üleliigne kogus, võttes arvesse selliste tegurite mõju, nagu näiteks temperatuur, UV-kiirgus, pH ning teatud ainete esinemine, |
| --- | --- |

—

pärast töötlemist taimedele ja taimsetele saadustele jääv üleliigne kogus, võttes arvesse selliste tegurite mõju, nagu näiteks temperatuur, UV-kiirgus, pH ning teatud ainete esinemine,

| — | muud toimingud, mille käigus toimub kokkupuude töötajatega. |
| --- | --- |

—

muud toimingud, mille käigus toimub kokkupuude töötajatega.

2.6.2.   Jääkidest tulenev mõju inimeste või loomade tervisele

Hindamisel tuleb mitteelujõulisi ja elujõulisi jääke käsitleda eraldi. Viiruseid ja viroide tuleks lugeda elujõulisteks jääkideks, sest need on võimelised geneetilist materjali üle kandma, kuigi rangelt võttes nad ei ela.

2.6.2.1.   Mitteelujõulised jäägid

| a) | Liikmesriigid hindavad inimeste või loomade võimalust kokkupuuteks mitteelujõuliste jääkide ja nende lagunemissaadustega toiduahela kaudu selliste jääkide võimaliku esinemise tõttu põllukultuuride söödavate osade sees/peal. Eelkõige tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  — | mikroorganismi arengustaadiumi, kus mitteelujõulisi jääke toodetakse, |
| --- | --- | --- |

a)

Liikmesriigid hindavad inimeste või loomade võimalust kokkupuuteks mitteelujõuliste jääkide ja nende lagunemissaadustega toiduahela kaudu selliste jääkide võimaliku esinemise tõttu põllukultuuride söödavate osade sees/peal. Eelkõige tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

—

mikroorganismi arengustaadiumi, kus mitteelujõulisi jääke toodetakse,

| — | mikroorganismi arengustaadiume/elutsüklit tüüpilistes keskkonnatingimustes; eriti tuleb tähelepanu pöörata töödeldud põllukultuuride, toidu või sööda sees või peal esineva mikroorganismi püsivuse ja paljunemise tõenäolisuse ning seetõttu mitteelujõuliste jääkide tekkimise tõenäolisuse hindamisele, |
| --- | --- |

—

mikroorganismi arengustaadiume/elutsüklit tüüpilistes keskkonnatingimustes; eriti tuleb tähelepanu pöörata töödeldud põllukultuuride, toidu või sööda sees või peal esineva mikroorganismi püsivuse ja paljunemise tõenäolisuse ning seetõttu mitteelujõuliste jääkide tekkimise tõenäolisuse hindamisele,

| — | asjakohaste mitteelujõuliste jääkide stabiilsust (kaasa arvatud selliste tegurite mõju, nagu näiteks temperatuur, UV-kiirgus, pH ja teatud ainete esinemine), |
| --- | --- |

—

asjakohaste mitteelujõuliste jääkide stabiilsust (kaasa arvatud selliste tegurite mõju, nagu näiteks temperatuur, UV-kiirgus, pH ja teatud ainete esinemine),

| — | kõik katsed, mis näitavad, kas asjakohaseid mitteelujõulisi jääke kandub taimedesse |
| --- | --- |

—

kõik katsed, mis näitavad, kas asjakohaseid mitteelujõulisi jääke kandub taimedesse

| — | andmed kavandatud hea põllumajandustava kohta (sealhulgas töötlemiste arv ja aeg, maksimaalne töötlemiskogus ja minimaalne töötlemiskogus pihustamise korral, kavandatud kasutusviisi korral ettenähtud koristuseelsed ooteajad või koristusjärgse töötlemise korral keeluajad või ladustamisajad), ja IIIB lisas ette nähtud lisaandmed töötlemise kohta, |
| --- | --- |

—

andmed kavandatud hea põllumajandustava kohta (sealhulgas töötlemiste arv ja aeg, maksimaalne töötlemiskogus ja minimaalne töötlemiskogus pihustamise korral, kavandatud kasutusviisi korral ettenähtud koristuseelsed ooteajad või koristusjärgse töötlemise korral keeluajad või ladustamisajad), ja IIIB lisas ette nähtud lisaandmed töötlemise kohta,

| — | vajadusel taimekaitsevahendite muud heakskiidetud kasutusviisid kavandatud kasutusalas, st sisaldavad samu jääke, ja |
| --- | --- |

—

vajadusel taimekaitsevahendite muud heakskiidetud kasutusviisid kavandatud kasutusalas, st sisaldavad samu jääke, ja

| — | mitteelujõuliste jääkide looduslik esinemine taimede söödavatel osadel looduslikult esinevate mikroorganismide tõttu. |
| --- | --- |

—

mitteelujõuliste jääkide looduslik esinemine taimede söödavatel osadel looduslikult esinevate mikroorganismide tõttu.

| b) | Liikmesriigid hindavad mitteelujõuliste jääkide ning nende lagunemissaaduste toksilisust, võttes eelkõige arvesse vastavalt IIB ja IIIB lisadele antud eriteavet. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid hindavad mitteelujõuliste jääkide ning nende lagunemissaaduste toksilisust, võttes eelkõige arvesse vastavalt IIB ja IIIB lisadele antud eriteavet.

| c) | Kui mitteelujõulisi jääke või nende lagunemissaadusi loetakse inimeste ja/või loomade jaoks toksikoloogiliselt olulisteks ja kui kokkupuudet loetakse arvestatavaks, tuleks kindlaks määrata jääkide tegelikud esinemistasemed töödeldud põllukultuuride söödavate osade sees või peal, arvestades:






  — | mitteelujõuliste jääkide analüüsimeetodeid, |
| --- | --- | --- |

c)

Kui mitteelujõulisi jääke või nende lagunemissaadusi loetakse inimeste ja/või loomade jaoks toksikoloogiliselt olulisteks ja kui kokkupuudet loetakse arvestatavaks, tuleks kindlaks määrata jääkide tegelikud esinemistasemed töödeldud põllukultuuride söödavate osade sees või peal, arvestades:

—

mitteelujõuliste jääkide analüüsimeetodeid,

| — | mikroorganismi kasvukõveraid optimaalsetes tingimustes, |
| --- | --- |

—

mikroorganismi kasvukõveraid optimaalsetes tingimustes,

| — | mitteelujõuliste jääkide tootmist/moodustumist asjakohastel hetkedel (näiteks eeldataval koristusajal). |
| --- | --- |

—

mitteelujõuliste jääkide tootmist/moodustumist asjakohastel hetkedel (näiteks eeldataval koristusajal).

2.6.2.2.   Elujõulised jäägid

| a) | Liikmesriigid hindavad inimeste või loomade võimalust kokkupuuteks elujõuliste jääkidega toiduahela kaudu selliste jääkide võimaliku esinemise tõttu põllukultuuride (söödavate osade) sees/peal. Eelkõige tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  — | põllukultuuride, toidu või sööda sees või peal esineva mikroorganismi püsivuse, säilivuse ja paljunemise tõenäolisust. Tuleks käsitleda mikroorganismi erinevaid arengustaadiume/elutsüklit, |
| --- | --- | --- |

a)

Liikmesriigid hindavad inimeste või loomade võimalust kokkupuuteks elujõuliste jääkidega toiduahela kaudu selliste jääkide võimaliku esinemise tõttu põllukultuuride (söödavate osade) sees/peal. Eelkõige tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

—

põllukultuuride, toidu või sööda sees või peal esineva mikroorganismi püsivuse, säilivuse ja paljunemise tõenäolisust. Tuleks käsitleda mikroorganismi erinevaid arengustaadiume/elutsüklit,

| — | teavet mikroorganismi ökoloogilise niši kohta, |
| --- | --- |

—

teavet mikroorganismi ökoloogilise niši kohta,

| — | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades, |
| --- | --- |

—

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades,

| — | mikroorganismi (ja/või suguluses oleva mikroorganismi) looduslikku esinemist, |
| --- | --- |

—

mikroorganismi (ja/või suguluses oleva mikroorganismi) looduslikku esinemist,

| — | andmeid kavandatud hea põllumajandustava kohta (sealhulgas töötlemiste arv ja aeg, maksimaalne töötlemiskogus ja minimaalne töötlemiskogus pihustamise korral, kavandatud kasutusviisi korral ette nähtud koristuseelsed ooteajad või koristusjärgse töötlemise korral keeluajad või ladustamisajad), ja IIIB lisas ette nähtud lisaandmed töötlemise kohta, |
| --- | --- |

—

andmeid kavandatud hea põllumajandustava kohta (sealhulgas töötlemiste arv ja aeg, maksimaalne töötlemiskogus ja minimaalne töötlemiskogus pihustamise korral, kavandatud kasutusviisi korral ette nähtud koristuseelsed ooteajad või koristusjärgse töötlemise korral keeluajad või ladustamisajad), ja IIIB lisas ette nähtud lisaandmed töötlemise kohta,

| — | vajadusel taimekaitsevahendite muid heakskiidetud kasutusviise kavandatud kasutusalas, st kui sisaldavad sama mikroorganismi või mille puhul tekivad samad jäägid. |
| --- | --- |

—

vajadusel taimekaitsevahendite muid heakskiidetud kasutusviise kavandatud kasutusalas, st kui sisaldavad sama mikroorganismi või mille puhul tekivad samad jäägid.

| b) | Liikmesriigid hindavad eriteavet elujõuliste jääkide võime kohta säilida või kasvada peremeesorganismis ning selliste jääkide võime kohta tekitada peremeesorganismis mõjutusi/reaktsioone. Eelkõige tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  — | IIB lisas ette nähtud meditsiinilisi andmeid ja toksilisuse, nakkavuse ja patogeensuse uuringuid ning nende hindamise tulemusi, |
| --- | --- | --- |

b)

Liikmesriigid hindavad eriteavet elujõuliste jääkide võime kohta säilida või kasvada peremeesorganismis ning selliste jääkide võime kohta tekitada peremeesorganismis mõjutusi/reaktsioone. Eelkõige tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

—

IIB lisas ette nähtud meditsiinilisi andmeid ja toksilisuse, nakkavuse ja patogeensuse uuringuid ning nende hindamise tulemusi,

| — | mikroorganismi arengustaadiume/elutsüklit tüüpilistes keskkonnatingimustes (näiteks töödeldud põllukultuuri sees/peal), |
| --- | --- |

—

mikroorganismi arengustaadiume/elutsüklit tüüpilistes keskkonnatingimustes (näiteks töödeldud põllukultuuri sees/peal),

| — | mikroorganismi toimeviisi, |
| --- | --- |

—

mikroorganismi toimeviisi,

| — | mikroorganismi bioloogilisi omadusi (näiteks peremeesorganismide spetsiifikat).
  Käsitleda tuleks mikroorganismi erinevaid arengustaadiume/elutsüklit. |
| --- | --- |

—

mikroorganismi bioloogilisi omadusi (näiteks peremeesorganismide spetsiifikat).

Käsitleda tuleks mikroorganismi erinevaid arengustaadiume/elutsüklit.

| c) | Juhul, kui elujõulisi jääke loetakse inimestele ja/või loomadele toksikoloogiliselt olulisteks ja kui kokkupuudet loetakse arvestatavaks, tuleks kindlaks määrata tegelikud jäägitasemed töödeldud põllukultuuride söödavate osade sees/peal, võttes arvesse:






  — | elujõuliste jääkide analüüsimeetodeid, |
| --- | --- | --- |

c)

Juhul, kui elujõulisi jääke loetakse inimestele ja/või loomadele toksikoloogiliselt olulisteks ja kui kokkupuudet loetakse arvestatavaks, tuleks kindlaks määrata tegelikud jäägitasemed töödeldud põllukultuuride söödavate osade sees/peal, võttes arvesse:

—

elujõuliste jääkide analüüsimeetodeid,

| — | mikroorganismi kasvukõveraid optimaalsetes tingimustes, |
| --- | --- |

—

mikroorganismi kasvukõveraid optimaalsetes tingimustes,

| — | võimalusi andmete ekstrapoleerimiseks ühelt põllukultuurilt teisele. |
| --- | --- |

—

võimalusi andmete ekstrapoleerimiseks ühelt põllukultuurilt teisele.

2.7.   Säilimine ja käitumine keskkonnas

Arvesse tuleb võtta ökosüsteemide bioloogilist keerukust ja mikroobsetes kogukondades esinevaid vastasmõjusid.

Teave mikroorganismi/selle jääkide metaboliitide/toksiinide päritolu ja omaduste (näiteks eriomasus) ning selle sihtotstarbe kohta moodustab keskkondliku säilimise ja käitumise hindamise aluse. Arvesse tuleks võtta mikroorganismi toimeviisi.

Hinnatakse mikroorganismi toodetavate kõikide teadaolevate asjakohaste metaboliitide säilimist ning käitumist. Hinnatakse kõiki keskkonnakomponente ning hindamine käivitatakse IIB lisa punkti 7 alapunkti iv sätestatud kriteeriumide alusel.

Taimekaitsevahendite keskkondliku säilimise ja käitumise hindamisel arvestavad liikmesriigid kõiki keskkonnaaspekte, kaasa arvatud biootat. Mikroorganismide püsivuse ja paljunemise potentsiaali tuleb hinnata kõikides keskkonnakomponentides, välja arvatud juhul, kui saab põhjendada, et teatud mikroorganismid teatud komponendini ei ulatu. Arvesse tuleb võtta mikroorganismide ja nende jääkide metaboliitide/toksiinide liikuvust.

| 2.7.1. | Liikmesriigid hindavad põhjavee, pinnavee ja joogivee saastamise võimalust taimekaitsevahendi jaoks kavandatud kasutustingimuste alusel.
  Üldhinnangu andmisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu potentsiaalsele kahjulikule mõjule inimestele põhjavee saaste kaudu, kui toimeainet kasutatakse ohualtides tingimustes, nagu näiteks joogivee võtmise piirkondades. |
| --- | --- |

2.7.1.

Liikmesriigid hindavad põhjavee, pinnavee ja joogivee saastamise võimalust taimekaitsevahendi jaoks kavandatud kasutustingimuste alusel.

Üldhinnangu andmisel peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu potentsiaalsele kahjulikule mõjule inimestele põhjavee saaste kaudu, kui toimeainet kasutatakse ohualtides tingimustes, nagu näiteks joogivee võtmise piirkondades.

| 2.7.2 | Liikmesriigid hindavad ohtu veekomponendile, kus on tuvastatud veeorganismide kokkupuute võimalust. Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud tema võime tõttu end keskkonnas paljunemise teel sisse seada ning seetõttu võib sellel olla kauakestev või püsiv mõju mikroobsetele kogukondadele või nendest toituvatele organismidele
  Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:






  a) | mikroorganismi bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- | --- |

2.7.2

Liikmesriigid hindavad ohtu veekomponendile, kus on tuvastatud veeorganismide kokkupuute võimalust. Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud tema võime tõttu end keskkonnas paljunemise teel sisse seada ning seetõttu võib sellel olla kauakestev või püsiv mõju mikroobsetele kogukondadele või nendest toituvatele organismidele

Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:

a)

mikroorganismi bioloogilisi omadusi;

| b) | mikroorganismi püsivust keskkonnas; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi püsivust keskkonnas;

| c) | mikroorganismi ökoloogilist nišši; |
| --- | --- |

c)

mikroorganismi ökoloogilist nišši;

| d) | mikroorganismi looduslikku fooni, kui see on indigeenne; |
| --- | --- |

d)

mikroorganismi looduslikku fooni, kui see on indigeenne;

| e) | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades; |
| --- | --- |

e)

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades;

| f) | vajadusel teavet potentsiaalse häiriva teguri kohta nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivis 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (3) ette nähtud joogivee kvaliteedi kontrollimiseks kasutatavate analüüsisüsteemide puhul; |
| --- | --- |

f)

vajadusel teavet potentsiaalse häiriva teguri kohta nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivis 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (3) ette nähtud joogivee kvaliteedi kontrollimiseks kasutatavate analüüsisüsteemide puhul;

| g) | vajadusel teisi heakskiidetud taimekaitsevahendite kasutusviise kavandatud kasutusalas, näiteks mis sisaldavad sama toimeainet või millega kaasnevad samad jäägid. |
| --- | --- |

g)

vajadusel teisi heakskiidetud taimekaitsevahendite kasutusviise kavandatud kasutusalas, näiteks mis sisaldavad sama toimeainet või millega kaasnevad samad jäägid.

| 2.7.3. | Liikmesriigid hindavad atmosfääris leiduvate organismide kokkupuutevõimalust taimekaitsevahendiga kavandatud kasutustingimustes; kui kõnealune võimalus on olemas, hindavad liikmesriigid ohtu atmosfäärile. Arvesse tuleks võtta võimalust, et mikroorganism kantakse atmosfääris lühikese või pika vahemaa taha. |
| --- | --- |

2.7.3.

Liikmesriigid hindavad atmosfääris leiduvate organismide kokkupuutevõimalust taimekaitsevahendiga kavandatud kasutustingimustes; kui kõnealune võimalus on olemas, hindavad liikmesriigid ohtu atmosfäärile. Arvesse tuleks võtta võimalust, et mikroorganism kantakse atmosfääris lühikese või pika vahemaa taha.

| 2.7.4. | Liikmesriigid hindavad maismaakomponendis esinevate organismide kokkupuute võimalust taimekaitsevahendiga kavandatud kasutustingimustel; kui see võimalus on olemas, hindavad liikmesriigid maismaakomponendi jaoks tekkivaid ohte. Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud mikroorganismi võime tõttu end keskkonnas paljunemise teel sisse seada ja seetõttu võib sellel olla kauakestev või püsiv mõju mikroobsetele kogukondadele või neist toituvatele organismidele
  Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:






  a) | mikroorganismi bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- | --- |

2.7.4.

Liikmesriigid hindavad maismaakomponendis esinevate organismide kokkupuute võimalust taimekaitsevahendiga kavandatud kasutustingimustel; kui see võimalus on olemas, hindavad liikmesriigid maismaakomponendi jaoks tekkivaid ohte. Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud mikroorganismi võime tõttu end keskkonnas paljunemise teel sisse seada ja seetõttu võib sellel olla kauakestev või püsiv mõju mikroobsetele kogukondadele või neist toituvatele organismidele

Kõnealusel hindamisel võetakse arvesse järgmist teavet:

a)

mikroorganismi bioloogilisi omadusi;

| b) | mikroorganismi püsivust keskkonnas; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi püsivust keskkonnas;

| c) | mikroorganismi ökoloogilist nišši; |
| --- | --- |

c)

mikroorganismi ökoloogilist nišši;

| d) | mikroorganismi looduslikku fooni, kui see on indigeenne; |
| --- | --- |

d)

mikroorganismi looduslikku fooni, kui see on indigeenne;

| e) | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades; |
| --- | --- |

e)

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades;

| f) | vajadusel teisi heakskiidetud taimekaitsevahendite kasutusviise kavandatud kasutusalas, näiteks mis sisaldavad sama toimeainet või millega kaasnevad samad jäägid. |
| --- | --- |

f)

vajadusel teisi heakskiidetud taimekaitsevahendite kasutusviise kavandatud kasutusalas, näiteks mis sisaldavad sama toimeainet või millega kaasnevad samad jäägid.

2.8.   Mõju mittesihtorganismidele ja nendega kokkupuude

Hinnata tuleks teavet mikroorganismi ökoloogia ja mõju kohta keskkonnale ning samuti võimalikke kokkupuutetasandeid ja sellega seotud metaboliitide/toksiinide mõju keskkonnale. Üldhinnangu andmisel keskkonnaohtudele, mida taimekaitsevahend võib põhjustada, on vaja arvesse võtta mikroorganismidega kokkupuute normaaltasandeid nii keskkonnas kui organismides.

Liikmesriigid hindavad kokkupuutevõimalust mittesihtorganismidega kavandatud kasutustingimustes ning kui kõnealune võimalus on olemas, hindavad liikmesriigid kõnealustele mittesihtorganismidele seatavaid ohte.

Võimalusel tuleb hinnata nakkavust ja patogeensust, välja arvatud juhul, kui mittesihtorganismide kokkupuute puudumist saab pidada põhjendatuks.

Kokkupuutevõimaluse hindamiseks tuleks arvesse võtta ka järgmist teavet:

| a) | mikroorganismi püsivust vastavas keskkonna osas; |
| --- | --- |

a)

mikroorganismi püsivust vastavas keskkonna osas;

| b) | mikroorganismi ökoloogilist nišši; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi ökoloogilist nišši;

| c) | mikroorganismi fooni, kui see on indigeenne; |
| --- | --- |

c)

mikroorganismi fooni, kui see on indigeenne;

| d) | teavet mikroorganismi säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades; |
| --- | --- |

d)

teavet mikroorganismi säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades;

| e) | vajadusel teiste näiteks sama toimeainet sisaldavate või samu jääke jätvate heakskiidetud taimekaitsevahendite kasutusviise kavandatud kasutusalas. |
| --- | --- |

e)

vajadusel teiste näiteks sama toimeainet sisaldavate või samu jääke jätvate heakskiidetud taimekaitsevahendite kasutusviise kavandatud kasutusalas.

2.8.1.   Liikmesriigid hindavad maismaaloomade (mittekodulinnud, imetajad ja teised maismaaselgroogsed) kokkupuutevõimalust.

| 2.8.1.1. | Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud selle võime tõttu nakatada linde ja imetajaid kui peremeesorganisme ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:






  a) | mikroorganismi toimeviisi; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.1.

Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud selle võime tõttu nakatada linde ja imetajaid kui peremeesorganisme ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:

a)

mikroorganismi toimeviisi;

| b) | mikroorganismi muid bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi muid bioloogilisi omadusi;

| c) | uuringuid imetajatele tekitatava mürgistuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta; |
| --- | --- |

c)

uuringuid imetajatele tekitatava mürgistuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta;

| d) | uuringuid lindudele tekitatava mürgistuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta. |
| --- | --- |

d)

uuringuid lindudele tekitatava mürgistuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta.

| 2.8.1.2. | Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  a) | uuringuid imetajatele tekitatava mürgistuse kohta; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.2.

Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

a)

uuringuid imetajatele tekitatava mürgistuse kohta;

| b) | uuringuid lindudele tekitatava mürgistuse kohta; |
| --- | --- |

b)

uuringuid lindudele tekitatava mürgistuse kohta;

| c) | teavet säilimise ja käitumise kohta erinevates paikades keskkonnas. |
| --- | --- |

c)

teavet säilimise ja käitumise kohta erinevates paikades keskkonnas.

Kui katsete käigus täheldatakse suremust või mürgitust, tuleks hindamise käigus arvutada koefitsient LD50 väärtus ja hinnangulise kokkupuute (väljendatuna mg/kehamassi kg kohta) põhjal mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe.

2.8.2.   Liikmesriigid hindavad kokkupuute võimalust veeorganismidega ja mõju nendele.

| 2.8.2.1. | Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada veeorganisme ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendi vormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:






  a) | mikroorganismi toimeviisi; |
| --- | --- | --- |

2.8.2.1.

Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada veeorganisme ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendi vormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:

a)

mikroorganismi toimeviisi;

| b) | mikroorganismi muid bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi muid bioloogilisi omadusi;

| c) | uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta. |
| --- | --- |

c)

uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta.

| 2.8.2.2. | Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  a) | uuringuid veeorganismidele tekitatava mürgistuse kohta; |
| --- | --- | --- |

2.8.2.2.

Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

a)

uuringuid veeorganismidele tekitatava mürgistuse kohta;

| b) | teavet säilimise ja käitumise kohta erinevates paikades keskkonnas. |
| --- | --- |

b)

teavet säilimise ja käitumise kohta erinevates paikades keskkonnas.

Kui katsete käigus täheldatakse suremust või mürgitust, tuleks hindamise käigus arvutada koefitsiendi LD50 väärtus ja/või täheldatavat toimet mitteavaldava kontsentratsiooni (NOEC) määr ning hinnangulise kokkupuute (väljendatuna mg/kehamassi kg kohta) põhjal mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe.

2.8.3.   Liikmesriigid hindavad kokkupuute võimalust mesilastega ja võimalikku mõju neile.

| 2.8.3.1. | Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada mesilasi ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendi vormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:






  a) | mikroorganismi toimeviisi; |
| --- | --- | --- |

2.8.3.1.

Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada mesilasi ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendi vormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:

a)

mikroorganismi toimeviisi;

| b) | mikroorganismi muid bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi muid bioloogilisi omadusi;

| c) | uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta. |
| --- | --- |

c)

uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta.

| 2.8.3.2. | Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  a) | uuringuid mesilastele tekitatava mürgistuse kohta; |
| --- | --- | --- |

2.8.3.2.

Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

a)

uuringuid mesilastele tekitatava mürgistuse kohta;

| b) | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades. |
| --- | --- |

b)

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades.

Kui katsete käigus täheldatakse suremust või mürgitust, tuleks hindamise käigus arvutada doosi (g/ha kohta) ja LD50 väärtuse (μg/mesilase kohta) põhjal ohukoefitsient.

2.8.4.   Liikmesriigid hindavad võimalikku kokkupuudet lülijalgsetega, v.a mesilastega ja mõju neile.

| 2.8.4.1. | Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada lülijalgseid, v.a mesilasi, ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:






  a) | mikroorganismi toimeviisi; |
| --- | --- | --- |

2.8.4.1.

Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada lülijalgseid, v.a mesilasi, ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:

a)

mikroorganismi toimeviisi;

| b) | muid bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

muid bioloogilisi omadusi;

| c) | uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta mesilaste ja teiste lülijalgsete suhtes. |
| --- | --- |

c)

uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta mesilaste ja teiste lülijalgsete suhtes.

| 2.8.4.2. | Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  a) | uuringuid lülijalgsetele tekitatava mürgistuse kohta; |
| --- | --- | --- |

2.8.4.2.

Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaasabiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

a)

uuringuid lülijalgsetele tekitatava mürgistuse kohta;

| b) | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades; |
| --- | --- |

b)

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades;

| c) | esmasest bioloogilisest sõeluuringust saadud teavet. |
| --- | --- |

c)

esmasest bioloogilisest sõeluuringust saadud teavet.

Kui katsete käigus täheldatakse suremust või mürgitust, tuleb hindamise käigus arvutada koefitsiendi ER50 (efektiivne suhtarv) väärtus ja hinnangulise kokkupuute põhjal mürgisuse/kokkupuute ulatuse suhe.

2.8.5.   Liikmesriigid hindavad võimalikku kokkupuudet vihmaussidega ja mõju neile.

| 2.8.5.1. | Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada vihmausse ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:






  a) | mikroorganismi toimeviisi; |
| --- | --- | --- |

2.8.5.1.

Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu nakatada vihmausse ja nendes paljuneda. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:

a)

mikroorganismi toimeviisi;

| b) | muid bioloogilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

muid bioloogilisi omadusi;

| c) | uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta vihmausside suhtes. |
| --- | --- |

c)

uuringuid mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta vihmausside suhtes.

| 2.8.5.2. | Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaas-abiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  a) | uuringuid vihmaussidele tekitatava mürgistuse kohta; |
| --- | --- | --- |

2.8.5.2.

Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaas-abiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

a)

uuringuid vihmaussidele tekitatava mürgistuse kohta;

| b) | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades. |
| --- | --- |

b)

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades.

Kui katsete käigus täheldatakse suremust või mürgitust, tuleks hindamise käigus arvutada koefitsient LD50 ja hinnangulise kokkupuute (väljendatuna mg/kuiva pinnasemassi kg kohta) põhjal mürgisuse/kokkupuute ulatuse suhe.

2.8.6.   Liikmesriigid hindavad võimalikku kokkupuudet pinnases esinevate mikroorganismidega ja mõju neile.

| 2.8.6.1. | Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu häirida lämmastiku ja süsiniku mineralisatsiooni pinnases. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:






  a) | mikroorganismi toimeviisi; |
| --- | --- | --- |

2.8.6.1.

Mikroorganismiga võivad kaasneda ohud nende võime tõttu häirida lämmastiku ja süsiniku mineralisatsiooni pinnases. Hinnatakse seda, kas tuvastatud ohte saab tänu taimekaitsevahendivormile muuta, võttes arvesse järgmist teavet mikroorganismi kohta:

a)

mikroorganismi toimeviisi;

| b) | muid bioloogilisi omadusi. |
| --- | --- |

b)

muid bioloogilisi omadusi.

Katseandmeid tavaliselt ei nõuta, st kui saab põhjendatult väita, et olemasoleva teabe abil on võimalik läbi viia nõuetekohane riskianalüüs.

| 2.8.6.2. | Liikmesriigid hindavad võõraste/mitteindigeensete mikroorganismide mõju mittesihtmikroorganismidele ja nendest toituvatele organismidele pärast taimekaitsevahendi kasutamist vastavalt kavandatud kasutustingimustele. Katseandmeid tavaliselt ei nõuta, st kui saab põhjendatult väita, et olemasoleva teabe abil on võimalik läbi viia nõuetekohane riskianalüüs. |
| --- | --- |

2.8.6.2.

Liikmesriigid hindavad võõraste/mitteindigeensete mikroorganismide mõju mittesihtmikroorganismidele ja nendest toituvatele organismidele pärast taimekaitsevahendi kasutamist vastavalt kavandatud kasutustingimustele. Katseandmeid tavaliselt ei nõuta, st kui saab põhjendatult väita, et olemasoleva teabe abil on võimalik läbi viia nõuetekohane riskianalüüs.

| 2.8.6.3. | Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaas-abiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:






  a) | teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades; |
| --- | --- | --- |

2.8.6.3.

Taimekaitsevahendiga võib toksiinide või kaas-abiainete toime tõttu kaasneda toksiline mõju. Sellise mõju hindamiseks tuleks arvesse võtta järgmist teavet:

a)

teavet säilimise ja käitumise kohta keskkonna erinevates paikades;

| b) | kogu esmasest bioloogilisest sõeluuringust saadud teavet. |
| --- | --- |

b)

kogu esmasest bioloogilisest sõeluuringust saadud teavet.

2.9.   Järeldused ja ettepanekud

Liikmesriigid teevad järeldusi vajaduse kohta lisateabe saamiseks ja/või lisakatsete tegemiseks ning vajaduse kohta meetmete järele tekkivate ohtude piiramiseks. Liikmesriigid põhjendavad ettepanekuid taimekaitsevahendite klassifitseerimise ja märgistamise kohta.

C.   OTSUSE TEGEMINE

1.   Üldpõhimõtted

| 1.1. | Liikmesriigid kehtestavad vajadusel lubade andmisel tingimused või piirangud. Kõnealuste tingimuste ja piirangute laad ja rangusaste tuleb valida eeldatava kasu ja tõenäoliselt ilmnevate ohtude laadi ja ulatuse põhjal ning see peab olema nendele vastav. |
| --- | --- |

1.1.

Liikmesriigid kehtestavad vajadusel lubade andmisel tingimused või piirangud. Kõnealuste tingimuste ja piirangute laad ja rangusaste tuleb valida eeldatava kasu ja tõenäoliselt ilmnevate ohtude laadi ja ulatuse põhjal ning see peab olema nendele vastav.

| 1.2. | Liikmesriigid tagavad, et loaandmise otsuste tegemisel võetakse arvesse kavandatud kasutusala põllumajanduslikke, taimetervise või keskkonnatingimusi (k.a kliimatingimusi). Sellistest kaalutlustest tulenevalt võib kehtestada teatavad kasutustingimused ja -piirangud ning anda loa asjaomase liikmesriigi mõnede, kuid mitte teiste piirkondade jaoks. |
| --- | --- |

1.2.

Liikmesriigid tagavad, et loaandmise otsuste tegemisel võetakse arvesse kavandatud kasutusala põllumajanduslikke, taimetervise või keskkonnatingimusi (k.a kliimatingimusi). Sellistest kaalutlustest tulenevalt võib kehtestada teatavad kasutustingimused ja -piirangud ning anda loa asjaomase liikmesriigi mõnede, kuid mitte teiste piirkondade jaoks.

| 1.3. | Liikmesriigid tagavad, et lubatud kogused on töötlemiskoguseid ja kasutuskordade arvu silmas pidades minimaalsed, mida on vaja soovitud toime saavutamiseks, isegi juhul, kui suuremad kogused ei kujutaks endast ohtu inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale. Lubatud kogused tuleb diferentseerida vastavalt põllumajanduslikele, taimetervislikele või keskkonnatingimustele (k.a kliimatingimused), mis valitsevad eri piirkondades, mille jaoks luba antakse, ning need peavad vastama kõnealustele tingimustele. Töötlemiskogused ja kasutuskordade arv ei tohi siiski põhjustada soovimatut mõju, näiteks resistentsuse tekkimist. |
| --- | --- |

1.3.

Liikmesriigid tagavad, et lubatud kogused on töötlemiskoguseid ja kasutuskordade arvu silmas pidades minimaalsed, mida on vaja soovitud toime saavutamiseks, isegi juhul, kui suuremad kogused ei kujutaks endast ohtu inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale. Lubatud kogused tuleb diferentseerida vastavalt põllumajanduslikele, taimetervislikele või keskkonnatingimustele (k.a kliimatingimused), mis valitsevad eri piirkondades, mille jaoks luba antakse, ning need peavad vastama kõnealustele tingimustele. Töötlemiskogused ja kasutuskordade arv ei tohi siiski põhjustada soovimatut mõju, näiteks resistentsuse tekkimist.

| 1.4. | Liikmesriigid tagavad, et otsuste tegemisel võetakse arvesse integreeritud kahjuritõrje põhimõtteid, kui toode on ette nähtud kasutamiseks tingimustes, mis tuginevad kõnealustele põhimõtetele. |
| --- | --- |

1.4.

Liikmesriigid tagavad, et otsuste tegemisel võetakse arvesse integreeritud kahjuritõrje põhimõtteid, kui toode on ette nähtud kasutamiseks tingimustes, mis tuginevad kõnealustele põhimõtetele.

| 1.5. | Kuna hindamine peab põhinema andmetel, mis käsitlevad piiratud arvu representatiivseid liike, tagavad liikmesriigid, et taimekaitsevahendi kasutamine ei põhjusta pikaajalisi tagasilööke muude liikide kui sihtliikide arvule ja mitmekesisusele. |
| --- | --- |

1.5.

Kuna hindamine peab põhinema andmetel, mis käsitlevad piiratud arvu representatiivseid liike, tagavad liikmesriigid, et taimekaitsevahendi kasutamine ei põhjusta pikaajalisi tagasilööke muude liikide kui sihtliikide arvule ja mitmekesisusele.

| 1.6. | Enne loa väljaandmist tagavad liikmesriigid, et taimekaitsevahendi etikett:






  a) | vastab käesoleva direktiivi artiklis 16 esitatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Enne loa väljaandmist tagavad liikmesriigid, et taimekaitsevahendi etikett:

a)

vastab käesoleva direktiivi artiklis 16 esitatud nõuetele;

| b) | sisaldab ka teavet kasutajate kaitse kohta, mida nõutakse töötajate kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktidega kohaselt; |
| --- | --- |

b)

sisaldab ka teavet kasutajate kaitse kohta, mida nõutakse töötajate kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktidega kohaselt;

| c) | määratleb eelkõige eespool sätestatud punktides 1.1 — 1.5 osutatud tingimused või piirangud, mille alusel taimekaitsevahendit võib või ei tohi kasutada. |
| --- | --- |

c)

määratleb eelkõige eespool sätestatud punktides 1.1 — 1.5 osutatud tingimused või piirangud, mille alusel taimekaitsevahendit võib või ei tohi kasutada.

| d) | Loale märgitakse käesoleva direktiivi artikli 16 lõike 1 punktides g ja h ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) (4) artikli 10 punktides 1.2, 1.4, 2.5 ja 2.6 osutatud üksikasjad. |
| --- | --- |

d)

Loale märgitakse käesoleva direktiivi artikli 16 lõike 1 punktides g ja h ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) (4) artikli 10 punktides 1.2, 1.4, 2.5 ja 2.6 osutatud üksikasjad.

| 1.7. | Enne lubade väljaandmist liikmesriigid:






  a) | tagavad, et kavandatud pakend vastab direktiivile 1999/45/EÜ; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Enne lubade väljaandmist liikmesriigid:

a)

tagavad, et kavandatud pakend vastab direktiivile 1999/45/EÜ;

| b) | tagavad, et:






  — | taimekaitsevahendi hävitamise kord, |
| --- | --- | --- |

b)

tagavad, et:

—

taimekaitsevahendi hävitamise kord,

| — | toote juhusliku laialikandumise korral selle kahjuliku mõju neutraliseerimise kord ning |
| --- | --- |

—

toote juhusliku laialikandumise korral selle kahjuliku mõju neutraliseerimise kord ning

| — | pakendite saastuse kõrvaldamise ja nende hävitamise kord |
| --- | --- |

—

pakendite saastuse kõrvaldamise ja nende hävitamise kord

vastavad asjakohaste eeskirjade sätetele.

| 1.8. | Luba antakse üksnes juhul, kui kõik punktis 2 osutatud nõuded on täidetud. Kui siiski üks või mitu punktis 2.4. osutatud spetsiifilistest otsuse tegemise nõuetest ei ole täielikult täidetud, antakse luba üksnes juhul, kui kasu, mis saadakse taimekaitsevahendi kasutamisest kavandatud kasutustingimustes, on olulisem kui selle kasutamisest tuleneda võiv kahjulik mõju. Kõikide punktis 2. nimetatud nõuete rikkumisega seotud taimekaitsevahendi kasutuspiirangud tuleb märkida etiketile. Kõnealuse kasuna võib käsitada:






  a) | kasulikkust integreeritud tõrje meetmetele või mahepõllundusele ning nende põhimõtete järgimist; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Luba antakse üksnes juhul, kui kõik punktis 2 osutatud nõuded on täidetud. Kui siiski üks või mitu punktis 2.4. osutatud spetsiifilistest otsuse tegemise nõuetest ei ole täielikult täidetud, antakse luba üksnes juhul, kui kasu, mis saadakse taimekaitsevahendi kasutamisest kavandatud kasutustingimustes, on olulisem kui selle kasutamisest tuleneda võiv kahjulik mõju. Kõikide punktis 2. nimetatud nõuete rikkumisega seotud taimekaitsevahendi kasutuspiirangud tuleb märkida etiketile. Kõnealuse kasuna võib käsitada:

a)

kasulikkust integreeritud tõrje meetmetele või mahepõllundusele ning nende põhimõtete järgimist;

| b) | resistentsuse kujunemise ohu vähendamise hõlpsamat kavandamist; |
| --- | --- |

b)

resistentsuse kujunemise ohu vähendamise hõlpsamat kavandamist;

| c) | väiksemat ohtu töötlejatele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

c)

väiksemat ohtu töötlejatele ja tarbijatele;

| d) | väiksemat keskkonna saastamist ja vähenenud mõju muudele liikidele kui sihtliikidele. |
| --- | --- |

d)

väiksemat keskkonna saastamist ja vähenenud mõju muudele liikidele kui sihtliikidele.

| 1.9. | Kui luba on antud vastavalt käesoleva lisaga ettenähtud nõuetele, võivad liikmesriigid artikli 4 lõike 6 alusel:






  a) | määratleda võimalusel ja eelistatult tihedas koostöös taotlejaga meetmed taimekaitsevahendi mõju parandamiseks ja/või |
| --- | --- | --- |

1.9.

Kui luba on antud vastavalt käesoleva lisaga ettenähtud nõuetele, võivad liikmesriigid artikli 4 lõike 6 alusel:

a)

määratleda võimalusel ja eelistatult tihedas koostöös taotlejaga meetmed taimekaitsevahendi mõju parandamiseks ja/või

| b) | määratleda võimalusel tihedas koostöös taotlejaga meetmed taimekaitsevahendi kasutamisel ja selle järel esineva võimaliku kokkupuute täiendavaks vähendamiseks. |
| --- | --- |

b)

määratleda võimalusel tihedas koostöös taotlejaga meetmed taimekaitsevahendi kasutamisel ja selle järel esineva võimaliku kokkupuute täiendavaks vähendamiseks.

Liikmesriigid teavitavad taotlejaid punkti a või b alusel määratletud meetmetest ja innustavad taotlejaid esitama täiendavaid andmeid ja teavet, mida on vaja muutunud tingimustes ilmneva mõju või potentsiaalsete ohtude selgitamiseks.

| 1.10. | Liikmesriigid tagavad praktiliselt võimalikus ulatuses, et kõikide mikroorganismide puhul, mille jaoks taotletakse luba, on taotleja arvestanud taotluse esitamise ajal kogu kirjanduses olemasoleva asjakohase teabega. |
| --- | --- |

1.10.

Liikmesriigid tagavad praktiliselt võimalikus ulatuses, et kõikide mikroorganismide puhul, mille jaoks taotletakse luba, on taotleja arvestanud taotluse esitamise ajal kogu kirjanduses olemasoleva asjakohase teabega.

| 1.11. | Kui mikroorganismid on geneetiliselt muundatud, nagu on määratletud direktiivis 2001/18/EÜ, antakse luba vaid juhul, kui on läbi viidud direktiivi 2001/18/EÜ kohane hindamine, vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 3 nõuetele. Tuleb esitada pädevate asutuste vastu võetud asjakohane otsus kooskõlas direktiiviga 2001/18/EÜ. |
| --- | --- |

1.11.

Kui mikroorganismid on geneetiliselt muundatud, nagu on määratletud direktiivis 2001/18/EÜ, antakse luba vaid juhul, kui on läbi viidud direktiivi 2001/18/EÜ kohane hindamine, vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 3 nõuetele. Tuleb esitada pädevate asutuste vastu võetud asjakohane otsus kooskõlas direktiiviga 2001/18/EÜ.

| 1.12. | Vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõikele 3 antakse luba geneetiliselt muundatud organismi sisaldavale taimekaitsevahendile vaid juhul, kui luba antakse vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ C osa sätetele, mille kohaselt võib kõnealust organismi keskkonda viia. |
| --- | --- |

1.12.

Vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõikele 3 antakse luba geneetiliselt muundatud organismi sisaldavale taimekaitsevahendile vaid juhul, kui luba antakse vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ C osa sätetele, mille kohaselt võib kõnealust organismi keskkonda viia.

| 1.13. | Kui taimekaitsevahendis esinevad asjakohased metaboliidid/toksiinid (st need, mis eeldatavasti on murettekitava mõjuga inimeste tervise ja/või keskkonna suhtes), mida teadaolevalt moodustab mikroorganism ja/või mikroobsed saasteained, antakse luba vaid siis, kui on võimalik näidata, et nende esinev kogus on vastuvõetaval tasemel enne ja pärast kavandatud kasutusviisi. |
| --- | --- |

1.13.

Kui taimekaitsevahendis esinevad asjakohased metaboliidid/toksiinid (st need, mis eeldatavasti on murettekitava mõjuga inimeste tervise ja/või keskkonna suhtes), mida teadaolevalt moodustab mikroorganism ja/või mikroobsed saasteained, antakse luba vaid siis, kui on võimalik näidata, et nende esinev kogus on vastuvõetaval tasemel enne ja pärast kavandatud kasutusviisi.

| 1.14. | Liikmesriigid tagavad, et võetakse tarvitusele pädevad kvaliteedikontrolli meetmed, tagamaks mikroorganismi ja taimekaitsevahendi koostise samasust. Selliste meetmete hulka peab kuuluma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteem või samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

1.14.

Liikmesriigid tagavad, et võetakse tarvitusele pädevad kvaliteedikontrolli meetmed, tagamaks mikroorganismi ja taimekaitsevahendi koostise samasust. Selliste meetmete hulka peab kuuluma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteem või samaväärne süsteem.

2.   Eripõhimõtted

Eripõhimõtteid kohaldatakse, ilma et see piiraks I jaos osutatud üldpõhimõtete kohaldamist.

2.1.   Määratlus

Iga antava loa puhul tagavad liikmesriigid, et mikroorganism antakse hoiule rahvusvaheliselt tunnustatud kultuuride kogusse ja et mikroorganismile antakse registreerimisnumber. Iga mikroorganism tuleb identifitseerida ja märkida selle nimi liigi tasandil ning seda tuleb iseloomustada tüve tasandil. Peab olema ka teavet selle kohta, kas mikroorganism on looduslik või spontaanne või indutseeritud mutant või geneetiliselt muundatud organism või mitte.

2.2.   Bioloogilised ja tehnilised omadused

| 2.2.1. | Peab olema piisavalt teavet, et anda luba nii taimekaitsevahendite valmistamiseks kasutatavas materjalis kui taimekaitsevahendis sisalduvate mikroorganismide miinimum- ja maksimumsisalduse hindamiseks. Võimalikult suures ulatuses tuleb määratleda teiste taimekaitsevahendis sisalduvate koostisosade ja vormide ning tootmisprotsessist tulenevate saastavate mikroorganismide sisaldus. Liikmesriigid tagavad, et saastavate organismide taset kontrollitakse vastuvõetaval tasemel. Lisaks sellele tuleb täpsustada taimekaitsevahendi füüsikalist laadi ja seisundit, eelistatult vastavalt väljaandele “Catalogue of pesticide formulation types and international coding system (CropLife International Technical Monograph no 2, 5th Edition, 2002)”. |
| --- | --- |

2.2.1.

Peab olema piisavalt teavet, et anda luba nii taimekaitsevahendite valmistamiseks kasutatavas materjalis kui taimekaitsevahendis sisalduvate mikroorganismide miinimum- ja maksimumsisalduse hindamiseks. Võimalikult suures ulatuses tuleb määratleda teiste taimekaitsevahendis sisalduvate koostisosade ja vormide ning tootmisprotsessist tulenevate saastavate mikroorganismide sisaldus. Liikmesriigid tagavad, et saastavate organismide taset kontrollitakse vastuvõetaval tasemel. Lisaks sellele tuleb täpsustada taimekaitsevahendi füüsikalist laadi ja seisundit, eelistatult vastavalt väljaandele “Catalogue of pesticide formulation types and international coding system (CropLife International Technical Monograph no 2, 5th Edition, 2002)”.

| 2.2.2. | Luba ei anta, kui mikroobse taimekaitsevahendi mistahes arengustaadiumis selgub resistentsuse arengu või resistentsuse või muu mehhanismi ülekandmise põhjal, et meditsiinis või veterinaarias kasutatava antimikroobse aine tõhususes võib esineda häireid. |
| --- | --- |

2.2.2.

Luba ei anta, kui mikroobse taimekaitsevahendi mistahes arengustaadiumis selgub resistentsuse arengu või resistentsuse või muu mehhanismi ülekandmise põhjal, et meditsiinis või veterinaarias kasutatava antimikroobse aine tõhususes võib esineda häireid.

2.3.   Täiendav teave

Luba antakse vaid juhul, kui antakse täielikku teavet tootmismeetodi, tootmisprotsessi ja taimekaitsevahendi pideva kvaliteedikontrolli kohta. Eelkõige tuleb arvestada mikroorganismi karakteristikute juures esinevaid spontaanseid muudatusi ning saastavate organismide puudumist/olemasolu. Võimalikult suures ulatuses tuleb kirjeldada ja täpsustada taimekaitsevahendi ühtlase kvaliteedi tagamiseks kasutatava tootmisviisi ja tehniliste võtete kvaliteedi kinnitamise kriteeriumeid.

2.4.   Tõhusus

2.4.1.   Toimimisviis

| 2.4.1.1. | Luba ei anta, kui kavandatud kasutusviisina soovitatakse muu hulgas ka selliste organismide tõrjet ja kaitset, mida ei käsitata omandatud kogemuste või teaduslike tõendite põhjal kavandatud kasutusaladel tavapärastes põllumajanduslikes, taimetervise ja keskkonnatingimustes (k.a kliimatingimustes) kahjulikena, või kaitset kõnealuste organismide eest, või kui muid kavandatud toimeviise ei käsitata kõnealustes tingimustes kasulikena. |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Luba ei anta, kui kavandatud kasutusviisina soovitatakse muu hulgas ka selliste organismide tõrjet ja kaitset, mida ei käsitata omandatud kogemuste või teaduslike tõendite põhjal kavandatud kasutusaladel tavapärastes põllumajanduslikes, taimetervise ja keskkonnatingimustes (k.a kliimatingimustes) kahjulikena, või kaitset kõnealuste organismide eest, või kui muid kavandatud toimeviise ei käsitata kõnealustes tingimustes kasulikena.

| 2.4.1.2 | Tõrje või kaitse või muu kavandatud toimeviisi intensiivsus, ühtsus ja kestus peab olema samasugune kui sobivate võrdlustoodete kasutamisel. Kui sobivat võrdlustoodet ei ole, tuleb tõendada, et taimekaitsevahendi kasutamine annab kavandatud kasutusalade põllumajanduslikes, taimetervise ja keskkonnatingimustes (k.a kliimatingimustes) tõrje, kaitse või muu ettenähtud toimeviisi intensiivsuse, ühtsuse ja kestuse osas määratletud tulemuse. |
| --- | --- |

2.4.1.2

Tõrje või kaitse või muu kavandatud toimeviisi intensiivsus, ühtsus ja kestus peab olema samasugune kui sobivate võrdlustoodete kasutamisel. Kui sobivat võrdlustoodet ei ole, tuleb tõendada, et taimekaitsevahendi kasutamine annab kavandatud kasutusalade põllumajanduslikes, taimetervise ja keskkonnatingimustes (k.a kliimatingimustes) tõrje, kaitse või muu ettenähtud toimeviisi intensiivsuse, ühtsuse ja kestuse osas määratletud tulemuse.

| 2.4.1.3. | Vajadusel peab taimekaitsevahendi kasutamisel selle mõju saagikusele ja kao vähenemine ladustamisel olema kvantitatiivselt ja/või kvalitatiivselt samasugune, kui sobiva võrdlustoote kasutamisel. Kui sobivat võrdlustoodet ei ole, tuleb tõestada, et taimekaitsevahendi kasutamine annab kavandatud kasutusalade põllumajanduslikes, taimetervise ja keskkonnatingimustes (k.a kliimatingimustes) saagikusele avalduva mõju ja ladustamisel kao vähenemise osas püsiva ja määratletud kvantitatiivse ja/või kvalitatiivse kasu. |
| --- | --- |

2.4.1.3.

Vajadusel peab taimekaitsevahendi kasutamisel selle mõju saagikusele ja kao vähenemine ladustamisel olema kvantitatiivselt ja/või kvalitatiivselt samasugune, kui sobiva võrdlustoote kasutamisel. Kui sobivat võrdlustoodet ei ole, tuleb tõestada, et taimekaitsevahendi kasutamine annab kavandatud kasutusalade põllumajanduslikes, taimetervise ja keskkonnatingimustes (k.a kliimatingimustes) saagikusele avalduva mõju ja ladustamisel kao vähenemise osas püsiva ja määratletud kvantitatiivse ja/või kvalitatiivse kasu.

| 2.4.1.4. | Preparaadi kasutamisega seotud lõppjäreldused peavad kehtima kõikides selle liikmesriigi piirkondades, kus kõnealuse preparaadi jaoks luba antakse, ning vastama kõikidele kavandatud kasutustingimustele, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaadi kasutamisele on ette nähtud teatavad täpsustavad tingimused (nt kerge saastumine, teatavad mullatüübid või teatavad kasvutingimused). |
| --- | --- |

2.4.1.4.

Preparaadi kasutamisega seotud lõppjäreldused peavad kehtima kõikides selle liikmesriigi piirkondades, kus kõnealuse preparaadi jaoks luba antakse, ning vastama kõikidele kavandatud kasutustingimustele, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaadi kasutamisele on ette nähtud teatavad täpsustavad tingimused (nt kerge saastumine, teatavad mullatüübid või teatavad kasvutingimused).

| 2.4.1.5. | Kui etiketile on märgitud nõuded taimekaitsevahendi kasutamiseks koos muude taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, peab segu saavutama soovitud toime ja vastama punktides 2.1.1 - 2.1.4 osutatud põhimõtetele.
  Kui kavandatud etiketile on märgitud soovitused preparaadi kasutamiseks koos täpsustatud taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, aktsepteerivad liikmesriigid kõnealuseid soovitusi üksnes juhul, kui need on õigustatud. |
| --- | --- |

2.4.1.5.

Kui etiketile on märgitud nõuded taimekaitsevahendi kasutamiseks koos muude taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, peab segu saavutama soovitud toime ja vastama punktides 2.1.1 - 2.1.4 osutatud põhimõtetele.

Kui kavandatud etiketile on märgitud soovitused preparaadi kasutamiseks koos täpsustatud taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, aktsepteerivad liikmesriigid kõnealuseid soovitusi üksnes juhul, kui need on õigustatud.

| 2.4.1.6. | Kui on olemas tõendeid patogeenide resistentsuse arengu kohta taimekaitsevahendi suhtes, otsustavad liikmesriigid, kas esitatud resistentsuse ohjamise strateegia käsitleb seda adekvaatselt ja piisavalt. |
| --- | --- |

2.4.1.6.

Kui on olemas tõendeid patogeenide resistentsuse arengu kohta taimekaitsevahendi suhtes, otsustavad liikmesriigid, kas esitatud resistentsuse ohjamise strateegia käsitleb seda adekvaatselt ja piisavalt.

| 2.4.1.7. | Vaid mitteelujõulisi mikroorganisme sisaldavatele taimekaitsevahenditele võib anda luba selgroogsete liikide tõrjumiseks. Soovitud mõju tõrjutavatele selgroogsetele saavutatakse loomadele üleliigseid kannatusi ja valu põhjustamata. |
| --- | --- |

2.4.1.7.

Vaid mitteelujõulisi mikroorganisme sisaldavatele taimekaitsevahenditele võib anda luba selgroogsete liikide tõrjumiseks. Soovitud mõju tõrjutavatele selgroogsetele saavutatakse loomadele üleliigseid kannatusi ja valu põhjustamata.

2.4.2.   Taimedele ja taimsetele saadustele ebasoodsa mõju puudumine

| 2.4.2.1. | Töödeldud taimedele ja taimsetele saadustele ei tohi olla asjakohast fütotoksilist mõju, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud vastavad kasutuspiirangud. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Töödeldud taimedele ja taimsetele saadustele ei tohi olla asjakohast fütotoksilist mõju, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud vastavad kasutuspiirangud.

| 2.4.2.2. | Saagikus ei tohi koristamisel olla fütotoksilise mõju tõttu vähenenud rohkem kui taimekaitsevahendi kasutamata jätmisel, välja arvatud juhul, kui kõnealune vähenemine kompenseeritakse muu kasuga, näiteks töödeldud taimede või taimsete saaduste kvaliteedi paranemisega. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Saagikus ei tohi koristamisel olla fütotoksilise mõju tõttu vähenenud rohkem kui taimekaitsevahendi kasutamata jätmisel, välja arvatud juhul, kui kõnealune vähenemine kompenseeritakse muu kasuga, näiteks töödeldud taimede või taimsete saaduste kvaliteedi paranemisega.

| 2.4.2.3. | Ei tohi olla lubamatut kahjulikku mõju töödeldud taimede või taimsete saaduste kvaliteedile, välja arvatud kahjulik mõju töötlemisel, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaati ei tohiks kasutada töötlemiseks ette nähtud taimekultuuride puhul. |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Ei tohi olla lubamatut kahjulikku mõju töödeldud taimede või taimsete saaduste kvaliteedile, välja arvatud kahjulik mõju töötlemisel, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaati ei tohiks kasutada töötlemiseks ette nähtud taimekultuuride puhul.

| 2.4.2.4. | Ei tohi olla lubamatut kahjulikku mõju paljunemiseks või paljundamiseks kasutatavatele töödeldud taimedele või taimsetele saadustele, näiteks elujõulisusele, idanevusele, võrsumisele, juurdumisele ja kasvujõule, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaati ei tohiks kasutada paljunemiseks või paljundamiseks kasutatavate taimede või taimsete saaduste puhul. |
| --- | --- |

2.4.2.4.

Ei tohi olla lubamatut kahjulikku mõju paljunemiseks või paljundamiseks kasutatavatele töödeldud taimedele või taimsetele saadustele, näiteks elujõulisusele, idanevusele, võrsumisele, juurdumisele ja kasvujõule, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaati ei tohiks kasutada paljunemiseks või paljundamiseks kasutatavate taimede või taimsete saaduste puhul.

| 2.4.2.5. | Ei tohi olla lubamatut mõju järelkultuuridele, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et teatavaid taimekultuure, millele mõju avalduks, ei tohiks pärast töödeldud kultuuri kasvatada. |
| --- | --- |

2.4.2.5.

Ei tohi olla lubamatut mõju järelkultuuridele, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et teatavaid taimekultuure, millele mõju avalduks, ei tohiks pärast töödeldud kultuuri kasvatada.

| 2.4.2.6. | Ei tohi olla lubamatut mõju läheduses kasvavatele taimekultuuridele, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaati ei tohiks kasutada juhul, kui läheduses kasvavad teatavad tundlikud taimekultuurid. |
| --- | --- |

2.4.2.6.

Ei tohi olla lubamatut mõju läheduses kasvavatele taimekultuuridele, välja arvatud juhul, kui kavandatud etiketile on märgitud, et preparaati ei tohiks kasutada juhul, kui läheduses kasvavad teatavad tundlikud taimekultuurid.

| 2.4.2.7. | Kui etiketile on märgitud nõuded preparaadi kasutamiseks koos muude taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, peab segu vastama punktides 2.4.2.1 - 2.4.2.6 osutatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

2.4.2.7.

Kui etiketile on märgitud nõuded preparaadi kasutamiseks koos muude taimekaitsevahendite või abiainetega, näiteks paagisegu puhul, peab segu vastama punktides 2.4.2.1 - 2.4.2.6 osutatud põhimõtetele.

| 2.4.2.8. | Töötlemisvahendite puhastamise kavandatud juhised peavad olema praktilised ja tõhusad, et neid saaks kergesti kohaldada, et tagada võimalikku hilisemat kahju põhjustavate taimekaitsevahendi jääkide eemaldamine. |
| --- | --- |

2.4.2.8.

Töötlemisvahendite puhastamise kavandatud juhised peavad olema praktilised ja tõhusad, et neid saaks kergesti kohaldada, et tagada võimalikku hilisemat kahju põhjustavate taimekaitsevahendi jääkide eemaldamine.

2.5.   Määratlemis-/avastamis- ja kvantifitseerimismeetodid

Kavandatud meetodid peavad kajastama uusimat tehnikat ja võtteid. Loa andmisele järgneva seire meetodite hulka peaks kuuluma üldiselt saadaval olevate reagentide ja seadmete kasutamine.

| 2.5.1. | Luba antakse vaid juhul, kui on olemas piisavalt kvaliteetne kohane meetod taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi ja selles sisalduvate mitteelujõuliste komponentide (nt toksiinid, lisandid, abiained) määratlemiseks ja kvantifitseerimiseks. Enam kui ühte mikroorganismi sisaldava taimekaitsevahendi puhul peaks soovituslike meetoditega saama igaühe koostise identifitseerida ja kindlaks määrata. |
| --- | --- |

2.5.1.

Luba antakse vaid juhul, kui on olemas piisavalt kvaliteetne kohane meetod taimekaitsevahendis sisalduva mikroorganismi ja selles sisalduvate mitteelujõuliste komponentide (nt toksiinid, lisandid, abiained) määratlemiseks ja kvantifitseerimiseks. Enam kui ühte mikroorganismi sisaldava taimekaitsevahendi puhul peaks soovituslike meetoditega saama igaühe koostise identifitseerida ja kindlaks määrata.

| 2.5.2. | Luba antakse vaid juhul, kui on olemas kohased meetodid elujõuliste ja/või mitteelujõuliste jääkide registreerimisjärgseks kontrolliks ja seireks. Meetodid peavad olemas olema selleks, et analüüsida:






  a) | taimi, taimesaadusi, taimseid ja loomseid toiduaineid ja sööta, kui esineb toksikoloogiliselt olulisi jääke. Jääke loetakse olulisteks, kui nõutakse maksimumjääkide (MRL) taset või ooteaegu või taaskasutuseelseid ajavahemikke või muid ettevaatusabinõusid; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Luba antakse vaid juhul, kui on olemas kohased meetodid elujõuliste ja/või mitteelujõuliste jääkide registreerimisjärgseks kontrolliks ja seireks. Meetodid peavad olemas olema selleks, et analüüsida:

a)

taimi, taimesaadusi, taimseid ja loomseid toiduaineid ja sööta, kui esineb toksikoloogiliselt olulisi jääke. Jääke loetakse olulisteks, kui nõutakse maksimumjääkide (MRL) taset või ooteaegu või taaskasutuseelseid ajavahemikke või muid ettevaatusabinõusid;

| b) | pinnast, vett, õhku ja/või kehakudesid, kui esineb toksikoloogiliselt, ökotoksikoloogiliselt või keskkondlikult olulisi jääke. |
| --- | --- |

b)

pinnast, vett, õhku ja/või kehakudesid, kui esineb toksikoloogiliselt, ökotoksikoloogiliselt või keskkondlikult olulisi jääke.

2.6.   Mõju inimeste ja loomade tervisele

2.6.1.   Taimekaitsevahendist tulenev mõju inimeste ja loomade tervisele

| 2.6.1.1. | Luba ei anta, kui toimikus esitatud informatsiooni põhjal ilmneb, et mikroorganism on kavandatud kasutustingimustes patogeenne inimestele ja mittesihtloomadele. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

Luba ei anta, kui toimikus esitatud informatsiooni põhjal ilmneb, et mikroorganism on kavandatud kasutustingimustes patogeenne inimestele ja mittesihtloomadele.

| 2.6.1.2. | Luba ei anta, kui mikroorganism ja/või seda mikroorganismi sisaldav taimekaitsevahend võib kavandatud kasutustingimustes (kaasa arvatud reaalne halvim stsenaarium) koloniseerida või põhjustada inimestele või loomadele kahjulikku mõju.
  Mikroobsele taimekaitsevahendile loa andmise kohta otsuse tegemisel võtavad liikmesriigid arvesse võimalikku mõju kõikidele inimrühmadele, nimelt professionaalsetele kasutajatele, mitteprofessionaalsetele kasutajatele ning inimestele, kellel on vahendiga otsene või kaudne kokkupuude keskkonna kaudu ja tööl, ning loomadele. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

Luba ei anta, kui mikroorganism ja/või seda mikroorganismi sisaldav taimekaitsevahend võib kavandatud kasutustingimustes (kaasa arvatud reaalne halvim stsenaarium) koloniseerida või põhjustada inimestele või loomadele kahjulikku mõju.

Mikroobsele taimekaitsevahendile loa andmise kohta otsuse tegemisel võtavad liikmesriigid arvesse võimalikku mõju kõikidele inimrühmadele, nimelt professionaalsetele kasutajatele, mitteprofessionaalsetele kasutajatele ning inimestele, kellel on vahendiga otsene või kaudne kokkupuude keskkonna kaudu ja tööl, ning loomadele.

| 2.6.1.3. | Kõiki mikroorganisme tuleb lugeda potentsiaalseteks sensibilisaatoriteks, välja arvatud juhul, kui asjakohase teabe abil on tuvastatud, et puudub sensibiliseerimisoht, võttes arvesse immuunsuspuudulikke ning teisi vastuvõtlikke inimesi. Seega täpsustatakse antavates lubades, et tuleb kanda kaitseriietust ja sobivaid kindaid ning et mikroorganismi sisaldavat taimekaitsevahendit ei tohiks sisse hingata. Lisaks sellele võib kavandatud kasutustingimustega nõuda täiendavat kaitseriietust ja -varustust.
  Kui kavandatud kasutustingimustes nõutakse kaitseriietuse ja -vahendite kasutamist, antakse luba üksnes siis, kui kõnealune riietus või vahendid on tõhusad ja vastavad asjakohastele ühenduse sätetele ning on kasutaja jaoks valmis kujul kättesaadavad ja kui neid on võimalik kasutada taimekaitsevahendi kasutustingimustes, võttes arvesse eelkõige kliimatingimusi. |
| --- | --- |

2.6.1.3.

Kõiki mikroorganisme tuleb lugeda potentsiaalseteks sensibilisaatoriteks, välja arvatud juhul, kui asjakohase teabe abil on tuvastatud, et puudub sensibiliseerimisoht, võttes arvesse immuunsuspuudulikke ning teisi vastuvõtlikke inimesi. Seega täpsustatakse antavates lubades, et tuleb kanda kaitseriietust ja sobivaid kindaid ning et mikroorganismi sisaldavat taimekaitsevahendit ei tohiks sisse hingata. Lisaks sellele võib kavandatud kasutustingimustega nõuda täiendavat kaitseriietust ja -varustust.

Kui kavandatud kasutustingimustes nõutakse kaitseriietuse ja -vahendite kasutamist, antakse luba üksnes siis, kui kõnealune riietus või vahendid on tõhusad ja vastavad asjakohastele ühenduse sätetele ning on kasutaja jaoks valmis kujul kättesaadavad ja kui neid on võimalik kasutada taimekaitsevahendi kasutustingimustes, võttes arvesse eelkõige kliimatingimusi.

| 2.6.1.4. | Luba ei anta, kui on teada, et geneetilise materjali ülekanne mikroorganismilt teistele organismidele võib põhjustada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele, sealhulgas resistentsust teadaolevatele raviainetele. |
| --- | --- |

2.6.1.4.

Luba ei anta, kui on teada, et geneetilise materjali ülekanne mikroorganismilt teistele organismidele võib põhjustada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele, sealhulgas resistentsust teadaolevatele raviainetele.

| 2.6.1.5. | Nende taimekaitsevahendite puhul, mis oma eriliste omaduste, väärkäsitluse või -kasutuse tõttu võivad kujutada endast suurt ohtu, tuleb kehtestada eripiirangud, eelkõige piirangud pakendi suurusele, preparaadi tüübile, jaotusele, kasutusele või kasutusviisile. Väga mürgisteks vahenditeks liigitatud taimekaitsevahendite puhul võib kasutusloa anda üksnes professionaalsetele kasutajatele. |
| --- | --- |

2.6.1.5.

Nende taimekaitsevahendite puhul, mis oma eriliste omaduste, väärkäsitluse või -kasutuse tõttu võivad kujutada endast suurt ohtu, tuleb kehtestada eripiirangud, eelkõige piirangud pakendi suurusele, preparaadi tüübile, jaotusele, kasutusele või kasutusviisile. Väga mürgisteks vahenditeks liigitatud taimekaitsevahendite puhul võib kasutusloa anda üksnes professionaalsetele kasutajatele.

| 2.6.1.6. | Ooteajad ja taaskasutuseelsed ajavahemikud või muud ettevaatusabinõud tuleb kehtestada nii, et juuresolijate või töötajate kokkupuutel taimekaitsevahendiga pärast selle kasutamist ei toimuks koloniseerimist ega tekiks kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

2.6.1.6.

Ooteajad ja taaskasutuseelsed ajavahemikud või muud ettevaatusabinõud tuleb kehtestada nii, et juuresolijate või töötajate kokkupuutel taimekaitsevahendiga pärast selle kasutamist ei toimuks koloniseerimist ega tekiks kahjulikku mõju.

| 2.6.1.7. | Ooteajad ja taaskasutuseelsed ajavahemikud või muud ettevaatusabinõud tuleb kehtestada nii, et nendel eelduslikult ei oleks kahjulikku mõju loomadele. |
| --- | --- |

2.6.1.7.

Ooteajad ja taaskasutuseelsed ajavahemikud või muud ettevaatusabinõud tuleb kehtestada nii, et nendel eelduslikult ei oleks kahjulikku mõju loomadele.

| 2.6.1.8. | Ooteajad ja taaskasutuseelsed ajavahemikud või muud ettevaatusabinõud, mis kehtestatakse tagamaks, et ei toimuks koloniseerimist ega tekiks kahjulikku mõju, peavad olema realistlikud; vajadusel tuleb ette näha erilisi ettevaatusabinõusid. |
| --- | --- |

2.6.1.8.

Ooteajad ja taaskasutuseelsed ajavahemikud või muud ettevaatusabinõud, mis kehtestatakse tagamaks, et ei toimuks koloniseerimist ega tekiks kahjulikku mõju, peavad olema realistlikud; vajadusel tuleb ette näha erilisi ettevaatusabinõusid.

| 2.6.1.9. | Loa andmise tingimused peavad vastama nõukogu 7. aprilli 1998.aasta direktiivile 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivile 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (6). Võetakse arvesse katseandmed ja teave nakkavuse või patogeensuse sümptomite tuvastamise ning esmaabi- ja ravivõtete tõhususe kohta. Loa andmise tingimused peavad vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 1999/38/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (7). Loa andmise tingimused peavad vastama ka nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivile 89/656/EMÜ töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta. (8) |
| --- | --- |

2.6.1.9.

Loa andmise tingimused peavad vastama nõukogu 7. aprilli 1998.aasta direktiivile 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivile 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (6). Võetakse arvesse katseandmed ja teave nakkavuse või patogeensuse sümptomite tuvastamise ning esmaabi- ja ravivõtete tõhususe kohta. Loa andmise tingimused peavad vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 1999/38/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (7). Loa andmise tingimused peavad vastama ka nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivile 89/656/EMÜ töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta. (8)

2.6.2.   Jääkidest tulenev mõju inimeste ja loomade tervisele

| 2.6.2.1. | Luba antakse vaid juhul, kui on piisavalt teavet mikroorganismi sisaldavate taimekaitsevahendite kohta, mille põhjal saab otsustada, et taimedesse või nende pinnale või taimesaadustesse või nende pinnale jääva mikroorganismi, selle jääkide ja metaboliitide/toksiinidega kokkupuute tagajärjel ei teki inimeste ega loomade tervist kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Luba antakse vaid juhul, kui on piisavalt teavet mikroorganismi sisaldavate taimekaitsevahendite kohta, mille põhjal saab otsustada, et taimedesse või nende pinnale või taimesaadustesse või nende pinnale jääva mikroorganismi, selle jääkide ja metaboliitide/toksiinidega kokkupuute tagajärjel ei teki inimeste ega loomade tervist kahjustavat mõju.

| 2.6.2.2. | Luba antakse vaid juhul, kui tekkivad elujõulised jäägid ja/või mitteelujõulised jäägid kajastavad heale põllumajandustavale vastava piisava tõrje saavutamiseks vajalikke taimekaitsevahendi väikeseid koguseid, mida kasutatakse sellisel viisil (k.a koristuseelsed ajavahemikud, keeluajad või ladustamisajad), et nähtavad elujõulised jäägid ja/või toksiinid vähenevad vastavalt kas koristamise või tapmise ajal või pärast ladustamist miinimumini. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

Luba antakse vaid juhul, kui tekkivad elujõulised jäägid ja/või mitteelujõulised jäägid kajastavad heale põllumajandustavale vastava piisava tõrje saavutamiseks vajalikke taimekaitsevahendi väikeseid koguseid, mida kasutatakse sellisel viisil (k.a koristuseelsed ajavahemikud, keeluajad või ladustamisajad), et nähtavad elujõulised jäägid ja/või toksiinid vähenevad vastavalt kas koristamise või tapmise ajal või pärast ladustamist miinimumini.

2.7.   Säilimine ja käitumine keskkonnas

| 2.7.1. | Luba ei anta, kui olemasoleva teabe põhjal on näha, et taimekaitsevahendi säilimise ja käitumise tõttu võib keskkonnale tekkida vastuvõetamatut kahju. |
| --- | --- |

2.7.1.

Luba ei anta, kui olemasoleva teabe põhjal on näha, et taimekaitsevahendi säilimise ja käitumise tõttu võib keskkonnale tekkida vastuvõetamatut kahju.

| 2.7.2 | Luba ei anta, kui põhjavee, pinnavee või joogivee reostus, mis on eeldatavalt tingitud taimekaitsevahendi kasutamisest kavandatud kasutustingimustes, võib segada direktiiviga 98/83/EÜ ettenähtud joogivee kvaliteedikontrolli analüüsi süsteemi. |
| --- | --- |

2.7.2

Luba ei anta, kui põhjavee, pinnavee või joogivee reostus, mis on eeldatavalt tingitud taimekaitsevahendi kasutamisest kavandatud kasutustingimustes, võib segada direktiiviga 98/83/EÜ ettenähtud joogivee kvaliteedikontrolli analüüsi süsteemi.

| 2.7.3 | Luba ei anta, kui põhjavee reostus, mis on eeldatavalt tingitud taimekaitsevahendi kasutamisest kavandatud kasutustingimustes, on vastuolus või ületab mistahes järgmiste piirnormide alammäärasid:






  a) | direktiivis 98/83/EÜ sätestatud parameetrid või võimalikud lubatud kontsentratsioonid või |
| --- | --- | --- |

2.7.3

Luba ei anta, kui põhjavee reostus, mis on eeldatavalt tingitud taimekaitsevahendi kasutamisest kavandatud kasutustingimustes, on vastuolus või ületab mistahes järgmiste piirnormide alammäärasid:

a)

direktiivis 98/83/EÜ sätestatud parameetrid või võimalikud lubatud kontsentratsioonid või

| b) | taimekaitsevahendi koostisosade, nagu näiteks oluliste metaboliitide/toksiinide jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivile 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (9) ette nähtud parameetrid või võimalikud lubatud kontsentratsioonid või |
| --- | --- |

b)

taimekaitsevahendi koostisosade, nagu näiteks oluliste metaboliitide/toksiinide jaoks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivile 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (9) ette nähtud parameetrid või võimalikud lubatud kontsentratsioonid või

| c) | mikroorganismi parameetrid või maksimaalne kontsentratsioon, mille on komisjon asjakohaste andmete, eelkõige toksikoloogiliste andmete alusel sätestanud taimekaitsevahendis sisalduvate komponentide, nagu näiteks asjakohaste metaboliitide/toksiinide jaoks mikroorganismi kandmisel I lisasse, või kui kõnealust kontsentratsiooni ei ole sätestatud, kui kontsentratsioon, mis vastab ühele kümnendikule aktsepteeritavast päevadoosist (ADI), on sätestatud mikroorganismi I lisasse kandmisel, või |
| --- | --- |

c)

mikroorganismi parameetrid või maksimaalne kontsentratsioon, mille on komisjon asjakohaste andmete, eelkõige toksikoloogiliste andmete alusel sätestanud taimekaitsevahendis sisalduvate komponentide, nagu näiteks asjakohaste metaboliitide/toksiinide jaoks mikroorganismi kandmisel I lisasse, või kui kõnealust kontsentratsiooni ei ole sätestatud, kui kontsentratsioon, mis vastab ühele kümnendikule aktsepteeritavast päevadoosist (ADI), on sätestatud mikroorganismi I lisasse kandmisel, või

välja arvatud juhul, kui tõestatakse teaduslikult, et välitingimustes ei ületata kontsentratsiooni alammäära.

| 2.7.4 | Luba ei anta juhul, kui taimekaitsevahendi kasutamisest tingitud pinnavee reostus kavandatud kasutustingimustes:






  a) | ületab nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiviga 75/440/EMÜ (liikmesriikides joogivee võtmiseks ettenähtud pinnavee nõutava kvaliteedi kohta) (10) kindlaks määratud norme, kui kavandatud kasutusalas olev või sealt pärit pinnavesi on ette nähtud joogivee võtmiseks; või |
| --- | --- | --- |

2.7.4

Luba ei anta juhul, kui taimekaitsevahendi kasutamisest tingitud pinnavee reostus kavandatud kasutustingimustes:

a)

ületab nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiviga 75/440/EMÜ (liikmesriikides joogivee võtmiseks ettenähtud pinnavee nõutava kvaliteedi kohta) (10) kindlaks määratud norme, kui kavandatud kasutusalas olev või sealt pärit pinnavesi on ette nähtud joogivee võtmiseks; või

| b) | ületab taimekaitsevahendis sisalduvate komponentide jaoks, nagu näiteks kohased metaboliidid/toksiinid, direktiiviga 2000/60/EÜ ette nähtud parameetreid või väärtusi; või |
| --- | --- |

b)

ületab taimekaitsevahendis sisalduvate komponentide jaoks, nagu näiteks kohased metaboliidid/toksiinid, direktiiviga 2000/60/EÜ ette nähtud parameetreid või väärtusi; või

| c) | mõjub punktis 2.8 sätestatud nõuete kohaselt ebasoodsalt muudele liikidele peale sihtliikide, sealhulgas loomadele. |
| --- | --- |

c)

mõjub punktis 2.8 sätestatud nõuete kohaselt ebasoodsalt muudele liikidele peale sihtliikide, sealhulgas loomadele.

Taimekaitsevahendi kavandatud kasutusjuhised, samuti töötlemisvahendite puhastamise meetodid, peavad olema sellised, et pinnavee juhusliku saastumise tõenäosus on minimaalne.

| 2.7.5. | Luba ei anta, kui on teada, et geneetilise materjali ülekanne mikroorganismilt teistele organismidele võib viia keskkonnale lubamatu mõju ilmnemiseni. |
| --- | --- |

2.7.5.

Luba ei anta, kui on teada, et geneetilise materjali ülekanne mikroorganismilt teistele organismidele võib viia keskkonnale lubamatu mõju ilmnemiseni.

| 2.7.6. | Luba antakse vaid juhul, kui on olemas piisav teave mikroorganismi ja oluliste teiseste metaboliitide/toksiinide püsivuse/konkurentsivõime kohta taimekultuurides või nende pinnal keskkonnatingimustes, mis on tüüpilised kavandatud kasutuse ajal ja pärast seda. |
| --- | --- |

2.7.6.

Luba antakse vaid juhul, kui on olemas piisav teave mikroorganismi ja oluliste teiseste metaboliitide/toksiinide püsivuse/konkurentsivõime kohta taimekultuurides või nende pinnal keskkonnatingimustes, mis on tüüpilised kavandatud kasutuse ajal ja pärast seda.

| 2.7.7. | Luba ei anta, kui on võimalik eeldada, et mikroorganism ja/või selle võimalikud olulised metaboliidid/toksiinid püsivad keskkonnas looduslikust foonist märkimisväärselt suuremates kontsentratsioonides, võttes arvesse aastate jooksul toime pandud korduvtöötlemisi, välja arvatud juhul, kui vääramatu hindamine näitab, et kuhjunud lavamaakontsentratsioonidest tulenevad ohud on lubatavad. |
| --- | --- |

2.7.7.

Luba ei anta, kui on võimalik eeldada, et mikroorganism ja/või selle võimalikud olulised metaboliidid/toksiinid püsivad keskkonnas looduslikust foonist märkimisväärselt suuremates kontsentratsioonides, võttes arvesse aastate jooksul toime pandud korduvtöötlemisi, välja arvatud juhul, kui vääramatu hindamine näitab, et kuhjunud lavamaakontsentratsioonidest tulenevad ohud on lubatavad.

2.8.   Mõjud mittesihtorganismidele

Liikmesriigid tagavad, et olemasolev teave on piisav, et võimaldada otsuse tegemist selle kohta, kas kokkupuute tõttu mikroorganismi sisaldava taimekaitsevahendiga pärast selle sihtotstarbelist kasutusviisi võib ilmneda lubamatut mõju mittesihtorganismide liikidele (taimestik ja loomastik) või mitte.

Liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu võimalikele mõjudele bioloogiliseks tõrjeks kasutatavate kasulike organismide suhtes ja integreeritud tõrjes olulist rolli mängivate organismide suhtes.

| 2.8.1. | Kui on olemas võimalus kokkupuuteks lindude ja muude maismaaselgroogsetega, kes ei ole sihtloomad, ei anta luba juhul, kui:






  a) | mikroorganism on patogeenne lindude ja maismaaselgroogsete, kes ei ole sihtloomad, suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

Kui on olemas võimalus kokkupuuteks lindude ja muude maismaaselgroogsetega, kes ei ole sihtloomad, ei anta luba juhul, kui:

a)

mikroorganism on patogeenne lindude ja maismaaselgroogsete, kes ei ole sihtloomad, suhtes;

| b) | taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilise mõju korral on ägeda ja pikaajalise mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe LD50 väärtuse alusel väiksem kui 10 või pikaajalise mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe on väiksem kui 5, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi põhjal on selgelt kindlaks tehtud, et pärast taimekaitsevahendi kasutamist otseselt ega kaudselt ei ilmne kavandatud kasutamisel lubamatut mõju välistingimustes. |
| --- | --- |

b)

taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilise mõju korral on ägeda ja pikaajalise mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe LD50 väärtuse alusel väiksem kui 10 või pikaajalise mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe on väiksem kui 5, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi põhjal on selgelt kindlaks tehtud, et pärast taimekaitsevahendi kasutamist otseselt ega kaudselt ei ilmne kavandatud kasutamisel lubamatut mõju välistingimustes.

| 2.8.2. | Kui on olemas võimalus kokkupuuteks veeorganismidega, ei anta luba juhul, kui:






  a) | mikroorganism on veeorganismide suhtes patogeenne; |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

Kui on olemas võimalus kokkupuuteks veeorganismidega, ei anta luba juhul, kui:

a)

mikroorganism on veeorganismide suhtes patogeenne;

| b) | taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilise mõju korral on mürgisuse/kokkupuute suhtarv väiksem kui 100, mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe kalade ja Daphnia puhul on väiksem kui 100 ägeda kokkupuute (EC50) korral ja vetikate, Daphina (NOEC) ja kalade (NOEC) puhul väiksem kui 10 pikaajalise/kroonilise mürgisusega kokkupuute korral, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi alusel on selgelt kindlaks tehtud, et pärast taimekaitsevahendi kasutamist ei ilmne kavandatud kasutusel otseselt ega kaudselt lubamatut mõju kokkupuutunud liikide elujõulisusele välistingimustes. |
| --- | --- |

b)

taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilise mõju korral on mürgisuse/kokkupuute suhtarv väiksem kui 100, mürgisuse ja kokkupuute ulatuse suhe kalade ja Daphnia puhul on väiksem kui 100 ägeda kokkupuute (EC50) korral ja vetikate, Daphina (NOEC) ja kalade (NOEC) puhul väiksem kui 10 pikaajalise/kroonilise mürgisusega kokkupuute korral, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi alusel on selgelt kindlaks tehtud, et pärast taimekaitsevahendi kasutamist ei ilmne kavandatud kasutusel otseselt ega kaudselt lubamatut mõju kokkupuutunud liikide elujõulisusele välistingimustes.

| 2.8.3. | Kui on olemas võimalus kokkupuuteks mesilastega, ei anta luba






  a) | kui mikroorganism on mesilaste suhtes patogeenne; |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

Kui on olemas võimalus kokkupuuteks mesilastega, ei anta luba

a)

kui mikroorganism on mesilaste suhtes patogeenne;

| b) | taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilise mõju esinemise korral on mesilaste suu kaudu toimuva või kontaktse kokkupuute ohutegurite suhe üle 50, välja arvatud juhul, kui kohase riskianalüüsi alusel on vääramatult kindlaks tehtud, et pärast taimekaitsevahendi kasutamist ei ilmne kavandatud kasutamisel lubamatut mõju meemesilaste vastsetele, meemesilaste käitumisele ega mesilasperede säilimisele ja arengule välistingimustes. |
| --- | --- |

b)

taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilise mõju esinemise korral on mesilaste suu kaudu toimuva või kontaktse kokkupuute ohutegurite suhe üle 50, välja arvatud juhul, kui kohase riskianalüüsi alusel on vääramatult kindlaks tehtud, et pärast taimekaitsevahendi kasutamist ei ilmne kavandatud kasutamisel lubamatut mõju meemesilaste vastsetele, meemesilaste käitumisele ega mesilasperede säilimisele ja arengule välistingimustes.

| 2.8.4. | Kui on olemas võimalus kokkupuuteks lülijalgsetega, v.a mesilastega, ei anta luba, kui:






  a) | mikroorganism on lülijalgsete, v.a mesilaste suhtes patogeenne; |
| --- | --- | --- |

2.8.4.

Kui on olemas võimalus kokkupuuteks lülijalgsetega, v.a mesilastega, ei anta luba, kui:

a)

mikroorganism on lülijalgsete, v.a mesilaste suhtes patogeenne;

| b) | täheldatakse taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilist mõju, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi abil on vääramatult kindlaks tehtud, et välistingimustes, pärast taimekaitsevahendi kasutamist, ei esine kavandatud kasutamisel kõnealustele organismidele lubamatut mõju. Selektiivsuse ja integreeritud kahjuritõrje süsteemides kasutamise ettepanekutega seotud väiteid tuleb põhjendada asjakohaste andmetega. |
| --- | --- |

b)

täheldatakse taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilist mõju, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi abil on vääramatult kindlaks tehtud, et välistingimustes, pärast taimekaitsevahendi kasutamist, ei esine kavandatud kasutamisel kõnealustele organismidele lubamatut mõju. Selektiivsuse ja integreeritud kahjuritõrje süsteemides kasutamise ettepanekutega seotud väiteid tuleb põhjendada asjakohaste andmetega.

| 2.8.5. | Kui on olemas võimalus kokkupuuteks vihmaussidega, ei anta luba, kui mikroorganism on vihmausside suhtes patogeenne või juhul kui täheldatakse taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilist mõju; akuutne mürgisuse/kokkupuute suhtarv on väiksem kui 10 või kui pikaajalise mürgisuse/kokkupuute suhtarv on väiksem kui 5, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi abil on vääramatult kindlaks tehtud, et välistingimustes, pärast taimekaitsevahendi kasutamist, ei ole kavandatud kasutamisel vihmausside populatsioonid ohustatud. |
| --- | --- |

2.8.5.

Kui on olemas võimalus kokkupuuteks vihmaussidega, ei anta luba, kui mikroorganism on vihmausside suhtes patogeenne või juhul kui täheldatakse taimekaitsevahendis esinevatest komponentidest, nagu näiteks olulised metaboliidid/toksiinid, tingitud toksilist mõju; akuutne mürgisuse/kokkupuute suhtarv on väiksem kui 10 või kui pikaajalise mürgisuse/kokkupuute suhtarv on väiksem kui 5, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi abil on vääramatult kindlaks tehtud, et välistingimustes, pärast taimekaitsevahendi kasutamist, ei ole kavandatud kasutamisel vihmausside populatsioonid ohustatud.

| 2.8.6. | Kui on võimalus kokkupuuteks muude pinnase mikroorganismidega peale sihtmikroorganismide, ei anta luba, kui laboriuuringutes ilmneb mõju lämmastiku ja süsiniku mineralisatsiooniprotsessidele rohkem kui 25 % pärast 100 päeva, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi abil on vääramatult kindlaks tehtud, võttes arvesse mikroorganismide paljunemisvõimet, et välitingimustes puudub pärast taimekaitsevahendi kavandatud tingimusel kasutamist vastuvõetamatu mõju mikroobsele kogukonnale. |
| --- | --- |

2.8.6.

Kui on võimalus kokkupuuteks muude pinnase mikroorganismidega peale sihtmikroorganismide, ei anta luba, kui laboriuuringutes ilmneb mõju lämmastiku ja süsiniku mineralisatsiooniprotsessidele rohkem kui 25 % pärast 100 päeva, välja arvatud juhul, kui asjakohase riskianalüüsi abil on vääramatult kindlaks tehtud, võttes arvesse mikroorganismide paljunemisvõimet, et välitingimustes puudub pärast taimekaitsevahendi kavandatud tingimusel kasutamist vastuvõetamatu mõju mikroobsele kogukonnale.

---

(1)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

(2)  Vt määratlust “geneetiliselt muundatud”, direktiivis 2001/18/EÜ.

(3)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(4)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

(5)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(6)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(8)  EÜT L 393, 30.12.1989, lk 18.

(9)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ.

(10)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 26. Direktiiv tunnistatakse kehtetuks direktiiviga 2000/60/EÜ (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1) alates 22.12.2007.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 90/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 90/35

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. märts 2005,

Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kahepoolse tekstiiltoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta

(2005/272/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on pidanud ühenduse nimel Serbia Vabariigiga läbirääkimisi kahepoolse tekstiiltoodetega kauplemise lepingu üle. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on pidanud ühenduse nimel Serbia Vabariigiga läbirääkimisi kahepoolse tekstiiltoodetega kauplemise lepingu üle.

| (2) | Leping tuleks ühenduse nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Leping tuleks ühenduse nimel heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vaheline tekstiiltoodetega kauplemise leping kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isiku(uid), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, et muuta see ühenduse suhtes siduvaks.

Brüssel, 14. märts 2005

Nõukogu nimel

Eesistuja

F. BODEN

---

EUROOPA ÜHENDUSE

ja Serbia Vabariigi vaheline tekstiiltoodetega kauplemise leping

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”)

ühelt poolt ning

SERBIA VABARIIK (edaspidi “Serbia”)

teiselt poolt,

SOOVIDES püsiva koostöö nimel ja kauplemise turvalisust tagavates tingimustes aidata kaasa ühenduse ning Serbia (edaspidi koos “lepinguosalised”) vahelise tekstiiltoodetega kauplemise korrapärasele ja õiglasele arengule, pidades seda järgmiseks sammuks kaubanduslike ja poliitiliste suhete süvendamisel, sealhulgas kaubavahetuse olulisel liberaliseerimisel kahe lepinguosalise vahel stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames,

VÕTTES ARVESSE, et ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1244 (1999) seati sisse rahvusvaheline tsiviilhaldus, et valmistada ette Kosovo ajutist valitsust (ÜRO ajutine missioon Kosovos) ning Kosovos ei ole praegu võimalik kohaldada käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesoleva lepinguga sätestatakse ühendusest ja Serbiast pärinevate I lisas toodud tekstiiltoodete suhtes kohaldatav kord.

I JAOTIS

PÕHISÄTTED

Artikkel 2

Lepinguosalised lepivad kokku järgmises.

| 1. | Ühendusest pärinevatele tekstiiltoodetele Serbias kohaldatavad tollimäärad kaotatakse vastavalt II lisas esitatud ajakavale. |
| --- | --- |

1.

Ühendusest pärinevatele tekstiiltoodetele Serbias kohaldatavad tollimäärad kaotatakse vastavalt II lisas esitatud ajakavale.

| 2. | Ühendus tagab jätkuvalt tollivaba režiimi Serbiast pärinevatele tekstiiltoodetele kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

2.

Ühendus tagab jätkuvalt tollivaba režiimi Serbiast pärinevatele tekstiiltoodetele kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktidega.

Artikkel 3

1.   Alates käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast ei säilitata ega kehtestata I lisas loetletud ühendusest pärinevate tekstiiltoodete importimisel Serbiasse koguselisi piiranguid ning koguseliste piirangutega samaväärseid meetmeid, sealhulgas eriti III lisas kindlaks määratud mittetariifseid tõkkeid, välja arvatud artiklites 5 ja 7 sätestatud juhtudel.

2.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 kohaldamist, peatatakse I lisas loetletud ühendusse imporditavate Serbiast pärinevate tekstiiltoodete koguselised piirangud. Alates käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast ei säilitata ega kehtestata samaväärseid meetmeid, sealhulgas eriti III lisas kindlaks määratud mittetariifseid tõkkeid, välja arvatud artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud juhtudel.

Artikkel 4

1.   Ühendus peatab käesoleval hetkel jõus olevad koguselised piirangud IV lisas loetletud kategooriate suhtes, niipea kui Serbia teatab ühendusele, et on täitnud oma artikli 2 lõike 1 kohased kohustused.

2.   II jaotis kehtestab koguseliste piirangute ning järelevalvekorra suhtes kohaldatava korra.

Artikkel 5

1.   Kumbki lepinguosaline säilitab õiguse peatada oma artiklite 2 ja 3 ning artikli 4 lõike 1 kohased kohustused, juhul kui teine lepinguosaline ei suuda oma kohustusi täita.

2.   Juhul kui ühendus peaks koguselised piirangud taaskehtestama, määratakse need 2004. aasta tasemel ning neid suurendatakse nimetatud aasta suhtes viimati kohaldatud aastaste kasvumäärade võrra.

3.   Vastavalt artiklile 8 lepivad lepinguosalised kokku omavahelistes konsultatsioonides enne oma õiguste kasutamist.

Artikkel 6

1.   Käesoleva lepingu tõhusa toimimise nimel nõustuvad lepinguosalised tegema täielikku koostööd, et ennetada ja uurida lepingust kõrvalehoidumist ümberlaadimise, kauba teekonna muutmise, päritoluriiki või -kohta käsitlevate valeandmete esitamise, dokumentide võltsimise, kauba kiusisaldust, kogust, kirjeldust või klassifitseerimist käsitlevate valeandmete esitamise või mis tahes muu tegevuse näol, ning võtta kõiki vajalikke õiguslikke ja haldusmeetmeid selliste tegevuste vastu. Sellest tulenevalt lepivad lepinguosalised lepingust kõrvalehoidumise vastu meetmete võtmise võimaldamiseks kokku vajalike õigusnormide ja haldusmenetluste kehtestamises, mis hõlmavad õiguslikult siduvaid parandusmeetmeid asjaomaste eksportijate ja/või importijate vastu.

2.   Juhul kui olemasoleva teabe põhjal ilmneb, et lepingu täitmisest on kõrvale hoitud, konsulteerib ühendus Serbiaga kooskõlas artikliga 8.

3.   Juhul kui lepinguosalised ei suuda jõuda vastastikku rahuldavale lahendusele, on ühendusel õigus:

| a) | kehtestada koguselisi piiranguid Serbiast pärinevatele tekstiiltoodetele, mis on seotud kõrvalehoidmisega, või võtta muid vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

a)

kehtestada koguselisi piiranguid Serbiast pärinevatele tekstiiltoodetele, mis on seotud kõrvalehoidmisega, või võtta muid vajalikke meetmeid.

| b) | tasaarvestada vastavad kogused käesoleva lepingu kohaste koguseliste piirangutega. |
| --- | --- |

b)

tasaarvestada vastavad kogused käesoleva lepingu kohaste koguseliste piirangutega.

4.   Juhul kui olemasoleva teabe põhjal ilmneb, et on esitatud valeandmeid ühendusest või Serbiast pärinevate tekstiiltoodete kiusisalduse, koguse, kirjelduse või klassifitseerimise kohta, on mõlemal lepinguosalisel õigus keelduda kõnealuste toodete impordist.

5.   Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse haldusalase koostöö süsteem kõrvalehoidmisest kerkivate probleemide ennetamiseks ning nendega tulemuslikult toimetulemiseks kooskõlas V lisaga.

Artikkel 7

1.   Juhul kui käesolevas lepingus ette nähtud liberaliseerimismeetmete rakendamise otsesel tagajärjel imporditakse mõnda toodet sedavõrd suurendatud koguses ning sellistel tingimustel, et need põhjustavad või ähvardavad põhjustada:

| a) | olulist kahju kodumaistele samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele importiva lepinguosalise territooriumil või |
| --- | --- |

a)

olulist kahju kodumaistele samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele importiva lepinguosalise territooriumil või

| b) | olulisi häireid ükskõik millises tekstiilikaubandusega seotud majandussektoris või raskusi, mis võivad esile kutsuda piirkonna majandusliku olukorra halvenemise,
  võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikke meetmeid, olles eelnevalt pidanud konsultatsioone kooskõlas artikliga 8. Juhul kui teine lepinguosaline ei pea võetud meetmeid õigustatuks, jääb talle õigus peatada käesoleva lepinguga tagatud sisuliselt samaväärsete kontsessioonide rakendamine, olles eelnevalt pidanud konsultatsioone kooskõlas artikliga 8. |
| --- | --- |

b)

olulisi häireid ükskõik millises tekstiilikaubandusega seotud majandussektoris või raskusi, mis võivad esile kutsuda piirkonna majandusliku olukorra halvenemise,

võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikke meetmeid, olles eelnevalt pidanud konsultatsioone kooskõlas artikliga 8. Juhul kui teine lepinguosaline ei pea võetud meetmeid õigustatuks, jääb talle õigus peatada käesoleva lepinguga tagatud sisuliselt samaväärsete kontsessioonide rakendamine, olles eelnevalt pidanud konsultatsioone kooskõlas artikliga 8.

2.   Lepinguosalised võivad vastavalt artiklile 8 taotleda konsultatsioone, kui üks neist on kindlaks teinud, et lepingu teatava kohaldamisaasta jooksul tekivad ühenduses või Serbias raskused järsu ja olulise tõusu tõttu I rühma teatud kindlasse kategooriasse kuuluvate toodete impordi osas võrreldes eelmise aastaga.

Artikkel 8

1.   Käesolevas lepingus nimetatud konsultatsioonide pidamise korda reguleeritakse järgmiste sätetega:

| a) | konsulteerimistaotlustest teatatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult; |
| --- | --- |

a)

konsulteerimistaotlustest teatatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult;

| b) | konsulteerimistaotlusele lisatakse põhjendatud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui 15 päeva pärast teatamist, nende põhjuste ja asjaolude selgitus, mis taotluse esitanud lepinguosalise arvates õigustab niisuguse taotluse esitamist; |
| --- | --- |

b)

konsulteerimistaotlusele lisatakse põhjendatud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui 15 päeva pärast teatamist, nende põhjuste ja asjaolude selgitus, mis taotluse esitanud lepinguosalise arvates õigustab niisuguse taotluse esitamist;

| c) | lepinguosalised alustavad konsultatsioone hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse teatavakstegemisest, et hiljemalt järgmise 30 päeva jooksul saavutada vastastikku aktsepteeritav lahendus, kui seda ajavahemikku ühisel kokkuleppel ei pikendata. |
| --- | --- |

c)

lepinguosalised alustavad konsultatsioone hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse teatavakstegemisest, et hiljemalt järgmise 30 päeva jooksul saavutada vastastikku aktsepteeritav lahendus, kui seda ajavahemikku ühisel kokkuleppel ei pikendata.

2.   Vajaduse korral võib ühe lepinguosalise taotlusel algatada konsultatsioone käesoleva lepingu kohaldamisel tekkinud probleemide käsitlemiseks. Käesoleva artikli kohaselt peetud konsultatsioonides osalevad mõlemad lepinguosalised koostöö vaimus ning sooviga omavahelised erimeelsused lahendada.

II JAOTIS

KOGUSELISED PIIRANGUD JA JÄRELEVALVEKORD

Artikkel 9

1.   Käesoleva lepinguga reguleeritud tooteid klassifitseeritakse ühenduse tariifi- ja statistikanomenklatuuri (edaspidi “kaupade koondnomenklatuur” või lühend “CN”) ja selle muudatuste alusel.

Kui klassifitseerimist käsitlev mis tahes otsus muudab klassifitseerimistava või käesoleva lepinguga reguleeritava mis tahes toote kategooriat, siis kohaldatakse muudatuste poolt mõjutatud toodete puhul kauplemiskorda, mida kohaldatakse tava või kategooria suhtes, mille alla nimetatud tooted pärast muudatusi kuuluvad.

Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate toodete kategooriaid käsitlevad ühenduses kehtiva menetlusega kooskõlas tehtud muudatused kaupade koondnomenklatuuris (CN) ja mis tahes otsused seoses kaupade klassifitseerimisega ei vähenda käesoleva lepingu kohaselt kehtestatud koguselisi piiranguid.

2.   Käesoleva lepinguga reguleeritud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate mittesooduspäritolureeglite kohaselt.

Nende toodete päritolu, mille suhtes kohaldatakse artikli 2 lõikes 1 esitatud tollimaksu kaotamise ajakava, määratakse kindlaks kooskõlas ühenduse reeglitega, mis kehtestavad autonoomsed tariifsed soodusmeetmed teatavatele riikidele või territooriumidele. Kõigist päritolureegleid puudutavatest muudatustest teavitatakse ka Serbiat.

Ülalnimetatud toodete päritolu kontrollimise kord on sätestatud V lisas.

Artikkel 10

1.   Juhul kui kooskõlas artiklitega 5, 6 ja 7 taaskehtestatakse koguselised piirangud, kohaldatakse koguseliste piirangute alla kuuluvate tekstiiltoodete ekspordi suhtes V lisas määratletud topeltkontrolli süsteemi.

2.   V lisas viidatud topeltkontrollisüsteemi või ühenduse vastu võetud eelnevat järelevalvesüsteemi võib kohaldada artikli 8 kohaselt läbiviidud konsultatsioonide järel ka nende I lisas toodud tekstiiltoodete ekspordi suhtes, mis ei kuulu koguseliste piirangute alla.

Artikkel 11

1.   Lepinguosalised tunnistavad, et tekstiiltoodete reimport ühendusse pärast nende töötlemist Serbias on tööstusliku ja kaubandusliku koostöö erivorm.

2.   Juhul kui peaks kehtestatama koguselised piirangud käesolevas lepingus määratletud tingimustel, ei kehtestata koguselisi piiranguid niisuguse reimpordi suhtes, mis kuulub III jaotises esitatud erikorra alla.

Artikkel 12

Käesoleva lepinguga kehtestatud koguselisi piiranguid ei kohaldata Serbiast eksporditud käsi- või jalgjuhtimisega kangastelgedel kootud kodutöönduskangaste ja sellistest kangastest käsitsi valmistatud valmistoodete ning rahvuslike käsitöötoodete suhtes tingimusel, et sellised Serbiast pärinevad tooted vastavad VI lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 13

1.   Käesoleva lepinguga reguleeritud ühendusse imporditavate tekstiiltoodete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu kohaselt kehtestatud koguselisi piiranguid tingimusel, et sellised tooted on deklareeritud reeksportimiseks väljapoole ühendust muutmata kujul või töödelduna ühenduses toimiva halduskontrolli süsteemi raames.

Siiski on eespool osutatud tingimuste kohase toodete ühendusesisesesse vabasse ringlusse suunamise eelduseks Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumi poolt välja antud ekspordilitsentsi ja päritolutõendi esitamine vastavalt V lisale.

2.   Kui ühenduse asutused teevad kindlaks, et imporditud tekstiiltooted on tasaarvestatud käesoleva lepingu kohaste koguseliste piirangutega, kuid tooted on järgnevalt ühendusest välja reeksporditud, teatavad asutused Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumile nelja nädala jooksul nimetatud kogused ja annavad loa importida samu tooteid sama suures koguses, mille suhtes ei kohaldata tasaarvestust käesoleva lepingu alusel samaks või järgmiseks aastaks kehtestatud koguselise piiranguga.

Artikkel 14

Kui käesoleva lepingu kohaselt kehtestatakse koguselised piirangud, kohaldatakse järgmisi sätteid.

| 1. | Igal aastal antakse luba järgmiseks lepinguaastaks kehtestatud koguselise piirangu ennetähtaegseks kasutamiseks iga tootekategooria osas kuni 5 % ulatuses jooksva aasta koguselisest piirangust.
  Ennetähtaegselt tarnitud kogused arvatakse maha järgmise aasta vastavatest koguselistest piirangutest. |
| --- | --- |

1.

Igal aastal antakse luba järgmiseks lepinguaastaks kehtestatud koguselise piirangu ennetähtaegseks kasutamiseks iga tootekategooria osas kuni 5 % ulatuses jooksva aasta koguselisest piirangust.

Ennetähtaegselt tarnitud kogused arvatakse maha järgmise aasta vastavatest koguselistest piirangutest.

| 2. | Järgmise aasta koguselist piirangut lubatakse aasta jooksul kasutamata jäänud koguse arvel suurendada iga tootekategooria osas kuni 10 % ulatuses jooksva aasta koguselisest piirangust. |
| --- | --- |

2.

Järgmise aasta koguselist piirangut lubatakse aasta jooksul kasutamata jäänud koguse arvel suurendada iga tootekategooria osas kuni 10 % ulatuses jooksva aasta koguselisest piirangust.

| 3. | I rühma kategooriate osas ei võimaldata koguste üleviimist ühestki kategooriast, välja arvatud siis, kui see toimub järgmiselt:






  — | koguste üleviimised 1., 2. ja 3. kategooria vahel võivad moodustada kuni 12 % selle kategooria koguselisest piirangust, kuhu kogus üle viiakse, |
| --- | --- | --- |

3.

I rühma kategooriate osas ei võimaldata koguste üleviimist ühestki kategooriast, välja arvatud siis, kui see toimub järgmiselt:

—

koguste üleviimised 1., 2. ja 3. kategooria vahel võivad moodustada kuni 12 % selle kategooria koguselisest piirangust, kuhu kogus üle viiakse,

| — | üleviimised 4., 5., 6., 7. ja 8. kategooria vahel võivad moodustada kuni 12 % selle kategooria koguselisest piirangust, kuhu kogus üle viiakse. |
| --- | --- |

—

üleviimised 4., 5., 6., 7. ja 8. kategooria vahel võivad moodustada kuni 12 % selle kategooria koguselisest piirangust, kuhu kogus üle viiakse.

Üleviimisi II ja III rühma kõikidesse kategooriatesse võib teha mis tahes I, II ja III rühma kategooriast või kategooriatest kuni 12 % ulatuses selle kategooria koguselisest piirangust, kuhu kogus üle viiakse.

| 4. | Eespool mainitud koguste üleviimiste suhtes kohaldatav vastavustabel on toodud I lisas. |
| --- | --- |

4.

Eespool mainitud koguste üleviimiste suhtes kohaldatav vastavustabel on toodud I lisas.

| 5. | Lõigete 1, 2 ja 3 sätete kumulatiivse kohaldamise tulemusena ei tohi ükski kategooria lepinguaasta jooksul suureneda enam kui 17 % võrra. |
| --- | --- |

5.

Lõigete 1, 2 ja 3 sätete kumulatiivse kohaldamise tulemusena ei tohi ükski kategooria lepinguaasta jooksul suureneda enam kui 17 % võrra.

| 6. | Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeerium teatab lõigete 1, 2 ja 3 rakendamisest vähemalt 15 päeva ette. |
| --- | --- |

6.

Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeerium teatab lõigete 1, 2 ja 3 rakendamisest vähemalt 15 päeva ette.

Artikkel 15

Koguseliste piirangute aastane kasvumäär, mida käesoleva lepingu alusel võidakse sellega kaetud toodete suhtes kehtestada, fikseeritakse kahepoolse lepinguga, kooskõlas artiklis 8 kehtestatud konsultatsioonide läbiviimise korraga.

Artikkel 16

1.   Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeerium edastab Euroopa Ühenduste Komisjonile kogustes ja väärtuses väljendatud ning ühenduse liikmesriikide järgi klassifitseeritud täpse statistilise informatsiooni kõikide käesoleva lepingu kohaselt sätestatud koguseliste piirangute või topeltkontrollisüsteemi alla kuuluvatele tekstiiltoodete kategooriatele väljastatud ekspordilitsentside ning samuti Serbia tolliasutuse poolt artiklis 12 nimetatud toodetele välja antud tunnistuste kohta, mille suhtes kohaldatakse VI lisa.

2.   Samuti edastab ühendus Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumile täpse statistilise informatsiooni ühenduse asutuste poolt tekstiiltoodetele väljastatud impordilubade ja impordistatistika kohta.

3.   Kõigi tootekategooriate puhul edastatakse eespool nimetatud informatsioon enne sellele kuule, mille kohta statistika käib, enne järgneva kuu lõppu.

4.   Ühenduse vastava taotluse korral edastab Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeerium impordistatistika kõikide I lisaga reguleeritud toodete kohta.

5.   Kui eespool nimetatud andmevahetuse alusel leitakse märkimisväärseid lahknevusi ekspordi- ja impordikogustes, võib alustada konsultatsioone artiklis 8 määratletud korras.

6.   Käesoleva lepingu sätete kohaldamiseks kohustub ühendus edastama Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumile enne iga aasta 15. aprilli tarnijariikide ja liikmesriikide lõikes klassifitseeritud eelmise aasta statistika kõikide käesoleva lepinguga reguleeritud tekstiiltoodete kohta.

Artikkel 17

1.   Serbia jälgib oma piirangute või järelevalve alla kuuluvate kaupade eksporti ühendusse. Kui tavapärases kaubavoos peaks tekkima järsk ja kahjulik muutus, on ühendusel õigus nõuda konsultatsioone, et leida neile probleemidele rahuldav lahendus. Selliseid konsultatsioone tuleb pidada 15 tööpäeva jooksul alates ühenduse vastavast taotlusest.

2.   Serbia püüab tagada, et käesoleva lepingu alusel kehtestatavate koguseliste piirangute alla kuuluvate tekstiiltoodete eksport ühendusse oleks jaotatud võimalikult ühtlaselt terve aasta peale, võttes eriti arvesse hooajalisi tegureid.

Artikkel 18

Juhul kui käesolev leping denonsseeritakse, vähendatakse selle kohaselt kehtestatavaid koguselisi piiranguid pro rata temporis põhimõttel, kui lepinguosalised ei otsusta ühise kokkuleppe alusel teisiti.

Artikkel 19

Lepinguosalised kohustuvad hoiduma diskrimineerimisest ekspordilitsentside ja impordilubade või V ja VI lisas viidatud dokumentide väljaandmisel.

III JAOTIS

VÄLISTÖÖTLEMISKORD

Artikkel 20

Artiklis 11 osutatud ühendusse reimporditud toodete suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut, kui järgnevad erisätted ei näe ette teisiti.

| 1. | Artiklis 11 osutatud ühendusse reimporditud toodete suhtes võib pärast artiklis 8 sätestatud menetlustega kooskõlas peetud konsultatsioone kohaldada teatavaid koguselisi piiranguid tingimusel, et kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu alusel koguselisi piiranguid, topeltkontrollisüsteemi või järelevalvemeetmeid. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 11 osutatud ühendusse reimporditud toodete suhtes võib pärast artiklis 8 sätestatud menetlustega kooskõlas peetud konsultatsioone kohaldada teatavaid koguselisi piiranguid tingimusel, et kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu alusel koguselisi piiranguid, topeltkontrollisüsteemi või järelevalvemeetmeid.

| 2. | Mõlema lepinguosalise huve silmas pidades võib ühendus omal äranägemisel või vastusena artikli 8 kohasele taotlusele:






  a) | tutvuda teatavate koguseliste piirangute osalise ühest kategooriast teise üleviimise, ettekasutamise või ühest aastast järgmisse edasikandmise võimalusega; |
| --- | --- | --- |

2.

Mõlema lepinguosalise huve silmas pidades võib ühendus omal äranägemisel või vastusena artikli 8 kohasele taotlusele:

a)

tutvuda teatavate koguseliste piirangute osalise ühest kategooriast teise üleviimise, ettekasutamise või ühest aastast järgmisse edasikandmise võimalusega;

| b) | kaaluda teatavate koguseliste piirangute suurendamise võimalust. |
| --- | --- |

b)

kaaluda teatavate koguseliste piirangute suurendamise võimalust.

| 3. | Siiski võib ühendus lõikes 2 sätestatud paindlikkust võimaldavaid eeskirju kohaldada automaatselt järgmiste piirangute raames:






  a) | kategooriatevahelised üleviimised ei tohi olla suuremad kui 25 % selle kategooria kogusest, kuhu üleviimine toimub; |
| --- | --- | --- |

3.

Siiski võib ühendus lõikes 2 sätestatud paindlikkust võimaldavaid eeskirju kohaldada automaatselt järgmiste piirangute raames:

a)

kategooriatevahelised üleviimised ei tohi olla suuremad kui 25 % selle kategooria kogusest, kuhu üleviimine toimub;

| b) | teatava koguselise piirangu edasikanne ühest aastast järgmisse ei tohi olla suurem kui 13,5 % tegelikuks kasutusaastaks ette nähtud kogusest; |
| --- | --- |

b)

teatava koguselise piirangu edasikanne ühest aastast järgmisse ei tohi olla suurem kui 13,5 % tegelikuks kasutusaastaks ette nähtud kogusest;

| c) | teatava koguselise piirangu ennetähtaegne kasutamine ühel aastal teise aasta arvelt ei tohi olla suurem kui 7,5 % tegelikuks kasutusaastaks ette nähtud kogusest. |
| --- | --- |

c)

teatava koguselise piirangu ennetähtaegne kasutamine ühel aastal teise aasta arvelt ei tohi olla suurem kui 7,5 % tegelikuks kasutusaastaks ette nähtud kogusest.

| 4. | Ühendus teatab Serbiale kõikidest eelmiste lõigete kohaselt võetud meetmetest. |
| --- | --- |

4.

Ühendus teatab Serbiale kõikidest eelmiste lõigete kohaselt võetud meetmetest.

| 5. | Ühenduse pädevad asutused debiteerivad lõikes 1 nimetatud koguselised piirangud majanduslikku välistöötlemiskorda reguleerivas asjaomases ühenduse õigusaktis nõutud eelloa väljaandmise ajal. Koguseline piirang debiteeritakse aastasse, mil eelluba välja antakse. |
| --- | --- |

5.

Ühenduse pädevad asutused debiteerivad lõikes 1 nimetatud koguselised piirangud majanduslikku välistöötlemiskorda reguleerivas asjaomases ühenduse õigusaktis nõutud eelloa väljaandmise ajal. Koguseline piirang debiteeritakse aastasse, mil eelluba välja antakse.

| 6. | Serbia õiguse kohaste vastavate volitustega organisatsioonid annavad kooskõlas V lisaga välja päritolusertifikaadi kõikide käesoleva jaotise alla kuuluvate toodete kohta. Sellel sertifikaadil on viide lõikes 5 mainitud eelloale, mis on tõendiks selle kohta, et loal kirjeldatud töötlemistoiming on läbi viidud Serbias. |
| --- | --- |

6.

Serbia õiguse kohaste vastavate volitustega organisatsioonid annavad kooskõlas V lisaga välja päritolusertifikaadi kõikide käesoleva jaotise alla kuuluvate toodete kohta. Sellel sertifikaadil on viide lõikes 5 mainitud eelloale, mis on tõendiks selle kohta, et loal kirjeldatud töötlemistoiming on läbi viidud Serbias.

| 7. | Ühendus annab Serbiale lõikes 5 viidatud eellubasid välja andvate pädevate ühenduse asutuste nimed ja aadressid ning nende asutuste poolt kasutatavate pitserite näidised. |
| --- | --- |

7.

Ühendus annab Serbiale lõikes 5 viidatud eellubasid välja andvate pädevate ühenduse asutuste nimed ja aadressid ning nende asutuste poolt kasutatavate pitserite näidised.

IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Käesoleva lepingu toimimine vaadatakse üle enne Serbia ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO). Juhul kui Serbia peaks ühinema WTOga enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist, kohaldatakse alates Serbia WTOga ühinemise kuupäevast WTO lepinguid ja reegleid.

Artikkel 22

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nendel territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ja asutamislepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Serbia territooriumil. Käesolev leping on siduv ning vahetult kohaldatav kõigi Serbia asutuste jaoks.

2.   Käesolevat lepingut ei kohaldata Kosovo suhtes, mis kuulub praegu rahvusvahelise halduse alla vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244. See ei piira Kosovo praegust staatust või tema lõpliku staatuse määramist vastavalt samale resolutsioonile.

Artikkel 23

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Lepinguosalised lepivad kokku, et leping vaadatakse uuesti üle võimalike stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut puudutavate läbirääkimiste valguses.

2.   Kumbki lepinguosaline võib igal ajal teha ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks.

3.   Kumbki lepinguosaline võib igal ajal käesoleva lepingu denonsseerida, tingimusel et sellest teatatakse vähemalt 60 päeva ette. Sel juhul lõpeb lepingu kehtivus etteteatamistähtaja lõppedes.

4.   Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 24

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja serbia keeles ning kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el treinta y uno de marzo del dos mil cinco.

V Bruselu dne třicátého prvního března dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtredivte marts to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am einunddreißigsten März zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta märtsikuu kolmekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα μία Μαρτίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the thirty-first day of March in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le trente-et-un mars deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addi' trentuno marzo duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada trīsdesmit pirmajā martā.

Priimta du tūkstančiai penktų metų kovo trisdešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év március harmincegyedik napján.

Magħmul fi Brussel, fil-wieħed u tletin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de eenendertigste maart tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego pierwszego marca roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Bruxelas, em trinta e um de Março de dois mil e cinco.

V Bruselju, enaintridesetega marca leta dva tisoč pet.

V Bruseli dňa tridsiateho prvého marca dvetisícpäť.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenäensimmäisenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den trettioförsta mars tjugohundrafem.

Сачињено у Бриселу тридесет првог марта две хиљаде и пете године.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europas bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Ghall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Зa Европску заједнипу

Image

Por la República de Serbia

Za Srbskou republiku

For Republikken Serbien

Für die Republik Serbien

Serbia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Σερβίας

For the Republic of Serbia

Pour la République de Serbie

Per la Repubblica di Serbia

Serbijas Republikas vārdā

Serbijos Respublikos vardu

a Szerb Köztársaság részéről

Ghar-Repubblika tas-Serbja

Voor de Republiek Servië

W imieniu Republiki Serbii

Pela República da Sérvia

Za Srbskú republiku

Za Republiko Srbijo

Serbian tasavallan puolesta

För Republiken Serbien

За Републику Србију

Image

I LISA

ARTIKLIS 1 NIMETATUD TEKSTIILTOOTED

| 1. | Ilma et see piiraks koondnomenklatuuri tõlgendamise reeglite kohaldamist, peetakse kaubakirjeldusi vaid informatiivseks, sest iga kategooria alla kuuluvad kaubad on lisas kindlaks määratud CN-koodi abil. Kui CN-koodi ees on tähis “ex”, määrab kaubakategooria kindlaks CN-koodi ja vastava kirjelduse ulatus. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks koondnomenklatuuri tõlgendamise reeglite kohaldamist, peetakse kaubakirjeldusi vaid informatiivseks, sest iga kategooria alla kuuluvad kaubad on lisas kindlaks määratud CN-koodi abil. Kui CN-koodi ees on tähis “ex”, määrab kaubakategooria kindlaks CN-koodi ja vastava kirjelduse ulatus.

| 2. | Kui kategooriatesse 1—114 kuuluvate toodete koostisaineid ei ole eraldi mainitud, peetakse nende toodete koostisaineteks ainult lambavilla või muude loomade villa, puuvilla või keemilisi kiude. |
| --- | --- |

2.

Kui kategooriatesse 1—114 kuuluvate toodete koostisaineid ei ole eraldi mainitud, peetakse nende toodete koostisaineteks ainult lambavilla või muude loomade villa, puuvilla või keemilisi kiude.

| 3. | Rõivad, mille puhul ei ole selge, kas tegemist on meeste ja poiste või naiste ja tüdrukute rõivastega, klassifitseeritakse naiste ja tüdrukute rõivasteks. |
| --- | --- |

3.

Rõivad, mille puhul ei ole selge, kas tegemist on meeste ja poiste või naiste ja tüdrukute rõivastega, klassifitseeritakse naiste ja tüdrukute rõivasteks.

| 4. | Märgistus “väikelaste rõivad” tähendab rõivaid kuni suurusnumbrini 86 (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

4.

Märgistus “väikelaste rõivad” tähendab rõivaid kuni suurusnumbrini 86 (kaasa arvatud).

| Kategooria | Kirjeldus | Vastavustabel |
| --- | --- | --- |
| | CN-kood 2005 | tükki/kg | g/tükki |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| I A RÜHM |
| 1 | Puuvillane lõng, jaemüügiks pakendamata | | |
| | 5204 11 005204 19 005205 11 005205 12 005205 13 005205 14 005205 15 105205 15 905205 21 005205 22 005205 23 005205 24 005205 26 005205 27 005205 28 005205 31 005205 32 005205 33 005205 34 005205 35 005205 41 005205 42 005205 43 005205 44 005205 46 005205 47 005205 48 005206 11 005206 12 005206 13 005206 14 005206 15 005206 21 005206 22 005206 23 005206 24 005206 25 005206 31 005206 32 005206 33 005206 34 005206 35 005206 41 005206 42 005206 43 005206 44 005206 45 00ex 5604 90 00 | | |
| 2 | Puuvillane riie, v.a ažuurne riie, froteeriie, karusriie, šenill, tüll ja muu võrkriie | | |
| | 5208 11 105208 11 905208 12 165208 12 195208 12 965208 12 995208 13 005208 19 005208 21 105208 21 905208 22 165208 22 195208 22 965208 22 995208 23 005208 29 005208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 11 005209 12 005209 19 005209 21 005209 22 005209 29 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 11 005210 12 005210 19 005210 21 005210 22 005210 29 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 11 005211 12 005211 19 005211 21 005211 22 005211 29 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 11 105212 11 905212 12 105212 12 905212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 21 105212 21 905212 22 105212 22 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00 | | |
| 2 a) | Millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud | | |
| | 5208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00 | | |
| 3 | Sünteesstaapelkiududest või nende jäätmetest riie, v.a riidekudumismenetlusega valmistatud pael, karusriie (sh froteeriie) ja šenill | | |
| | 5512 11 005512 19 105512 19 905512 21 005512 29 105512 29 905512 91 005512 99 105512 99 905513 11 205513 11 905513 12 005513 13 005513 19 005513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 11 005514 12 005514 13 005514 19 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 105515 11 305515 11 905515 12 105515 12 305515 12 905515 13 115515 13 195515 13 915515 13 995515 19 105515 19 305515 19 905515 21 105515 21 305515 21 905515 22 115515 22 195515 22 915515 22 995515 29 005515 91 105515 91 305515 91 905515 92 105515 92 905515 99 105515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00 | | |
| 3 a) | Millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud | | |
| | 5512 19 105512 19 905512 29 105512 29 905512 99 105512 99 905513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 305515 11 905515 12 305515 12 905515 13 195515 13 995515 19 305515 19 905515 21 305515 21 905515 22 195515 22 99ex 5515 29 005515 91 305515 91 90ex 5515 92 10ex 5515 92 905515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00 | | |
| I B RÜHM |
| 4 | Särgid, T-särgid, kerged rull-, polo- või püstkaelusega peenkoes džemprid ja pulloverid (v.a lambavillast ja muude loomade villast), alussärgid jms tooted, silmkoelised või heegeldatud | 6,48 | 154 |
| | 6105 10 006105 20 106105 20 906105 90 106109 10 006109 90 106109 90 306110 20 106110 30 10 | | |
| 5 | Kampsunid, pulloverid, käisteta pulloverid, vestid, kaheosalised komplektid pulloverist ja kampsunist, kardiganid, ööjakid ja džemprid (v.a jakid, pintsakud ja bleiserid), anorakid, tuulejoped, pihtkuued jms, silmkoelised või heegeldatud | 4,53 | 221 |
| | 6101 10 906101 20 906101 30 906102 10 906102 20 906102 30 906110 11 106110 11 306110 11 906110 12 106110 12 906110 19 106110 19 906110 20 916110 20 996110 30 916110 30 99 | | |
| 6 | Meeste ja poiste riidest põlvpüksid, lühikesed püksid, v.a supelpüksid ja pikad püksid; naiste ja tüdrukute riidest püksid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest; voodriga dressipüksid, v.a kategooriasse 16 või 29 kuuluvad, puuvillased või keemilistest kiududest | 1,76 | 568 |
| | 6203 41 106203 41 906203 42 316203 42 336203 42 356203 42 906203 43 196203 43 906203 49 196203 49 506204 61 106204 62 316204 62 336204 62 396204 63 186204 69 186211 32 426211 33 426211 42 426211 43 42 | | |
| 7 | Naiste ja tüdrukute pluusid ja särkpluusid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, silmkoelised või heegeldatud või mitte | 5,55 | 180 |
| | 6106 10 006106 20 006106 90 106206 20 006206 30 006206 40 00 | | |
| 8 | Meeste ja poiste päevasärgid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a silmkoelised või heegeldatud | 4,60 | 217 |
| | 6205 10 006205 20 006205 30 00 | | |
| II A RÜHM |
| 9 | Puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie; vannilinad, käte- ja köögirätikud, v.a silmkoelised või heegeldatud, puuvillasest froteerätikuriidest ja froteeriidest | | |
| | 5802 11 005802 19 00ex 6302 60 00 | | |
| 20 | Voodipesu, v.a silmkoeline või heegeldatud | | |
| | 6302 21 006302 22 906302 29 906302 31 006302 32 906302 39 90 | | |
| 22 | Lõng sünteesstaapelkiududest või sünteeskiudude jäätmetest, jaemüügiks pakendamata | | |
| | 5508 10 105509 11 005509 12 005509 21 005509 22 005509 31 005509 32 005509 41 005509 42 005509 51 005509 52 005509 53 005509 59 005509 61 005509 62 005509 69 005509 91 005509 92 005509 99 00 | | |
| 22 a) | millest akrüülkiud | | |
| | ex 5508 10 105509 31 005509 32 005509 61 005509 62 005509 69 00 | | |
| 23 | Lõng tehisstaapelkiududest või tehiskiudude jäätmetest, jaemüügiks pakendamata | | |
| | 5508 20 105510 11 005510 12 005510 20 005510 30 005510 90 00 | | |
| 32 | Karusriie ja šenill (v.a puuvillane froteerätikuriie või froteeriie ja riidekudumismenetlusega valmistatud pael) ja villased, puuvillased või keemilistest kiududest taftingpinnad | | |
| | 5801 10 005801 21 005801 22 005801 23 005801 24 005801 25 005801 26 005801 31 005801 32 005801 33 005801 34 005801 35 005801 36 005802 20 005802 30 00 | | |
| 32 a) | millest: puuvillane pesusamet | | |
| | 5801 22 00 | | |
| 39 | Lauapesu, vannilinad, käte- ja köögirätikud, v.a silmkoelised või heegeldatud ja v.a puuvillasest froteerätikuriidest vm puuvillasest froteeriidest | | |
| | 6302 51 006302 53 90ex 6302 59 006302 91 006302 93 90ex 6302 99 00 | | |
| II B RÜHM |
| 12 | Sukkpüksid, retuusid, sukad, alussukad, sokid, lühikesed sokid, pöiakaitsed jms tooted, silmkoelised või heegeldatud, v.a väikelastele mõeldud, sh veenilaiendite ravisukktooted, v.a kategooriasse 70 kuuluvad tooted | 24,3 paarid | 41 |
| | 6115 12 006115 19 006115 20 116115 20 906115 91 006115 92 006115 93 106115 93 306115 93 996115 99 00 | | |
| 13 | Meeste ja poiste aluspüksid, naiste ja tüdrukute pikendatud sääreosaga aluspüksid ja püksikud, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 17 | 59 |
| | 6107 11 006107 12 006107 19 006108 21 006108 22 006108 29 00ex 6212 10 10 | | |
| 14 | Meeste ja poiste riidest mantlid, vihmamantlid, keebid, villased, puuvillased või keemilistest tekstiilkiududest (v.a kategooriasse 21 kuuluvad parkad) | 0,72 | 1 389 |
| | 6201 11 00ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906210 20 00 | | |
| 15 | Naiste ja tüdrukute riidest mantlid, vihmamantlid, keebid; jakid, pintsakud ja bleiserid, villased, puuvillased või keemilistest tekstiilkiududest (v.a kategooriasse 21 kuuluvad parkad) | 0,84 | 1 190 |
| | 6202 11 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906204 31 006204 32 906204 33 906204 39 196210 30 00 | | |
| 16 | Meeste ja poiste ülikonnad ja komplektid, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid; meeste ja poiste puuvillased või keemilistest kiududest voodriga spordidressid, mille pealisriie on ühest ja samast riidest | 0,80 | 1 250 |
| | 6203 11 006203 12 006203 19 106203 19 306203 21 006203 22 806203 23 806203 29 186211 32 316211 33 31 | | |
| 17 | Meeste ja poiste jakid, pintsakud ning bleiserid, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 1,43 | 700 |
| | 6203 31 006203 32 906203 33 906203 39 19 | | |
| 18 | Meeste ja poiste särgikud jm alussärgid, aluspüksid, püksikud, öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms tooted, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6207 11 006207 19 006207 21 006207 22 006207 29 006207 91 006207 92 006207 99 00 | | |
| | Naiste ja tüdrukute särgikud jm alussärgid, kombineed, alusseelikud, püksikud, aluspüksid, öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms tooted, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6208 11 006208 19 006208 21 006208 22 006208 29 006208 91 006208 92 006208 99 00ex 6212 10 10 | | |
| 19 | Taskurätikud, v.a silmkoelised või heegeldatud | 59 | 17 |
| | 6213 20 006213 90 00 | | |
| 21 | Parkad; anorakid, tuulejoped, pihtkuued jms, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest; voodriga dressipluusid, v.a kategooriatesse 16 või 29 kuuluvad, puuvillast või keemilistest kiududest | 2,3 | 435 |
| | ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906201 91 006201 92 006201 93 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906202 91 006202 92 006202 93 006211 32 416211 33 416211 42 416211 43 41 | | |
| 24 | Meeste ja poiste öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms, silmkoelised või heegeldatud | 3,9 | 257 |
| | 6107 21 006107 22 006107 29 006107 91 006107 92 00ex 6107 99 00 | | |
| | Naiste ja tüdrukute öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms, silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6108 31 006108 32 006108 39 006108 91 006108 92 00ex 6108 99 00 | | |
| 26 | Naiste ja tüdrukute kleidid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 3,1 | 323 |
| | 6104 41 006104 42 006104 43 006104 44 006204 41 006204 42 006204 43 006204 44 00 | | |
| 27 | Naiste ja tüdrukute seelikud, sh püksseelikud | 2,6 | 385 |
| | 6104 51 006104 52 006104 53 006104 59 006204 51 006204 52 006204 53 006204 59 10 | | |
| 28 | Püksid, rinnatüki ja traksidega poolkombinesoonid (tunked), lühikesed või põlvpüksid (v.a supelrõivad), silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 1,61 | 620 |
| | 6103 41 006103 42 006103 43 00ex 6103 49 0061046100610462006104 63 00ex 6104 69 00 | | |
| 29 | Naiste ja tüdrukute kostüümid ning komplektid, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid; naiste ja tüdrukute voodriga spordidressid, mille pealisriie on ühest ja samast riidest, puuvillased või keemilistest kiududest | 1,37 | 730 |
| | 6204 11 006204 12 006204 13 006204 19 106204 21 006204 22 806204 23 806204 29 186211 42 316211 43 31 | | |
| 31 | Rinnahoidjad, riidest, silmkoelised või heegeldatud | 18,2 | 55 |
| | ex 6212 10 106212 10 90 | | |
| 68 | Väikelaste rõivad ja rõivamanused, v.a kategooriatesse 10 ja 87 kuuluvad väikelaste sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, ning kategooriasse 88 kuuluvad väikelaste sukad, sokid ja pöiakaitsed, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6111 10 906111 20 906111 30 90ex 6111 90 00ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 00 | | |
| 73 | Spordidressid, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 1,67 | 600 |
| | 6112 11 006112 12 006112 19 00 | | |
| 76 | Meeste ja poiste töö- või ametirõivad, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6203 22 106203 23 106203 29 116203 32 106203 33 106203 39 116203 42 116203 42 516203 43 116203 43 316203 49 116203 49 316211 32 106211 33 10 | | |
| | Naiste ja tüdrukute põlled, kitlid ja muud töö- või ametirõivad, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6204 22 106204 23 106204 29 116204 32 106204 33 106204 39 116204 62 116204 62 516204 63 116204 63 316204 69 116204 69 316211 42 106211 43 10 | | |
| 77 | Suusakostüümid, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | ex 6211 20 00 | | |
| 78 | Rõivad, v.a silmkoelised või heegeldatud, v.a rõivad, mis kuuluvad kategooriatesse 6, 7, 8, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 26, 27, 29, 68, 72, 76 ja 77 | | |
| | 6203 41 306203 42 596203 43 396203 49 396204 61 856204 62 596204 62 906204 63 396204 63 906204 69 396204 69 506210 40 006210 50 006211 31 006211 32 906211 33 906211 41 006211 42 906211 43 90 | | |
| 83 | Mantlid, jakid, bleiserid ja teised rõivad, sh suusaülikonnad, silmkoelised ja heegeldatud, v.a rõivad, mis kuuluvad kategooriatesse 4, 5, 7, 13, 24, 26, 27, 28, 68, 69, 72, 73, 74, 75 | | |
| | 6101 10 106101 20 106101 30 106102 10 106102 20 106102 30 106103 31 006103 32 006103 33 00ex 6103 39 006104 31 006104 32 006104 33 00ex 6104 39 006112 20 006113 00 906114 10 006114 20 006114 30 00 | | |
| III A RÜHM |
| 33 | Sünteesfilamentlõngast riie, polüetüleen- või polüpropüleenribadest vms, laiusega alla 3 m | | |
| | 5407 20 11 | | |
| | Kotid kaupade pakendamiseks, valmistatud ribadest vms, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6305 32 816305 32 896305 33 916305 33 99 | | |
| 34 | Sünteesfilamentlõngast riie, polüetüleen- või polüpropüleenribadest vms, laiusega 3 m ja rohkem | | |
| | 5407 20 19 | | |
| 35 | Sünteesfilamentkiududest riie, v.a kategooriasse 114 kuuluv riie rehvide valmistamiseks | | |
| | 5407 10 005407 20 905407 30 005407 41 005407 42 005407 43 005407 44 005407 51 005407 52 005407 53 005407 54 005407 61 105407 61 305407 61 505407 61 905407 69 105407 69 905407 71 005407 72 005407 73 005407 74 005407 81 005407 82 005407 83 005407 84 005407 91 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 35 a) | millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud | | |
| | ex 5407 10 00ex 5407 20 90ex 5407 30 005407 42 005407 43 005407 44 005407 52 005407 53 005407 54 005407 61 305407 61 505407 61 905407 69 905407 72 005407 73 005407 74 005407 82 005407 83 005407 84 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 36 | Tehisfilamentkiududest riie, v.a kategooriasse 114 kuuluv riie rehvide valmistamiseks | | |
| | 5408 10 005408 21 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 31 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 36 a) | millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud | | |
| | ex 5408 10 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 37 | Tehisstaapelkiududest riie | | |
| | 5516 11 005516 12 005516 13 005516 14 005516 21 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 31 005516 32 005516 33 005516 34 005516 41 005516 42 005516 43 005516 44 005516 91 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70 | | |
| 37 a) | millest muu kui pleegitamata või pleegitatud | | |
| | 5516 12 005516 13 005516 14 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 32 005516 33 005516 34 005516 42 005516 43 005516 44 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70 | | |
| 38 A | Silmkoeline või heegeldatud sünteetiline kardinakangas, sh võrkriidest kardinakangas | | |
| | 6005 31 106005 32 106005 33 106005 34 106006 31 106006 32 106006 33 106006 34 10 | | |
| 38 B | Võrkriidest kardinad, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 90 | | |
| 40 | Kardinad (sh eesriided, akna sisekatted, kardina- või voodidrapeeringud ja muud sisustustarbed), v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | | |
| | ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 906304 19 10ex 6304 19 906304 92 00ex 6304 93 00ex 6304 99 00 | | |
| 41 | Sünteesfilamentkiududest lõng, jaemüügiks pakendamata, v.a tekstureerimata ühekordne lõng, nullkeeruga või keerdumusega kuni 50 keerdu meetril | | |
| | 5401 10 125401 10 145401 10 165401 10 185402 10 105402 10 905402 20 005402 31 005402 32 005402 33 005402 39 105402 39 905402 49 105402 49 915402 49 995402 51 005402 52 005402 59 105402 59 905402 61 005402 62 005402 69 105402 69 90ex 5604 20 00ex 5604 90 00 | | |
| 42 | Keemilistest filamentkiududest lõng, jaemüügiks pakendamata | | |
| | 5401 20 10 | | |
| | Tehiskiududest lõng; tehisfilamentlõng, jaemüügiks pakendamata, v.a ühekordne viskooslõng nullkeeruga või keerdumusega kuni 250 keerdu meetril ja tekstureerimata ühekordne tselluloosatsetaadist lõng | | |
| | 5403 10 005403 20 00ex 5403 32 00ex 5403 33 005403 39 005403 41 005403 42 005403 49 00ex 5604 20 00 | | |
| 43 | Lõng keemilistest filamentkiududest, lõng tehisstaapelkiududest, puuvillane lõng, jaemüügiks pakendatud | | |
| | 5204 20 005207 10 005207 90 005401 10 905401 20 905406 10 005406 20 005508 20 905511 30 00 | | |
| 46 | Kraasitud või kammitud lamba- või tallevill või muude loomade vill | | |
| | 5105 10 005105 21 005105 29 005105 31 005105 39 105105 39 90 | | |
| 47 | Lõng lamba või tallede kraasvillast (kraaslõng) või muude loomade kraasvillast, jaemüügiks pakendamata | | |
| | 5106 10 105106 10 905106 20 105106 20 915106 20 995108 10 105108 10 90 | | |
| 48 | Lõng lamba või tallede kammvillast (kammlõng) või muude loomade kammvillast, jaemüügiks pakendamata | | |
| | 5107 10 105107 10 905107 20 105107 20 305107 20 515107 20 595107 20 915107 20 995108 20 105108 20 90 | | |
| 49 | Lõng lamba- või tallevillast või muude loomade villast, jaemüügiks pakendatud | | |
| | 5109 10 105109 10 905109 90 105109 90 90 | | |
| 50 | Riie lamba või tallede villast või muude loomade villast | | |
| | 5111 11 005111 19 105111 19 905111 20 005111 30 105111 30 305111 30 905111 90 105111 90 915111 90 935111 90 995112 11 005112 19 105112 19 905112 20 005112 30 105112 30 305112 30 905112 90 105112 90 915112 90 935112 90 99 | | |
| 51 | Puuvill, kraasitud või kammitud | | |
| | 5203 00 00 | | |
| 53 | Puuvillane ažuurne riie | | |
| | 5803 10 00 | | |
| 54 | Tehisstaapelkiud, sh jäätmed, kraasitud, kammitud või muul viisil ketramiseks ette valmistatud | | |
| | 5507 00 00 | | |
| 55 | Sünteesstaapelkiud, sh jäätmed, kraasitud, kammitud või muul viisil ketramiseks ette valmistatud | | |
| | 5506 10 005506 20 005506 30 005506 90 105506 90 90 | | |
| 56 | Lõng sünteesstaapelkiududest (sh jäägid), jaemüügiks pakendatud | | |
| | 5508 10 905511 10 005511 20 00 | | |
| 58 | Sõlmtehnikas vaibad ja vaipkatted, valmistoodetena või mitte | | |
| | 5701 10 105701 10 905701 90 105701 90 90 | | |
| 59 | Vaibad ja muud tekstiilist põrandakatted, v.a kategooriasse 58 kuuluvad vaibad | | |
| | 5702 10 005702 31 105702 31 805702 32 105702 32 90ex 5702 39 005702 41 005702 42 00ex 5702 49 005702 51 005702 52 105702 52 90ex 5702 59 005702 91 005702 92 105702 92 90ex 5702 99 005703 10 005703 20 115703 20 195703 20 915703 20 995703 30 115703 30 195703 30 815703 30 895703 90 105703 90 905704 10 005704 90 005705 00 105705 00 30ex 5705 00 90 | | |
| 60 | Käsitsi valmistatud seinavaibad (Gobelini, Flandria, Aubussoni, Beauvais' jms tüüpi) ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad | | |
| | 5805 00 00 | | |
| 61 | Riidekudumismenetlusega valmistatud paelad ja muud paelad (lauspaelad), mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata, v.a kategooriasse 62 kuuluvad etiketid jms tooted.
  Elastikriie ja -kaunistusnöörid (v.a silmkoelised või heegeldatud), mis on valmistatud kumminiiti sisaldavatest tekstiilmaterjalidest | | |
| | ex 5806 10 005806 20 005806 31 005806 32 105806 32 905806 39 005806 40 00 | | |
| 62 | Šenill-lõng (sh flokeeritud šenill-lõng), mähitud lõng (v.a metalliseeritud lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist) | | |
| | 5606 00 915606 00 99 | | |
| | Tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoeline või heegeldatud kangas, käsipits või masinapits kanga, ribade või motiividena | | |
| | 5804 10 115804 10 195804 10 905804 21 105804 21 905804 29 105804 29 905804 30 00 | | |
| | Tekstiilmaterjalist etiketid, embleemid jms tooted, tikkimata, kangana, ribades või kindla kuju ja suuruse järgi välja lõigatud | | |
| | 5807 10 105807 10 90 | | |
| | Punutud paelad ja kaunistusnöörid metraažkaubana, tutid jms tooted | | |
| | 5808 10 005808 90 00 | | |
| | Tikandid metraažkauba, ribade või motiividena | | |
| | 5810 10 105810 10 905810 91 105810 91 905810 92 105810 92 905810 99 105810 99 90 | | |
| 63 | Sünteeskiududest silmkoeline või heegeldatud kangas, mis sisaldab vähemalt 5 % massist elastomeerset lõnga, ja silmkoeline või heegeldatud kangas, mis sisaldab vähemalt 5 % massist kumminiiti | | |
| | 5906 91 00ex 6002 40 006002 90 00ex 6004 10 006004 90 00 | | |
| | Raššelpits ja sünteetilistest kiududest kõrge karusega kangas | | |
| | ex 6001 10 006003 30 106005 31 506005 32 506005 33 506005 34 50 | | |
| 65 | Silmkoeline või heegeldatud kangas, v.a kategooriatesse 38 A ja 63 kuuluv kangas, villane, puuvillane või keemilistest kiududest | | |
| | 5606 00 10ex 6001 10 006001 21 006001 22 00ex 6001 29 006001 91 006001 92 00ex 6001 99 00ex 6002 40 006003 10 006003 20 006003 30 906003 40 00ex 6004 10 006005 10 006005 21 006005 22 006005 23 006005 24 006005 31 906005 32 906005 33 906005 34 906005 41 006005 42 006005 43 006005 44 006006 10 006006 21 006006 22 006006 23 006006 24 006006 31 906006 32 906006 33 906006 34 906006 41 006006 42 006006 43 006006 44 00 | | |
| 66 | Reisivaibad ja tekid, v.a silmkoelised ja heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | | |
| | 6301 10 006301 20 906301 30 90ex 6301 40 90ex 6301 90 90 | | |
| III B RÜHM |
| 10 | Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, silmkoelised või heegeldatud | 17 | 59 |
| | 6111 10 106111 20 106111 30 10ex 6111 90 006116 10 206116 10 806116 91 006116 92 006116 93 006116 99 00 | paarid | |
| 67 | Silmkoelised või heegeldatud rõivamanused, v.a väikelastele; silmkoeline või heegeldatud iga liiki kodutekstiil; kardinad (sh eesriided) ja akna sisekatted, kardina- või voodidrapeeringud ja muud sisustustarbed, silmkoelised või heegeldatud; silmkoelised või heegeldatud tekid ja reisivaibad, muud silmkoelised või heegeldatud tooted, sh rõivaste või rõivamanuste osad | | |
| | 5807 90 906113 00 106117 10 006117 20 006117 80 106117 80 906117 90 006301 20 106301 30 106301 40 106301 90 106302 10 006302 40 00ex 6302 60 006303 11 006303 12 006303 19 006304 11 006304 91 00ex 6305 20 006305 32 11ex 6305 32 906305 33 10ex 6305 39 00ex 6305 90 006307 10 106307 90 10 | | |
| 67 a) | millest: kotid kaupade pakendamiseks, polüetüleen- või polüpropüleenribadest | | |
| | 6305 32 116305 33 10 | | |
| 69 | Naiste ja tüdrukute kombineed ja alusseelikud, silmkoelised või heegeldatud | 7,8 | 128 |
| | 6108 11 006108 19 00 | | |
| 70 | Sünteeskiududest sukkpüksid ja retuusid, ühekordse lõnga joontihedusega alla 67 detsiteksi (6,7 teksi) | 30,4 paarid | 33 |
| | 6115 11 006115 20 19 | | |
| | Naiste sünteeskiududest sukad | | |
| | 6115 93 91 | | |
| 72 | Supelrõivad, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 9,7 | 103 |
| | 6112 31 106112 31 906112 39 106112 39 906112 41 106112 41 906112 49 106112 49 906211 11 006211 12 00 | | |
| 74 | Naiste ja tüdrukute kostüümid ning komplektid, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid | 1,54 | 650 |
| | 6104 11 006104 12 006104 13 00ex 6104 19 006104 21 006104 22 006104 23 00ex 6104 29 00 | | |
| 75 | Meeste ja poiste kostüümid ja komplektid, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid | 0,80 | 1 250 |
| | 6103 11 006103 12 006103 19 006103 21 006103 22 006103 23 006103 29 00 | | |
| 84 | Suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms, v.a silmkoelised või heegeldatud, villast, puuvillast või keemilistest kiududest | | |
| | 6214 20 006214 30 006214 40 006214 90 10 | | |
| 85 | Lipsud, ristlipsud ja kaelasidemed, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest | 17,9 | 56 |
| | 6215 20 006215 90 00 | | |
| 86 | Korsetid, korsettvööd, sukahoidjad, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, silmkoelised või heegeldatud või mitte | 8,8 | 114 |
| | 6212 20 006212 30 006212 90 00 | | |
| 87 | Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006216 00 00 | | |
| 88 | Sukad, sokid ja pöiakaitsed, v.a silmkoelised või heegeldatud, muud rõivamanused, rõivaste või rõivamanuste osad, v.a väikelastele ja v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006217 10 006217 90 00 | | |
| 90 | Sünteeskiududest nöörid, paelad ja köied, punutud või mitte | | |
| | 5607 41 005607 49 115607 49 195607 49 905607 50 115607 50 195607 50 305607 50 90 | | |
| 91 | Telgid | | |
| | 6306 21 006306 22 006306 29 00 | | |
| 93 | Riidest kotid kaupade pakendamiseks, v.a polüetüleen- või polüpropüleenribadest | | |
| | ex 6305 20 00ex 6305 32 90ex 6305 39 00 | | |
| 94 | Tekstiilvatt ja tooted sellest, kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja kiutopid | | |
| | 5601 10 105601 10 905601 21 105601 21 905601 22 105601 22 915601 22 995601 29 005601 30 00 | | |
| 95 | Vilt ja sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata, välja arvatud põrandakatted | | |
| | 5602 10 195602 10 315602 10 395602 10 905602 21 00ex 5602 29 005602 90 00ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 106307 90 91 | | |
| 96 | Lausriie ja sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata, kaetud või katmata, lamineeritud või lamineerimata | | |
| | 5603 11 105603 11 905603 12 105603 12 905603 13 105603 13 905603 14 105603 14 905603 91 105603 91 905603 92 105603 92 905603 93 105603 93 905603 94 105603 94 90ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 90ex 6301 40 90ex 6301 90 906302 22 106302 32 106302 53 106302 93 106303 92 106303 99 10ex 6304 19 90ex 6304 93 00ex 6304 99 00ex 6305 32 90ex 6305 39 006307 10 30ex 6307 90 99 | | |
| 97 | Nöörist, paelast või köiest võrgud ja võrgulinad ning valmis kalavõrgud lõngast, nöörist, paelast või köiest | | |
| | 5608 11 115608 11 195608 11 915608 11 995608 19 115608 19 195608 19 305608 19 905608 90 00 | | |
| 98 | Muud tooted lõngast, nöörist, paelast, trossidest või köiest, v.a riie ja sellest valmistatud tooted ning kategooriasse 97 kuuluvad tooted | | |
| | 5609 00 005905 00 10 | | |
| 99 | Kummi- või tärklisainetega pealistatud riie raamatukaanteks jms otstarbeks, pausriie, ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie ja selletaoline jäik kübara-alusriie | | |
| | 5901 10 005901 90 00 | | |
| | Linoleum, mõõtu lõigatud või mitte; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või mitte | | |
| | 5904 10 005904 90 00 | | |
| | Kummeeritud riie, v.a silmkoeline või heegeldatud ja v.a riie rehvide jaoks | | |
| | 5906 10 005906 99 105906 99 90 | | |
| | Riie, muul viisil impregneeritud või pealistatud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms, v.a kategooriasse 100 kuuluv riie | | |
| | 5907 00 105907 00 90 | | |
| 100 | Tselluloosi derivaatidega või muu plastmassiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie | | |
| | 5903 10 105903 10 905903 20 105903 20 905903 90 105903 90 915903 90 99 | | |
| 101 | Nöörid, paelad, köied ja trossid, punutud või mitte, v.a sünteeskiududest | | |
| | ex 5607 90 90 | | |
| 109 | Presentkatted, purjed, markiisid ja päikesekatted | | |
| | 6306 11 006306 12 006306 19 006306 31 006306 39 00 | | |
| 110 | Riidest õhkmadratsid | | |
| | 6306 41 006306 49 00 | | |
| 111 | Riidest matkatarbed, v.a õhkmadratsid ja telgid | | |
| | 6306 91 006306 99 00 | | |
| 112 | Muud riidest valmistekstiiltooted, v.a kategooriatesse 113 ja 114 kuuluvad tooted | | |
| | 6307 20 00ex 6307 90 99 | | |
| 113 | Põranda-, nõudepesu- ja tolmulapid, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6307 10 90 | | |
| 114 | Riie ja sellest valmistatud tooted tehniliseks kasutamiseks | | |
| | 5902 10 105902 10 905902 20 105902 20 905902 90 105902 90 905908 00 005909 00 105909 00 905910 00 005911 10 00ex 5911 20 005911 31 115911 31 195911 31 905911 32 105911 32 905911 40 005911 90 105911 90 90 | | |
| IV RÜHM |
| 115 | Linane või ramjeelõng | | |
| | 5306 10 105306 10 305306 10 505306 10 905306 20 105306 20 905308 90 125308 90 19 | | |
| 117 | Linane või ramjeeriie | | |
| | 5309 11 105309 11 905309 19 005309 21 105309 21 905309 29 005311 00 105803 90 905905 00 30 | | |
| 118 | Lauapesu, vannilinad, käte- ja köögirätikud, lina- või ramjeekiust, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | 6302 29 106302 39 206302 52 00ex 6302 59 006302 92 00ex 6302 99 00 | | |
| 120 | Kardinad (sh eesriided) ja akna sisekatted, kardina- või voodidrapeeringud ja muud sisustustarbed lina- või ramjeekiust, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | ex 6303 99 906304 19 30ex 6304 99 00 | | |
| 121 | Nöörid, paelad, köied ja trossid lina- või ramjeekiust, punutud või mitte | | |
| | ex 5607 90 90 | | |
| 122 | Kasutatud kotid kaupade pakendamiseks, linast, v.a silmkoelised või heegeldatud | | |
| | ex 6305 90 00 | | |
| 123 | Karusriie ja šenill lina- või ramjeekiust, v.a riidekudumismenetlusega valmistatud pael | | |
| | 5801 90 10ex 5801 90 90 | | |
| | Suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms, lina- või ramjeekiust, v.a silmkoelised ja heegeldatud | | |
| | 6214 90 90 | | |

Kategooria

Kirjeldus

Vastavustabel

CN-kood 2005

tükki/kg

g/tükki

(1)

(2)

(3)

(4)

I A RÜHM

1

Puuvillane lõng, jaemüügiks pakendamata

5204 11 005204 19 005205 11 005205 12 005205 13 005205 14 005205 15 105205 15 905205 21 005205 22 005205 23 005205 24 005205 26 005205 27 005205 28 005205 31 005205 32 005205 33 005205 34 005205 35 005205 41 005205 42 005205 43 005205 44 005205 46 005205 47 005205 48 005206 11 005206 12 005206 13 005206 14 005206 15 005206 21 005206 22 005206 23 005206 24 005206 25 005206 31 005206 32 005206 33 005206 34 005206 35 005206 41 005206 42 005206 43 005206 44 005206 45 00ex 5604 90 00

2

Puuvillane riie, v.a ažuurne riie, froteeriie, karusriie, šenill, tüll ja muu võrkriie

5208 11 105208 11 905208 12 165208 12 195208 12 965208 12 995208 13 005208 19 005208 21 105208 21 905208 22 165208 22 195208 22 965208 22 995208 23 005208 29 005208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 11 005209 12 005209 19 005209 21 005209 22 005209 29 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 11 005210 12 005210 19 005210 21 005210 22 005210 29 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 11 005211 12 005211 19 005211 21 005211 22 005211 29 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 11 105212 11 905212 12 105212 12 905212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 21 105212 21 905212 22 105212 22 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00

2 a)

Millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud

5208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00

3

Sünteesstaapelkiududest või nende jäätmetest riie, v.a riidekudumismenetlusega valmistatud pael, karusriie (sh froteeriie) ja šenill

5512 11 005512 19 105512 19 905512 21 005512 29 105512 29 905512 91 005512 99 105512 99 905513 11 205513 11 905513 12 005513 13 005513 19 005513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 11 005514 12 005514 13 005514 19 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 105515 11 305515 11 905515 12 105515 12 305515 12 905515 13 115515 13 195515 13 915515 13 995515 19 105515 19 305515 19 905515 21 105515 21 305515 21 905515 22 115515 22 195515 22 915515 22 995515 29 005515 91 105515 91 305515 91 905515 92 105515 92 905515 99 105515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00

3 a)

Millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud

5512 19 105512 19 905512 29 105512 29 905512 99 105512 99 905513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 305515 11 905515 12 305515 12 905515 13 195515 13 995515 19 305515 19 905515 21 305515 21 905515 22 195515 22 99ex 5515 29 005515 91 305515 91 90ex 5515 92 10ex 5515 92 905515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00

I B RÜHM

4

Särgid, T-särgid, kerged rull-, polo- või püstkaelusega peenkoes džemprid ja pulloverid (v.a lambavillast ja muude loomade villast), alussärgid jms tooted, silmkoelised või heegeldatud

6,48

154

6105 10 006105 20 106105 20 906105 90 106109 10 006109 90 106109 90 306110 20 106110 30 10

5

Kampsunid, pulloverid, käisteta pulloverid, vestid, kaheosalised komplektid pulloverist ja kampsunist, kardiganid, ööjakid ja džemprid (v.a jakid, pintsakud ja bleiserid), anorakid, tuulejoped, pihtkuued jms, silmkoelised või heegeldatud

4,53

221

6101 10 906101 20 906101 30 906102 10 906102 20 906102 30 906110 11 106110 11 306110 11 906110 12 106110 12 906110 19 106110 19 906110 20 916110 20 996110 30 916110 30 99

6

Meeste ja poiste riidest põlvpüksid, lühikesed püksid, v.a supelpüksid ja pikad püksid; naiste ja tüdrukute riidest püksid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest; voodriga dressipüksid, v.a kategooriasse 16 või 29 kuuluvad, puuvillased või keemilistest kiududest

1,76

568

6203 41 106203 41 906203 42 316203 42 336203 42 356203 42 906203 43 196203 43 906203 49 196203 49 506204 61 106204 62 316204 62 336204 62 396204 63 186204 69 186211 32 426211 33 426211 42 426211 43 42

7

Naiste ja tüdrukute pluusid ja särkpluusid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, silmkoelised või heegeldatud või mitte

5,55

180

6106 10 006106 20 006106 90 106206 20 006206 30 006206 40 00

8

Meeste ja poiste päevasärgid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a silmkoelised või heegeldatud

4,60

217

6205 10 006205 20 006205 30 00

II A RÜHM

9

Puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie; vannilinad, käte- ja köögirätikud, v.a silmkoelised või heegeldatud, puuvillasest froteerätikuriidest ja froteeriidest

5802 11 005802 19 00ex 6302 60 00

20

Voodipesu, v.a silmkoeline või heegeldatud

6302 21 006302 22 906302 29 906302 31 006302 32 906302 39 90

22

Lõng sünteesstaapelkiududest või sünteeskiudude jäätmetest, jaemüügiks pakendamata

5508 10 105509 11 005509 12 005509 21 005509 22 005509 31 005509 32 005509 41 005509 42 005509 51 005509 52 005509 53 005509 59 005509 61 005509 62 005509 69 005509 91 005509 92 005509 99 00

22 a)

millest akrüülkiud

ex 5508 10 105509 31 005509 32 005509 61 005509 62 005509 69 00

23

Lõng tehisstaapelkiududest või tehiskiudude jäätmetest, jaemüügiks pakendamata

5508 20 105510 11 005510 12 005510 20 005510 30 005510 90 00

32

Karusriie ja šenill (v.a puuvillane froteerätikuriie või froteeriie ja riidekudumismenetlusega valmistatud pael) ja villased, puuvillased või keemilistest kiududest taftingpinnad

5801 10 005801 21 005801 22 005801 23 005801 24 005801 25 005801 26 005801 31 005801 32 005801 33 005801 34 005801 35 005801 36 005802 20 005802 30 00

32 a)

millest: puuvillane pesusamet

5801 22 00

39

Lauapesu, vannilinad, käte- ja köögirätikud, v.a silmkoelised või heegeldatud ja v.a puuvillasest froteerätikuriidest vm puuvillasest froteeriidest

6302 51 006302 53 90ex 6302 59 006302 91 006302 93 90ex 6302 99 00

II B RÜHM

12

Sukkpüksid, retuusid, sukad, alussukad, sokid, lühikesed sokid, pöiakaitsed jms tooted, silmkoelised või heegeldatud, v.a väikelastele mõeldud, sh veenilaiendite ravisukktooted, v.a kategooriasse 70 kuuluvad tooted

24,3 paarid

41

6115 12 006115 19 006115 20 116115 20 906115 91 006115 92 006115 93 106115 93 306115 93 996115 99 00

13

Meeste ja poiste aluspüksid, naiste ja tüdrukute pikendatud sääreosaga aluspüksid ja püksikud, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

17

59

6107 11 006107 12 006107 19 006108 21 006108 22 006108 29 00ex 6212 10 10

14

Meeste ja poiste riidest mantlid, vihmamantlid, keebid, villased, puuvillased või keemilistest tekstiilkiududest (v.a kategooriasse 21 kuuluvad parkad)

0,72

1 389

6201 11 00ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906210 20 00

15

Naiste ja tüdrukute riidest mantlid, vihmamantlid, keebid; jakid, pintsakud ja bleiserid, villased, puuvillased või keemilistest tekstiilkiududest (v.a kategooriasse 21 kuuluvad parkad)

0,84

1 190

6202 11 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906204 31 006204 32 906204 33 906204 39 196210 30 00

16

Meeste ja poiste ülikonnad ja komplektid, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid; meeste ja poiste puuvillased või keemilistest kiududest voodriga spordidressid, mille pealisriie on ühest ja samast riidest

0,80

1 250

6203 11 006203 12 006203 19 106203 19 306203 21 006203 22 806203 23 806203 29 186211 32 316211 33 31

17

Meeste ja poiste jakid, pintsakud ning bleiserid, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

1,43

700

6203 31 006203 32 906203 33 906203 39 19

18

Meeste ja poiste särgikud jm alussärgid, aluspüksid, püksikud, öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms tooted, v.a silmkoelised või heegeldatud

6207 11 006207 19 006207 21 006207 22 006207 29 006207 91 006207 92 006207 99 00

Naiste ja tüdrukute särgikud jm alussärgid, kombineed, alusseelikud, püksikud, aluspüksid, öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms tooted, v.a silmkoelised või heegeldatud

6208 11 006208 19 006208 21 006208 22 006208 29 006208 91 006208 92 006208 99 00ex 6212 10 10

19

Taskurätikud, v.a silmkoelised või heegeldatud

59

17

6213 20 006213 90 00

21

Parkad; anorakid, tuulejoped, pihtkuued jms, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest; voodriga dressipluusid, v.a kategooriatesse 16 või 29 kuuluvad, puuvillast või keemilistest kiududest

2,3

435

ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906201 91 006201 92 006201 93 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906202 91 006202 92 006202 93 006211 32 416211 33 416211 42 416211 43 41

24

Meeste ja poiste öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms, silmkoelised või heegeldatud

3,9

257

6107 21 006107 22 006107 29 006107 91 006107 92 00ex 6107 99 00

Naiste ja tüdrukute öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms, silmkoelised või heegeldatud

6108 31 006108 32 006108 39 006108 91 006108 92 00ex 6108 99 00

26

Naiste ja tüdrukute kleidid, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

3,1

323

6104 41 006104 42 006104 43 006104 44 006204 41 006204 42 006204 43 006204 44 00

27

Naiste ja tüdrukute seelikud, sh püksseelikud

2,6

385

6104 51 006104 52 006104 53 006104 59 006204 51 006204 52 006204 53 006204 59 10

28

Püksid, rinnatüki ja traksidega poolkombinesoonid (tunked), lühikesed või põlvpüksid (v.a supelrõivad), silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

1,61

620

6103 41 006103 42 006103 43 00ex 6103 49 0061046100610462006104 63 00ex 6104 69 00

29

Naiste ja tüdrukute kostüümid ning komplektid, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid; naiste ja tüdrukute voodriga spordidressid, mille pealisriie on ühest ja samast riidest, puuvillased või keemilistest kiududest

1,37

730

6204 11 006204 12 006204 13 006204 19 106204 21 006204 22 806204 23 806204 29 186211 42 316211 43 31

31

Rinnahoidjad, riidest, silmkoelised või heegeldatud

18,2

55

ex 6212 10 106212 10 90

68

Väikelaste rõivad ja rõivamanused, v.a kategooriatesse 10 ja 87 kuuluvad väikelaste sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, ning kategooriasse 88 kuuluvad väikelaste sukad, sokid ja pöiakaitsed, v.a silmkoelised või heegeldatud

6111 10 906111 20 906111 30 90ex 6111 90 00ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 00

73

Spordidressid, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

1,67

600

6112 11 006112 12 006112 19 00

76

Meeste ja poiste töö- või ametirõivad, v.a silmkoelised või heegeldatud

6203 22 106203 23 106203 29 116203 32 106203 33 106203 39 116203 42 116203 42 516203 43 116203 43 316203 49 116203 49 316211 32 106211 33 10

Naiste ja tüdrukute põlled, kitlid ja muud töö- või ametirõivad, v.a silmkoelised või heegeldatud

6204 22 106204 23 106204 29 116204 32 106204 33 106204 39 116204 62 116204 62 516204 63 116204 63 316204 69 116204 69 316211 42 106211 43 10

77

Suusakostüümid, v.a silmkoelised või heegeldatud

ex 6211 20 00

78

Rõivad, v.a silmkoelised või heegeldatud, v.a rõivad, mis kuuluvad kategooriatesse 6, 7, 8, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 26, 27, 29, 68, 72, 76 ja 77

6203 41 306203 42 596203 43 396203 49 396204 61 856204 62 596204 62 906204 63 396204 63 906204 69 396204 69 506210 40 006210 50 006211 31 006211 32 906211 33 906211 41 006211 42 906211 43 90

83

Mantlid, jakid, bleiserid ja teised rõivad, sh suusaülikonnad, silmkoelised ja heegeldatud, v.a rõivad, mis kuuluvad kategooriatesse 4, 5, 7, 13, 24, 26, 27, 28, 68, 69, 72, 73, 74, 75

6101 10 106101 20 106101 30 106102 10 106102 20 106102 30 106103 31 006103 32 006103 33 00ex 6103 39 006104 31 006104 32 006104 33 00ex 6104 39 006112 20 006113 00 906114 10 006114 20 006114 30 00

III A RÜHM

33

Sünteesfilamentlõngast riie, polüetüleen- või polüpropüleenribadest vms, laiusega alla 3 m

5407 20 11

Kotid kaupade pakendamiseks, valmistatud ribadest vms, v.a silmkoelised või heegeldatud

6305 32 816305 32 896305 33 916305 33 99

34

Sünteesfilamentlõngast riie, polüetüleen- või polüpropüleenribadest vms, laiusega 3 m ja rohkem

5407 20 19

35

Sünteesfilamentkiududest riie, v.a kategooriasse 114 kuuluv riie rehvide valmistamiseks

5407 10 005407 20 905407 30 005407 41 005407 42 005407 43 005407 44 005407 51 005407 52 005407 53 005407 54 005407 61 105407 61 305407 61 505407 61 905407 69 105407 69 905407 71 005407 72 005407 73 005407 74 005407 81 005407 82 005407 83 005407 84 005407 91 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

35 a)

millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud

ex 5407 10 00ex 5407 20 90ex 5407 30 005407 42 005407 43 005407 44 005407 52 005407 53 005407 54 005407 61 305407 61 505407 61 905407 69 905407 72 005407 73 005407 74 005407 82 005407 83 005407 84 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

36

Tehisfilamentkiududest riie, v.a kategooriasse 114 kuuluv riie rehvide valmistamiseks

5408 10 005408 21 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 31 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

36 a)

millest: muu kui pleegitamata või pleegitatud

ex 5408 10 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

37

Tehisstaapelkiududest riie

5516 11 005516 12 005516 13 005516 14 005516 21 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 31 005516 32 005516 33 005516 34 005516 41 005516 42 005516 43 005516 44 005516 91 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70

37 a)

millest muu kui pleegitamata või pleegitatud

5516 12 005516 13 005516 14 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 32 005516 33 005516 34 005516 42 005516 43 005516 44 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70

38 A

Silmkoeline või heegeldatud sünteetiline kardinakangas, sh võrkriidest kardinakangas

6005 31 106005 32 106005 33 106005 34 106006 31 106006 32 106006 33 106006 34 10

38 B

Võrkriidest kardinad, v.a silmkoelised või heegeldatud

ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 90

40

Kardinad (sh eesriided, akna sisekatted, kardina- või voodidrapeeringud ja muud sisustustarbed), v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 906304 19 10ex 6304 19 906304 92 00ex 6304 93 00ex 6304 99 00

41

Sünteesfilamentkiududest lõng, jaemüügiks pakendamata, v.a tekstureerimata ühekordne lõng, nullkeeruga või keerdumusega kuni 50 keerdu meetril

5401 10 125401 10 145401 10 165401 10 185402 10 105402 10 905402 20 005402 31 005402 32 005402 33 005402 39 105402 39 905402 49 105402 49 915402 49 995402 51 005402 52 005402 59 105402 59 905402 61 005402 62 005402 69 105402 69 90ex 5604 20 00ex 5604 90 00

42

Keemilistest filamentkiududest lõng, jaemüügiks pakendamata

5401 20 10

Tehiskiududest lõng; tehisfilamentlõng, jaemüügiks pakendamata, v.a ühekordne viskooslõng nullkeeruga või keerdumusega kuni 250 keerdu meetril ja tekstureerimata ühekordne tselluloosatsetaadist lõng

5403 10 005403 20 00ex 5403 32 00ex 5403 33 005403 39 005403 41 005403 42 005403 49 00ex 5604 20 00

43

Lõng keemilistest filamentkiududest, lõng tehisstaapelkiududest, puuvillane lõng, jaemüügiks pakendatud

5204 20 005207 10 005207 90 005401 10 905401 20 905406 10 005406 20 005508 20 905511 30 00

46

Kraasitud või kammitud lamba- või tallevill või muude loomade vill

5105 10 005105 21 005105 29 005105 31 005105 39 105105 39 90

47

Lõng lamba või tallede kraasvillast (kraaslõng) või muude loomade kraasvillast, jaemüügiks pakendamata

5106 10 105106 10 905106 20 105106 20 915106 20 995108 10 105108 10 90

48

Lõng lamba või tallede kammvillast (kammlõng) või muude loomade kammvillast, jaemüügiks pakendamata

5107 10 105107 10 905107 20 105107 20 305107 20 515107 20 595107 20 915107 20 995108 20 105108 20 90

49

Lõng lamba- või tallevillast või muude loomade villast, jaemüügiks pakendatud

5109 10 105109 10 905109 90 105109 90 90

50

Riie lamba või tallede villast või muude loomade villast

5111 11 005111 19 105111 19 905111 20 005111 30 105111 30 305111 30 905111 90 105111 90 915111 90 935111 90 995112 11 005112 19 105112 19 905112 20 005112 30 105112 30 305112 30 905112 90 105112 90 915112 90 935112 90 99

51

Puuvill, kraasitud või kammitud

5203 00 00

53

Puuvillane ažuurne riie

5803 10 00

54

Tehisstaapelkiud, sh jäätmed, kraasitud, kammitud või muul viisil ketramiseks ette valmistatud

5507 00 00

55

Sünteesstaapelkiud, sh jäätmed, kraasitud, kammitud või muul viisil ketramiseks ette valmistatud

5506 10 005506 20 005506 30 005506 90 105506 90 90

56

Lõng sünteesstaapelkiududest (sh jäägid), jaemüügiks pakendatud

5508 10 905511 10 005511 20 00

58

Sõlmtehnikas vaibad ja vaipkatted, valmistoodetena või mitte

5701 10 105701 10 905701 90 105701 90 90

59

Vaibad ja muud tekstiilist põrandakatted, v.a kategooriasse 58 kuuluvad vaibad

5702 10 005702 31 105702 31 805702 32 105702 32 90ex 5702 39 005702 41 005702 42 00ex 5702 49 005702 51 005702 52 105702 52 90ex 5702 59 005702 91 005702 92 105702 92 90ex 5702 99 005703 10 005703 20 115703 20 195703 20 915703 20 995703 30 115703 30 195703 30 815703 30 895703 90 105703 90 905704 10 005704 90 005705 00 105705 00 30ex 5705 00 90

60

Käsitsi valmistatud seinavaibad (Gobelini, Flandria, Aubussoni, Beauvais' jms tüüpi) ning käsitsi väljaõmmeldud (näiteks vars- või ristpistes) seinavaibad

5805 00 00

61

Riidekudumismenetlusega valmistatud paelad ja muud paelad (lauspaelad), mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata, v.a kategooriasse 62 kuuluvad etiketid jms tooted.

Elastikriie ja -kaunistusnöörid (v.a silmkoelised või heegeldatud), mis on valmistatud kumminiiti sisaldavatest tekstiilmaterjalidest

ex 5806 10 005806 20 005806 31 005806 32 105806 32 905806 39 005806 40 00

62

Šenill-lõng (sh flokeeritud šenill-lõng), mähitud lõng (v.a metalliseeritud lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist)

5606 00 915606 00 99

Tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoeline või heegeldatud kangas, käsipits või masinapits kanga, ribade või motiividena

5804 10 115804 10 195804 10 905804 21 105804 21 905804 29 105804 29 905804 30 00

Tekstiilmaterjalist etiketid, embleemid jms tooted, tikkimata, kangana, ribades või kindla kuju ja suuruse järgi välja lõigatud

5807 10 105807 10 90

Punutud paelad ja kaunistusnöörid metraažkaubana, tutid jms tooted

5808 10 005808 90 00

Tikandid metraažkauba, ribade või motiividena

5810 10 105810 10 905810 91 105810 91 905810 92 105810 92 905810 99 105810 99 90

63

Sünteeskiududest silmkoeline või heegeldatud kangas, mis sisaldab vähemalt 5 % massist elastomeerset lõnga, ja silmkoeline või heegeldatud kangas, mis sisaldab vähemalt 5 % massist kumminiiti

5906 91 00ex 6002 40 006002 90 00ex 6004 10 006004 90 00

Raššelpits ja sünteetilistest kiududest kõrge karusega kangas

ex 6001 10 006003 30 106005 31 506005 32 506005 33 506005 34 50

65

Silmkoeline või heegeldatud kangas, v.a kategooriatesse 38 A ja 63 kuuluv kangas, villane, puuvillane või keemilistest kiududest

5606 00 10ex 6001 10 006001 21 006001 22 00ex 6001 29 006001 91 006001 92 00ex 6001 99 00ex 6002 40 006003 10 006003 20 006003 30 906003 40 00ex 6004 10 006005 10 006005 21 006005 22 006005 23 006005 24 006005 31 906005 32 906005 33 906005 34 906005 41 006005 42 006005 43 006005 44 006006 10 006006 21 006006 22 006006 23 006006 24 006006 31 906006 32 906006 33 906006 34 906006 41 006006 42 006006 43 006006 44 00

66

Reisivaibad ja tekid, v.a silmkoelised ja heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

6301 10 006301 20 906301 30 90ex 6301 40 90ex 6301 90 90

III B RÜHM

10

Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, silmkoelised või heegeldatud

17

59

6111 10 106111 20 106111 30 10ex 6111 90 006116 10 206116 10 806116 91 006116 92 006116 93 006116 99 00

paarid

67

Silmkoelised või heegeldatud rõivamanused, v.a väikelastele; silmkoeline või heegeldatud iga liiki kodutekstiil; kardinad (sh eesriided) ja akna sisekatted, kardina- või voodidrapeeringud ja muud sisustustarbed, silmkoelised või heegeldatud; silmkoelised või heegeldatud tekid ja reisivaibad, muud silmkoelised või heegeldatud tooted, sh rõivaste või rõivamanuste osad

5807 90 906113 00 106117 10 006117 20 006117 80 106117 80 906117 90 006301 20 106301 30 106301 40 106301 90 106302 10 006302 40 00ex 6302 60 006303 11 006303 12 006303 19 006304 11 006304 91 00ex 6305 20 006305 32 11ex 6305 32 906305 33 10ex 6305 39 00ex 6305 90 006307 10 106307 90 10

67 a)

millest: kotid kaupade pakendamiseks, polüetüleen- või polüpropüleenribadest

6305 32 116305 33 10

69

Naiste ja tüdrukute kombineed ja alusseelikud, silmkoelised või heegeldatud

7,8

128

6108 11 006108 19 00

70

Sünteeskiududest sukkpüksid ja retuusid, ühekordse lõnga joontihedusega alla 67 detsiteksi (6,7 teksi)

30,4 paarid

33

6115 11 006115 20 19

Naiste sünteeskiududest sukad

6115 93 91

72

Supelrõivad, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

9,7

103

6112 31 106112 31 906112 39 106112 39 906112 41 106112 41 906112 49 106112 49 906211 11 006211 12 00

74

Naiste ja tüdrukute kostüümid ning komplektid, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid

1,54

650

6104 11 006104 12 006104 13 00ex 6104 19 006104 21 006104 22 006104 23 00ex 6104 29 00

75

Meeste ja poiste kostüümid ja komplektid, silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest, v.a suusakostüümid

0,80

1 250

6103 11 006103 12 006103 19 006103 21 006103 22 006103 23 006103 29 00

84

Suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms, v.a silmkoelised või heegeldatud, villast, puuvillast või keemilistest kiududest

6214 20 006214 30 006214 40 006214 90 10

85

Lipsud, ristlipsud ja kaelasidemed, v.a silmkoelised või heegeldatud, villased, puuvillased või keemilistest kiududest

17,9

56

6215 20 006215 90 00

86

Korsetid, korsettvööd, sukahoidjad, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, silmkoelised või heegeldatud või mitte

8,8

114

6212 20 006212 30 006212 90 00

87

Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad, v.a silmkoelised või heegeldatud

ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006216 00 00

88

Sukad, sokid ja pöiakaitsed, v.a silmkoelised või heegeldatud, muud rõivamanused, rõivaste või rõivamanuste osad, v.a väikelastele ja v.a silmkoelised või heegeldatud

ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006217 10 006217 90 00

90

Sünteeskiududest nöörid, paelad ja köied, punutud või mitte

5607 41 005607 49 115607 49 195607 49 905607 50 115607 50 195607 50 305607 50 90

91

Telgid

6306 21 006306 22 006306 29 00

93

Riidest kotid kaupade pakendamiseks, v.a polüetüleen- või polüpropüleenribadest

ex 6305 20 00ex 6305 32 90ex 6305 39 00

94

Tekstiilvatt ja tooted sellest, kuni 5 mm pikkusega tekstiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja kiutopid

5601 10 105601 10 905601 21 105601 21 905601 22 105601 22 915601 22 995601 29 005601 30 00

95

Vilt ja sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata, välja arvatud põrandakatted

5602 10 195602 10 315602 10 395602 10 905602 21 00ex 5602 29 005602 90 00ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 106307 90 91

96

Lausriie ja sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata, kaetud või katmata, lamineeritud või lamineerimata

5603 11 105603 11 905603 12 105603 12 905603 13 105603 13 905603 14 105603 14 905603 91 105603 91 905603 92 105603 92 905603 93 105603 93 905603 94 105603 94 90ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 90ex 6301 40 90ex 6301 90 906302 22 106302 32 106302 53 106302 93 106303 92 106303 99 10ex 6304 19 90ex 6304 93 00ex 6304 99 00ex 6305 32 90ex 6305 39 006307 10 30ex 6307 90 99

97

Nöörist, paelast või köiest võrgud ja võrgulinad ning valmis kalavõrgud lõngast, nöörist, paelast või köiest

5608 11 115608 11 195608 11 915608 11 995608 19 115608 19 195608 19 305608 19 905608 90 00

98

Muud tooted lõngast, nöörist, paelast, trossidest või köiest, v.a riie ja sellest valmistatud tooted ning kategooriasse 97 kuuluvad tooted

5609 00 005905 00 10

99

Kummi- või tärklisainetega pealistatud riie raamatukaanteks jms otstarbeks, pausriie, ettevalmistatud maalimislõuend; vaheriie ja selletaoline jäik kübara-alusriie

5901 10 005901 90 00

Linoleum, mõõtu lõigatud või mitte; põrandakatted tekstiilalusel, mõõtu lõigatud või mitte

5904 10 005904 90 00

Kummeeritud riie, v.a silmkoeline või heegeldatud ja v.a riie rehvide jaoks

5906 10 005906 99 105906 99 90

Riie, muul viisil impregneeritud või pealistatud; maalitud lõuend teatridekoratsioonideks, stuudio fooniks jms, v.a kategooriasse 100 kuuluv riie

5907 00 105907 00 90

100

Tselluloosi derivaatidega või muu plastmassiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie

5903 10 105903 10 905903 20 105903 20 905903 90 105903 90 915903 90 99

101

Nöörid, paelad, köied ja trossid, punutud või mitte, v.a sünteeskiududest

ex 5607 90 90

109

Presentkatted, purjed, markiisid ja päikesekatted

6306 11 006306 12 006306 19 006306 31 006306 39 00

110

Riidest õhkmadratsid

6306 41 006306 49 00

111

Riidest matkatarbed, v.a õhkmadratsid ja telgid

6306 91 006306 99 00

112

Muud riidest valmistekstiiltooted, v.a kategooriatesse 113 ja 114 kuuluvad tooted

6307 20 00ex 6307 90 99

113

Põranda-, nõudepesu- ja tolmulapid, v.a silmkoelised või heegeldatud

6307 10 90

114

Riie ja sellest valmistatud tooted tehniliseks kasutamiseks

5902 10 105902 10 905902 20 105902 20 905902 90 105902 90 905908 00 005909 00 105909 00 905910 00 005911 10 00ex 5911 20 005911 31 115911 31 195911 31 905911 32 105911 32 905911 40 005911 90 105911 90 90

IV RÜHM

115

Linane või ramjeelõng

5306 10 105306 10 305306 10 505306 10 905306 20 105306 20 905308 90 125308 90 19

117

Linane või ramjeeriie

5309 11 105309 11 905309 19 005309 21 105309 21 905309 29 005311 00 105803 90 905905 00 30

118

Lauapesu, vannilinad, käte- ja köögirätikud, lina- või ramjeekiust, v.a silmkoelised või heegeldatud

6302 29 106302 39 206302 52 00ex 6302 59 006302 92 00ex 6302 99 00

120

Kardinad (sh eesriided) ja akna sisekatted, kardina- või voodidrapeeringud ja muud sisustustarbed lina- või ramjeekiust, v.a silmkoelised või heegeldatud

ex 6303 99 906304 19 30ex 6304 99 00

121

Nöörid, paelad, köied ja trossid lina- või ramjeekiust, punutud või mitte

ex 5607 90 90

122

Kasutatud kotid kaupade pakendamiseks, linast, v.a silmkoelised või heegeldatud

ex 6305 90 00

123

Karusriie ja šenill lina- või ramjeekiust, v.a riidekudumismenetlusega valmistatud pael

5801 90 10ex 5801 90 90

Suurrätikud, pea- ja kaelarätikud, sallid, mantiljad, loorid jms, lina- või ramjeekiust, v.a silmkoelised ja heegeldatud

6214 90 90

II LISA

TOLLIMAKSUDE KAOTAMISE AJAKAVA

| TOLLIMAKSUDE KAOTAMISE TABEL |
| --- |
| | Tariifid (2004) | 2005 | 2006 | 2007 | Alates 2008 |
| Toormaterjalid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0,5 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 3 | 0 |
| Lõng/kiud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 5 | 4 | 4 | 3 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 2 | 0 |
| Riie | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 5 | 4 | 4 | 2 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 2 | 0 |
| 15 | 12 | 9 | 5 | 0 |
| Rõivad | 5 | 5 | 4 | 3 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 2 | 0 |
| 18 | 14 | 10 | 7 | 0 |
| 22 | 16 | 12 | 8 | 0 |

TOLLIMAKSUDE KAOTAMISE TABEL

Tariifid (2004)

2005

2006

2007

Alates 2008

Toormaterjalid

0

0

0

0

0

1

0,5

0

0

0

10

7

5

3

0

Lõng/kiud

0

0

0

0

0

1

1

1

1

0

5

4

4

3

0

10

7

5

2

0

Riie

1

1

1

1

0

5

4

4

2

0

10

7

5

2

0

15

12

9

5

0

Rõivad

5

5

4

3

0

10

7

5

2

0

18

14

10

7

0

22

16

12

8

0

III LISA

KOOSKÕLASTATUD PROTOKOLL TURULEPÄÄSU KOHTA

Lepinguosalised on protokollinud oma ühise seisukoha, et kumbki lepinguosaline ei kohalda mittetariifseid tõkkeid, mis on seotud takistustega kõnealuse sektori kaubanduses. Lepinguosalised nõustuvad, et kõnealused mittetariifsed tõkked sisaldavad muu hulgas järgmist:

| — | ühenduse või Serbiast pärinevate toodete impordile või müügile kehtestatud käesolevas lepingus sätestatud tollimakse ületavad täiendavad tollimaksud ning kõik muud impordi või ekspordiga seotud tasud ja maksed, mis ületavad osutatud teenuste ligikaudset maksumust, |
| --- | --- |

—

ühenduse või Serbiast pärinevate toodete impordile või müügile kehtestatud käesolevas lepingus sätestatud tollimakse ületavad täiendavad tollimaksud ning kõik muud impordi või ekspordiga seotud tasud ja maksed, mis ületavad osutatud teenuste ligikaudset maksumust,

| — | maksud, mis on kõrgemad kui omamaiste ekvivalentkaupade tootmisele või müügile kohaldatavad sarnased maksud, |
| --- | --- |

—

maksud, mis on kõrgemad kui omamaiste ekvivalentkaupade tootmisele või müügile kohaldatavad sarnased maksud,

| — | tehnilised eeskirjad ja standardid ning vastavushindamise või sertifitseerimise eeskirjad, protseduurid ja tavad, mis on rangemad kui nende eesmärgi täitmiseks vaja, |
| --- | --- |

—

tehnilised eeskirjad ja standardid ning vastavushindamise või sertifitseerimise eeskirjad, protseduurid ja tavad, mis on rangemad kui nende eesmärgi täitmiseks vaja,

| — | täiendavad tõkked ja kontrollid kummagi lepinguosalise territooriumil, mis takistavad kaupade vaba liikumist pärast kaupade tollivormistust ja vabasse ringlusse lubamist, |
| --- | --- |

—

täiendavad tõkked ja kontrollid kummagi lepinguosalise territooriumil, mis takistavad kaupade vaba liikumist pärast kaupade tollivormistust ja vabasse ringlusse lubamist,

| — | soovituslikud väärtused, mis tingivad miinimumhindade tegeliku kohaldamise või suvalised või fiktiivsed hinnad, või tolliväärtuse määramise eeskirjad, protseduurid või tavad, mis soodustavad kaubandustõkkeid, |
| --- | --- |

—

soovituslikud väärtused, mis tingivad miinimumhindade tegeliku kohaldamise või suvalised või fiktiivsed hinnad, või tolliväärtuse määramise eeskirjad, protseduurid või tavad, mis soodustavad kaubandustõkkeid,

| — | eksportkauba eelinspekteerimise eeskirjad, protseduurid ja tavad, mis on diskrimineerivad, läbipaistmatud, liiga pikad või koormavad, või tollikontrolli kehtestamine selliste kaupade tollivormistusel, mis on juba olnud eelinspekteerimise all, |
| --- | --- |

—

eksportkauba eelinspekteerimise eeskirjad, protseduurid ja tavad, mis on diskrimineerivad, läbipaistmatud, liiga pikad või koormavad, või tollikontrolli kehtestamine selliste kaupade tollivormistusel, mis on juba olnud eelinspekteerimise all,

| — | liiga koormavad, kulukad või suvalised eeskirjad, protseduurid ja tavad, mis on seotud toodete päritolu tõendamisega või nõuavad kaupade saatmist päritoluriigist otse sihtriiki, |
| --- | --- |

—

liiga koormavad, kulukad või suvalised eeskirjad, protseduurid ja tavad, mis on seotud toodete päritolu tõendamisega või nõuavad kaupade saatmist päritoluriigist otse sihtriiki,

| — | mitteautomaatsed, suvalised või muud litsentsimisnõuded, eeskirjad, protseduurid või tavad, mis on ebaproportsionaalselt koormavad või mõjuvad importi piiravalt. Eelkõige tuleks asjakohaselt ja täielikult vormistatud taotlused automaatseks litsentsimiseks rahuldada kohe nende vastuvõtmisel sel määral, kui halduslikult võimalik, või hiljemalt 10 tööpäeva jooksul, |
| --- | --- |

—

mitteautomaatsed, suvalised või muud litsentsimisnõuded, eeskirjad, protseduurid või tavad, mis on ebaproportsionaalselt koormavad või mõjuvad importi piiravalt. Eelkõige tuleks asjakohaselt ja täielikult vormistatud taotlused automaatseks litsentsimiseks rahuldada kohe nende vastuvõtmisel sel määral, kui halduslikult võimalik, või hiljemalt 10 tööpäeva jooksul,

| — | toote märgistamist või etikettimist, toote koostise kirjeldust või toodete valmistamise kirjeldust käsitlevad nõuded või tavad, mis oma sõnastuse või kohaldamise poolest on omamaiste toodetega võrreldes mingil viisil diskrimineerivad ja piiravad kaubandust rohkem kui seadusliku eesmärgi saavutamiseks vajalik, |
| --- | --- |

—

toote märgistamist või etikettimist, toote koostise kirjeldust või toodete valmistamise kirjeldust käsitlevad nõuded või tavad, mis oma sõnastuse või kohaldamise poolest on omamaiste toodetega võrreldes mingil viisil diskrimineerivad ja piiravad kaubandust rohkem kui seadusliku eesmärgi saavutamiseks vajalik,

| — | põhjendamatult pikad tollivormistusjärjekorrad või liiga koormavad, läbipaistmatud või kulukad tolliprotseduurid ja inspekteerimisnõuded, mis tarbetult piiravad importi, |
| --- | --- |

—

põhjendamatult pikad tollivormistusjärjekorrad või liiga koormavad, läbipaistmatud või kulukad tolliprotseduurid ja inspekteerimisnõuded, mis tarbetult piiravad importi,

| — | teise lepinguosalise tekstiili- ja rõivatööstusele kahju tekitavad subsiidiumid. |
| --- | --- |

—

teise lepinguosalise tekstiili- ja rõivatööstusele kahju tekitavad subsiidiumid.

Selleks et hõlbustada seaduslikku kauplemist, mõjutamata tõhusa kontrolli vajadust, kohustuvad lepinguosalised:

| — | tegema koostööd ja vahetama teavet kõigis küsimustes, mis käsitlevad tollialaseid õigusakte ja tolliprotseduure, ja eelkõige tegelema viivitamatult probleemidega, mis ettevõtjatel käesoleva lepinguga reguleeritud meetmetest tulenevalt tekivad, |
| --- | --- |

—

tegema koostööd ja vahetama teavet kõigis küsimustes, mis käsitlevad tollialaseid õigusakte ja tolliprotseduure, ja eelkõige tegelema viivitamatult probleemidega, mis ettevõtjatel käesoleva lepinguga reguleeritud meetmetest tulenevalt tekivad,

| — | kehtestama tõhusaid, mittediskrimineerivaid ja kiireid menetlusi, mis võimaldavad esitada kaebusi tolliasutuse ja teiste asutuste selliste haldustoimingute, ettekirjutuste ja otsuste vastu, mis mõjutavad kaupade importi ja eksporti, |
| --- | --- |

—

kehtestama tõhusaid, mittediskrimineerivaid ja kiireid menetlusi, mis võimaldavad esitada kaebusi tolliasutuse ja teiste asutuste selliste haldustoimingute, ettekirjutuste ja otsuste vastu, mis mõjutavad kaupade importi ja eksporti,

| — | kehtestama tolliasutuste ja kauplejate vahel asjakohase konsulteerimismehhanismi tollieeskirjade ja -protseduuride alal, |
| --- | --- |

—

kehtestama tolliasutuste ja kauplejate vahel asjakohase konsulteerimismehhanismi tollieeskirjade ja -protseduuride alal,

| — | avaldama, võimaluse korral elektroonilisel teel, ja tutvustama tolliga seonduvaid uusi õigusakte ja üldisi protseduure ning nende muudatusi hiljemalt iga niisuguse õigusakti ja menetluse jõustumisel, |
| --- | --- |

—

avaldama, võimaluse korral elektroonilisel teel, ja tutvustama tolliga seonduvaid uusi õigusakte ja üldisi protseduure ning nende muudatusi hiljemalt iga niisuguse õigusakti ja menetluse jõustumisel,

| — | tegema koostööd eesmärgiga saavutada ühine lähenemine küsimustele, mis seonduvad tolliväärtuse määramisega, eelkõige “heade tavade koodeksi” väljatöötamisega töömeetodite ja tegevuse aspektide suhtes, suunavate või viitindeksite kasutamisega, asjakohase dokumentatsiooniga tolliväärtuse õigsuse tõendamiseks ja garantiide kasutamisega. Lepinguosalised lepivad kokku, et alustavad läbirääkimisi “heade tavade koodeksi” üle käesoleva lepingu jõustumisel ja sõlmivad selle nii ruttu kui võimalik. |
| --- | --- |

—

tegema koostööd eesmärgiga saavutada ühine lähenemine küsimustele, mis seonduvad tolliväärtuse määramisega, eelkõige “heade tavade koodeksi” väljatöötamisega töömeetodite ja tegevuse aspektide suhtes, suunavate või viitindeksite kasutamisega, asjakohase dokumentatsiooniga tolliväärtuse õigsuse tõendamiseks ja garantiide kasutamisega. Lepinguosalised lepivad kokku, et alustavad läbirääkimisi “heade tavade koodeksi” üle käesoleva lepingu jõustumisel ja sõlmivad selle nii ruttu kui võimalik.

IV LISA

Tooted, mille suhtes kohaldatakse koguseliste piirangute peatamist vastavalt käesoleva lepingu artikli 4 lõikele 1.

(Käesolevas lisas loetletud kategooriate täielik tootekirjeldus on ära toodud I lisas)

Kategooriad

1

2

2a

3

5

6

7

8

9

15

16

67

V LISA

I JAOTIS

KLASSIFITSEERIMINE

Artikkel 1

1.   Ühenduse pädevad asutused kohustuvad teatama Serbiale kõigist muudatustest koondnomenklatuuris (CN) enne nende ühenduses jõustumise kuupäeva.

2.   Ühenduse pädevad asutused kohustuvad teatama Serbia pädevatele asutustele kõigist otsustest, mis on seotud käesoleva lepinguga reguleeritud toodete klassifitseerimisega, hiljemalt ühe kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist. Teade sisaldab järgmist:

| a) | asjaomaste toodete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste toodete kirjeldus;

| b) | asjaomane kategooria ja vastavad koondnomenklatuuri koodid; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kategooria ja vastavad koondnomenklatuuri koodid;

| c) | otsuse tegemise põhjused. |
| --- | --- |

c)

otsuse tegemise põhjused.

3.   Kui vastuvõetud klassifitseerimisotsus toob kaasa muutuse klassifitseerimistavas või käesoleva lepinguga reguleeritud toote kategooria muutuse, annavad ühenduse pädevad asutused otsuse jõustumiseks 30 päeva aega alates teatamise kuupäevast.

Enne otsuse jõustumiskuupäeva lähetatud toodete suhtes kohaldatakse varasemat klassifitseerimist, kui kõnealused kaubad esitatakse ühendusse importimiseks 60 päeva jooksul sellest kuupäevast alates.

4.   Kui ühenduse klassifitseerimisotsus toob kaasa muudatuse klassifitseerimistavas või muudatus käesoleva lepinguga reguleeritud toote kategoriseerimises mõjutab kategooriat, mille suhtes kehtivad koguselised piirangud, nõustuvad lepinguosalised alustama käesoleva lepingu artiklis 8 kirjeldatud korras konsultatsioone, et tagada käesoleva lepingu artikli 9 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud kohustuse täitmine.

5.   Serbia ning ühenduse pädevate asutuste lahkarvamuste puhul käesoleva lepinguga reguleeritud toodete klassifitseerimisel piiriületuspunktis põhineb esialgne klassifitseerimine ühenduse poolt antud teabel kuni kooskõlas artikliga 8 peetud konsultatsioonide, mille eesmärgiks on jõuda kokkuleppele asjaomase toote lõplikus klassifitseerimises, lõppemiseni.

II JAOTIS

PÄRITOLU

Artikkel 2

1.   Serbiast pärinevate käesolevas lepingus sätestatud korra kohaselt ühendusse eksporditavate toodetega peab kaasas olema käesolevale lisale lisatud näidist järgiv Serbia tolliasutuse päritolusertifikaat.

2.   Serbia päritolusertifikaadi annab välja Serbia tolliasutus, kui kõnealused tooted loetakse selle riigi päritoluga toodeteks ühenduses kehtivates asjaomastes eeskirjades määratletud tähenduses.

3.   Ometi võib III rühma kuuluvaid tooteid importida ühendusse käesoleva lepinguga kehtestatud korras, kui eksportija esitab arvel või mõnel muul toodetega seotud äridokumendil deklaratsiooni, millega kinnitatakse, et kõnealused tooted pärinevad Serbiast ühenduses kehtivates asjaomastes eeskirjades määratletud tähenduses.

4.   Lõikes 1 nimetatud päritolusertifikaat ei ole vajalik niisuguste kaupade importimiseks, mis on reguleeritud kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, mis on väljastatud kooskõlas Serbiale ühenduse poolt antud autonoomse tollimaksustamise korra vastavate sätetega.

Artikkel 3

Päritolusertifikaat antakse välja vaid eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. Serbia tolliasutus tagab, et päritolusertifikaat on nõuetekohaselt täidetud ja selleks nõuavad nad vajalikke tõendavaid dokumente või viivad läbi kontrolle, mida nad asjakohaseks peavad.

Artikkel 4

Kui ühte kategooriasse kuuluvate kaupade suhtes sätestatakse erinevad päritolu kindlaksmääramise kriteeriumid, peavad päritolutõendid või -deklaratsioonid sisaldama piisavalt üksikasjalikku kaupade kirjeldust, mille alusel tõend välja anti või deklaratsioon koostati.

Artikkel 5

Kui päritolusertifikaadi ja nende dokumentide kannetes, mis esitatakse Serbia tolliasutusele toodete importimiseks vajalike formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi, ei heida see ipso facto kahtlust sertifikaadi kannetele.

III JAOTIS

TOPELTKONTROLLISÜSTEEM

I JAGU

Eksport

Artikkel 6

Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeerium annab välja ekspordilitsentsi kõikidele Serbiast pärinevatele saadetistele, mis sisaldavad tekstiiltooteid, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus ette nähtud lõplikke või ajutisi koguselisi piiranguid, kuni asjaomaste koguseliste piiranguteni, mida võib käesoleva lepinguga muuta, ning saadetistele, mis sisaldavad tekstiiltooteid, mille suhtes kohaldatakse selle alusel topeltkontrollisüsteemi koguseliste piiranguteta.

Artikkel 7

1.   Ekspordilitsents nendele toodetele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu kohaselt koguselisi piiranguid, järgib käesolevale lisale lisatud näidist 1 ja kehtib ekspordiks kogu tolliterritooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut.

2.   Kui käesoleva lepingu kohaselt on kehtestatud koguselised piirangud, peavad kõik ekspordilitsentsid tõendama muu hulgas seda, et kõnealuse toote kogus on tasaarvestatud asjaomase tootekategooria suhtes kehtestatud koguseliste piirangutega ja et kõnealuse toote kogus hõlmab üksnes ühte tootekategooriat, mille suhtes kohaldatakse koguselisi piiranguid. Seda võib kasutada seoses ühe või mitme kõnealuseid tooteid sisaldava partiiga.

3.   Koguseliste piirangute alla mitte kuuluvate toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltkontrollisüsteemi, peab ekspordilitsents vastama käesolevale lisale lisatud näidisele 2. See hõlmab üksnes ühte tootekategooriat ja seda võib kasutada seoses ühe või mitme kõnealuseid tooteid sisaldava partiiga.

Artikkel 8

Ühenduse pädevaid asutusi tuleb viivitamata teavitada juba väljaantud ekspordilitsentside tühistamisest või muutmisest.

Artikkel 9

1.   Eksporditavad tekstiiltooted, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesolevale lepingule koguselisi piiranguid, tasaarvestatakse koguseliste piirangutega, mis on kehtestatud selleks aastaks, millal kaup teele saadeti, seda isegi siis, kui ekspordilitsents anti välja pärast kauba teelesaatmist.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks loetakse kaubad teelesaadetuks kuupäeval, mil need laaditi ekspordiks kasutatavale õhu-, maismaa- või veesõidukile.

Artikkel 10

Käesoleva lisa artikli 12 kohaldamisel tuleb ekspordilitsents esitada hiljemalt litsentsiga reguleeritud kaupade teelesaatmisele järgneva aasta 31. märtsiks.

II JAGU

Import

Artikkel 11

Ühendusse imporditavate tekstiiltoodete puhul, mille suhtes käesoleva lepingu alusel kohaldatakse koguselisi piiranguid või topeltkontrollisüsteemi, tuleb esitada impordiluba.

Artikkel 12

1.   Ühenduse pädevad asutused annavad käesoleva lisa artiklis 11 viidatud impordiloa välja viie tööpäeva jooksul alates päevast, kui importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali.

2.   Impordiload toodetele, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesolevale lepingule koguselisi piiranguid, kehtivad kuus kuud pärast nende väljaandmise kuupäeva impordiks kogu tolliterritooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut.

3.   Impordiload koguseliste piirangute alla mittekuuluvatele toodetele, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesolevale lepingule topeltkontrollisüsteemi, kehtivad kuus kuud pärast nende väljaandmise kuupäeva impordiks kogu tolliterritooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut.

4.   Ühenduse pädevad asutused tühistavad juba väljaantud impordiloa, kui vastav ekspordilitsents on tühistatud.

Kui aga ühenduse pädevatele asutustele teatatakse ekspordilitsentsi tagasivõtmisest või tühistamisest alles pärast toodete importi ühendusse, tasaarvestatakse vastavad kogused asjaomase kategooria ja kvoodiaasta suhtes kehtestatud koguseliste piirangutega.

Artikkel 13

1.   Kui ühenduse pädevad asutused leiavad, et Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumi välja antud ekspordilitsentsidega hõlmatud teatava kategooria üldkogused ületavad mis tahes aastal vastavalt käesoleva lepingu sätetele selle kategooria suhtes kehtestatud koguselist piirangut, mida võib muuta selle asjaomaste sätetega, võivad nimetatud asutused peatada impordilubade edasise väljaandmise. Sel juhul teatab ühenduse pädev asutus sellest viivitamata Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumile ning algatatakse viivitamatult käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud erikonsultatsioonimenetlus.

2.   Ühenduse pädevad asutused võivad keelduda impordiloa andmisest nendele Serbiast pärinevatele eksporditud toodetele, mille suhtes kohaldatakse koguselisi piiranguid või topeltkontrollisüsteemi ja mis ei ole reguleeritud käesoleva lisa sätete alusel välja antud Serbia ekspordilitsentsidega.

Kui ühenduse pädevad asutused siiski lubavad selliste toodete importi ühendusse, ei tasaarvestata kõnealuseid koguseid käesoleva lepingu kohaselt kehtestatud vastavate koguseliste piirangutega ilma Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumi selgesõnalise nõusolekuta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 6 kohaldamist.

IV JAOTIS

EKSPORDILITSENTSIDE- JA PÄRITOLUSERTIFIKAATIDE VORM JA ESITAMINE JA ÜHENDUSSE EKSPORTIMIST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 14

1.   Ekspordilitsentsidel ja päritolusertifikaatidel võib olla lisaeksemplare, mis tuleb nõuetekohaselt sellistena tähistada. Need koostatakse inglise või prantsuse keeles. Kui dokument täidetakse käsitsi, tuleb sissekanded teha tindi ja trükitähtedega.

Nende dokumentide mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Kui dokumendid koosnevad mitmest eksemplarist, trükitakse ainult pealmisele lehele, mis on originaaleksemplar, põimikornamendiga põhimik. Sellele eksemplarile tehakse selge märge “originaal” ning teistele eksemplaridele “koopia”. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva lepingu sätete kohaseks ühendusse eksportimiseks ainult originaali.

2.   Igal dokumendil on kas trükitud või käsitsi kirjutatud seerianumber, mille järgi on võimalik seda tuvastada.

See number koosneb järgmistest elementidest:

| — | kaks tähte eksportiva riigi tuvastamiseks järgmiselt: XS, |
| --- | --- |

—

kaks tähte eksportiva riigi tuvastamiseks järgmiselt: XS,

| — | kaks tähte liikmesriigi tuvastamiseks, kus kavatsetakse teha tollivormistus, järgmiselt:





  — | AT — Austria |
| --- | --- | --- |

—

—

AT — Austria

| — | BL — Beneluxi maad |
| --- | --- |

—

BL — Beneluxi maad

| — | CY — Küpros |
| --- | --- |

—

CY — Küpros

| — | CZ — Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

CZ — Tšehhi Vabariik

| — | DE — Saksamaa |
| --- | --- |

—

DE — Saksamaa

| — | DK — Taani |
| --- | --- |

—

DK — Taani

| — | EE — Eesti |
| --- | --- |

—

EE — Eesti

| — | EL — Kreeka |
| --- | --- |

—

EL — Kreeka

| — | ES — Hispaania |
| --- | --- |

—

ES — Hispaania

| — | FI — Soome |
| --- | --- |

—

FI — Soome

| — | FR — Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

FR — Prantsusmaa

| — | GB — Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

GB — Ühendkuningriik

| — | HU — Ungari |
| --- | --- |

—

HU — Ungari

| — | IE — Iirimaa |
| --- | --- |

—

IE — Iirimaa

| — | IT — Itaalia |
| --- | --- |

—

IT — Itaalia

| — | LT — Leedu |
| --- | --- |

—

LT — Leedu

| — | LV — Läti |
| --- | --- |

—

LV — Läti

| — | MT — Malta |
| --- | --- |

—

MT — Malta

| — | PL — Poola |
| --- | --- |

—

PL — Poola

| — | PT — Portugal |
| --- | --- |

—

PT — Portugal

| — | SE — Rootsi |
| --- | --- |

—

SE — Rootsi

| — | SI — Sloveenia |
| --- | --- |

—

SI — Sloveenia

| — | SK — Slovakkia, |
| --- | --- |

—

SK — Slovakkia,

| — | ühekohaline number kvoodiaasta tuvastamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 4 tähendab 2004, 5 tähendab 2005, 6 tähendab 2006 ning 7 tähendab 2007, |
| --- | --- |

—

ühekohaline number kvoodiaasta tuvastamiseks, vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 4 tähendab 2004, 5 tähendab 2005, 6 tähendab 2006 ning 7 tähendab 2007,

| — | kahekohaline number 01st kuni 99ni eksportiva riigi dokumendi välja andnud asutuse identifitseerimiseks, |
| --- | --- |

—

kahekohaline number 01st kuni 99ni eksportiva riigi dokumendi välja andnud asutuse identifitseerimiseks,

| — | viiekohaline number 00001st kuni 99999ni, mis on antud konkreetsele liikmesriigile, kus kavatsetakse teha tollivormistus. |
| --- | --- |

—

viiekohaline number 00001st kuni 99999ni, mis on antud konkreetsele liikmesriigile, kus kavatsetakse teha tollivormistus.

Artikkel 15

Ekspordilitsentsi ja päritolusertifikaadi võib välja anda pärast nendes nimetatud toodete teelesaatmist. Niisugusel juhul peab sellel olema kinnitus “délivré à posteriori” või “issued retrospectively”.

Artikkel 16

1.   Ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumilt (ekspordilitsentsi puhul) või Serbia tolliasutuselt (päritolusertifikaadi puhul) duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Nimetatud sertifikaadi või litsentsi duplikaadile tuleb teha märge “duplicata” või “duplicate”.

2.   Duplikaadile peab olema märgitud ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi originaali kuupäev.

V JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 17

Lepinguosalised teevad käesoleva lisa sätete rakendamisel tihedat koostööd. Selleks aitavad mõlemad lepinguosalised kaasa kontaktide loomisele ja arutlustele, kaasa arvatud tehnilistes küsimustes.

Artikkel 18

Käesoleva lisa nõuetekohase rakendamise tagamiseks abistavad lepinguosalised teineteist ekspordilitsentside ja väljaantud päritolusertifikaatide või käesoleva lisa tingimuste raames tehtud avalduste autentsuse ja õigsuse kontrollimisel.

Artikkel 19

Serbia teatab ühendusele nende asutuste nimed ja aadressid, kes on pädevad välja andma päritolusertifikaate ja ekspordilitsentse, ning edastab nende asutuste pitserite näidised ning ekspordilitsentside ja päritolusertifikaatide allkirjastamise eest vastutavate ametiisikute allkirjanäidised. Serbia teatab komisjonile ka kõikidest muudatustest selles informatsioonis.

Artikkel 20

1.   Päritolusertifikaatide või ekspordilitsentside järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui ühenduse pädevatel asutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas päritolusertifikaat või ekspordilitsents on ehtne või kas informatsioon kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.

2.   Sel juhul tagastavad ühenduse pädevad asutused ekspordilitsentsi võiselle koopia Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeeriumile ning päritolusertifikaadi või selle koopia Serbia tolliasutusele, esitades vajaduse korral sisu või vormi puudutavad järelepärimise põhjendused. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse päritolusertifikaadile või ekspordilitsentsile või nende koopiatele kaubaarve või selle koopia. Samuti edastab asutus kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud sertifikaadil või litsentsil esitatud andmed on ebaõiged.

3.   Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka käesoleva lisa artiklis 2 sätestatud päritoludeklaratsioonide järelkontrollide suhtes.

4.   Lõigete 1 ja 2 kohaselt läbi viidud järelkontrollide tulemused edastatakse ka ühenduse pädevatele asutustele hiljemalt kolme kuu jooksul. Edastatud informatsioonis märgitakse, kas vaidlustatud sertifikaat, litsents või deklaratsioon käsitleb tegelikult eksporditud kaupa ja kas kaup vastab käesoleva lepingu kohase eksportimise tingimustele. Informatsioon peab ühenduse vastava taotluse korral sisaldama ka kõikide nende dokumentide koopiaid, mis on vajalikud asjaolude ja eelkõige kaupade tegeliku päritolu täielikuks kindlakstegemiseks.

5.   Kui nimetatud kontrollide tulemusena avastatakse päritoludeklaratsioonide kasutamisel süstemaatilisi eeskirjade eiramisi, võib ühendus kõnealuste toodete importimise suhtes kohaldada käesoleva lisa artikli 2 lõiget 1. Päritolusertifikaatide järelkontrolli läbiviimiseks säilitavad dokumente väljastavad asutused sertifikaatide koopiaid ja kõiki nendele viitavaid ekspordidokumente vähemalt kaks aastat.

6.   Käesolevas artiklis sätestatud pistelise kontrolli menetlus ei takista kõnealuste toodete lubamist vabasse ringlusse.

Artikkel 21

1.   Kui käesoleva lisa artiklis 20 nimetatud kontrollimismenetlus või ühenduse või Serbia pädevatele asutustele kättesaadav informatsioon viitab või näib viitavat, et käesoleva lepingu sätteid välditakse või rikutakse, teevad mõlemad lepinguosalised tihedat koostööd vastavalt probleemi kiireloomulisusele niisuguse kõrvalehoidmise või rikkumise vältimiseks.

2.   Selleks teeb Serbia rahvusvaheliste majandussuhete ministeerium seoses ekspordilitsentside ja Serbia tolliasutus seoses päritolusertifikaatidega omal algatusel või ühenduse taotlusel vajalikke järelepärimisi või laseb teha asjakohaseid järelepärimisi toimingute kohta, mis on või tunduvad ühendusele olevat vastuolus käesoleva lisaga. Serbia edastab nende järelepärimiste tulemused ühendusele koos muu olulise informatsiooniga, mis võib kaasa aidata käesoleva lepingu sätetest kõrvalehoidmise või rikkumise põhjuste, sealhulgas kauba tegeliku päritolu, kindlakstegemisele.

3.   Lepinguosaliste vahelise kokkuleppe kohaselt võivad ühenduse poolt määratud ametnikud lõikes 2 osutatud uurimise juures viibida.

4.   Lõikes 1 osutatud koostöö käigus vahetavad lepinguosaliste pädevad asutused kõikvõimalikku informatsiooni, mida kumbki lepinguosaline peab kasulikuks käesoleva lepingu sätetest kõrvalehoidmise või nende rikkumise ärahoidmiseks. Selline informatsioonivahetus võib sisaldada andmeid tekstiiltoodangu kohta Serbias ning Serbia kauplemise kohta kolmandate riikidega käesoleva lepinguga reguleeritud tüüpi tekstiiltoodetega, eriti kui ühendusel on põhjendatult alust arvata, et kõnealused tooted võivad enne nende ühendusse importimist olla läbinud Serbia territooriumi. See informatsioon võib ühenduse nõudmisel sisaldada kõigi kättesaadavate asjakohaste dokumentide koopiaid.

5.   Kui käesoleva lisa sätteid ei ole nõuetekohaselt kohaldatud, võib ühendus võtta lepingu artikli 6 lõikes 3 sätestatud meetmeid või muid asjakohaseid meetmeid.

V lisa artikli 2 lõikes 1 osutatud päritolusertifikaadi näidis

Image

V lisa artikli 7 lõikes 1 osutatud ekspordilitsentsi näidis 1

Image

V lisas artikli 7 lõikes 3 osutatud ekspordilitsentsi näidis 2

Image

VI LISA

SERBIAST PÄRINEVAD KODUTÖÖNDUSLIKUD JA RAHVAKUNSTITOOTED

| 1. | Käesoleva lepingu artiklis 12 ette nähtud erandit kodutöönduslike toodete kohta kohaldatakse ainult järgmist liiki toodete suhtes:






  a) | käsi- või jalgjuhtimisega kangastelgedel kootud kangad, mis on Serbia traditsioonilised kodutöönduslikud kangad; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva lepingu artiklis 12 ette nähtud erandit kodutöönduslike toodete kohta kohaldatakse ainult järgmist liiki toodete suhtes:

a)

käsi- või jalgjuhtimisega kangastelgedel kootud kangad, mis on Serbia traditsioonilised kodutöönduslikud kangad;

| b) | rõivad või muud tekstiiltooted, mis on Serbia traditsioonilised kodutöönduslikud rõivad või tekstiiltooted, mida valmistatakse käsitsi eespool nimetatud kangastest ja mis õmmeldakse eranditult käsitsi ilma masina abita; |
| --- | --- |

b)

rõivad või muud tekstiiltooted, mis on Serbia traditsioonilised kodutöönduslikud rõivad või tekstiiltooted, mida valmistatakse käsitsi eespool nimetatud kangastest ja mis õmmeldakse eranditult käsitsi ilma masina abita;

| c) | traditsioonilised käsitsi valmistatud Serbia rahvakunstitooted, mis on loetletud lepinguosaliste vahel kokkulepitud nimestikus. |
| --- | --- |

c)

traditsioonilised käsitsi valmistatud Serbia rahvakunstitooted, mis on loetletud lepinguosaliste vahel kokkulepitud nimestikus.

Erand tehakse ainult nendele toodetele, mis on märgitud käesoleva lisa näidisele vastavas sertifikaadis, mille on välja andnud Serbia tolliasutus. Nendel sertifikaatidel peavad olema ära märgitud väljaandmise põhjused. Ühenduse pädevad asutused aktsepteerivad neid pärast seda, kui nad on kontrollinud, et asjaomased tooted vastavad käesolevas lisas kehtestatud tingimustele. Punktis c nimetatud toodete sertifikaatides peab olema selgesti nähtav pitser “FOLKLORE”. Kui lepinguosalised on nende toodete laadi osas eriarvamusel, alustavad nad ühe kuu jooksul konsultatsioone erimeelsuste lahendamiseks.

Kui käesolevas liites nimetatud toodete import saavutab sellise ulatuse, mis põhjustab ühenduses raskusi, alustatakse Serbiaga niipea kui võimalik konsultatsioone, et lahendada olukord koguselise piirangu kehtestamisega käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud menetluse kohaselt.

| 2. | V lisa IV ja V jaotist kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva lisa lõikega 1 reguleeritud toodete suhtes. |
| --- | --- |

2.

V lisa IV ja V jaotist kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva lisa lõikega 1 reguleeritud toodete suhtes.

VI lisa liide

Image

VII LISA

ÜHENDUSE DEKLARATSIOON

Ühendus kohustub pakkuma Serbiale abi küsimuste puhul, mis võivad tekkida käesoleva lepingu sätete rakendamisel seoses Serbia ühinemisega WTOga.

---