# Euroopa Liidu L 107/28.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 107 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide28. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 107

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide28. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 639/2005, 25. aprill 2005, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2005, 27. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 641/2005, 27. aprill 2005, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2005, 27. aprill 2005, millega kehtestatakse teatavate prioriteetsete ainete importijatele ja tootjatele katsetamise ja teatamise nõuded kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 643/2005, 27. aprill 2005, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2909/2000 Euroopa ühenduste mitterahalise põhivara käsitlemise kohta raamatupidamises | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 644/2005, 27. aprill 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 sätestatud heakskiidetud loomakasvatusettevõtetes kultuuri- ja ajalooga seotud eesmärkidel peetavate veiste identifitseerimise erisüsteemi lubamise kohta (
  1
  ) | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 645/2005, 27. aprill 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2005, 27. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 94/2005 AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta jaanuari esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal | 22 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 639/2005, 25. aprill 2005, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2005, 27. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 641/2005, 27. aprill 2005, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2005, 27. aprill 2005, millega kehtestatakse teatavate prioriteetsete ainete importijatele ja tootjatele katsetamise ja teatamise nõuded kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 643/2005, 27. aprill 2005, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2909/2000 Euroopa ühenduste mitterahalise põhivara käsitlemise kohta raamatupidamises

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 644/2005, 27. aprill 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 sätestatud heakskiidetud loomakasvatusettevõtetes kultuuri- ja ajalooga seotud eesmärkidel peetavate veiste identifitseerimise erisüsteemi lubamise kohta (
  1
  )

1

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 645/2005, 27. aprill 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2005, 27. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 94/2005 AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta jaanuari esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

22

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2005, millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, kas Kreeka Vabariik on asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud nõukogu soovitustele tõhusate meetmetega reageerinud | 24 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 25. aprill 2005, millega muudetakse otsust nr 2001/657/EÜ, et laiendada erandit soolatursafileele ja tervele soolatursale
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1256 all) | 26 |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EFTA järelevalveamet |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 305/04/COL, 1. detsember 2004, millega neljakümne kaheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes 16. peatükki (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi) ning asjakohaste meetmete ettepanek | 28 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2005, millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, kas Kreeka Vabariik on asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud nõukogu soovitustele tõhusate meetmetega reageerinud

24

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 25. aprill 2005, millega muudetakse otsust nr 2001/657/EÜ, et laiendada erandit soolatursafileele ja tervele soolatursale
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1256 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1256 all)

26

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 305/04/COL, 1. detsember 2004, millega neljakümne kaheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes 16. peatükki (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi) ning asjakohaste meetmete ettepanek

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määruse (EÜ) nr 2143/2004, 13. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta, parandus (ELT L 370, 17.12.2004) | 44 |

Parandused

*

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2143/2004, 13. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta, parandus (ELT L 370, 17.12.2004)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 639/2005,

25. aprill 2005,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 1995. aasta jaanuaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. Koguselise tollimaksu määr on 352 eurot tonni kohta. Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, säilitati määrusega (EÜ) nr 2722/1999 (3) abinõud veel neljaks aastaks. |
| --- | --- |

(1)

1995. aasta jaanuaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. Koguselise tollimaksu määr on 352 eurot tonni kohta. Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, säilitati määrusega (EÜ) nr 2722/1999 (3) abinõud veel neljaks aastaks.

2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (2) | Pärast 2003. aasta märtsis avaldatud teadet Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (4) sai komisjon 19. septembril 2003. aastal aegumise läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2003. aasta märtsis avaldatud teadet Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (4) sai komisjon 19. septembril 2003. aastal aegumise läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (3) | Taotluse esitas Furfural Español SA (edaspidi “taotleja”), kes toodab valdava osa, käesoleval juhul rohkem kui 25 % kogu ühenduse furfuraalitoodangust. Teine ühenduse tootja, Lenzing AG, toetas taotlust. Nimetatud tootjate toodang moodustab 100 % ühenduse furfuraalitoodangust. Taotlust põhjendati väitega, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitas Furfural Español SA (edaspidi “taotleja”), kes toodab valdava osa, käesoleval juhul rohkem kui 25 % kogu ühenduse furfuraalitoodangust. Teine ühenduse tootja, Lenzing AG, toetas taotlust. Nimetatud tootjate toodang moodustab 100 % ühenduse furfuraalitoodangust. Taotlust põhjendati väitega, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju jätkumine või kordumine.

| (4) | Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel on piisavalt tõendusmaterjali, avaldas ta teate kõnealuse läbivaatamise algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas. (5) |
| --- | --- |

(4)

Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et aegumise läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel on piisavalt tõendusmaterjali, avaldas ta teate kõnealuse läbivaatamise algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas. (5)

3.   Uurimise asjaomased pooled

| (5) | Komisjon tegi läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks Hiina ametiasutustele, eksportivatele tootjatele Hiinas, soovitatud võrdlusmaa Argentina tootjatele, teadaolevalt huvitatud tootjatele, importijatele/kaubandusettevõtjatele ja tööstustarbijatele ühenduses. Huvitatud pooltele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks Hiina ametiasutustele, eksportivatele tootjatele Hiinas, soovitatud võrdlusmaa Argentina tootjatele, teadaolevalt huvitatud tootjatele, importijatele/kaubandusettevõtjatele ja tööstustarbijatele ühenduses. Huvitatud pooltele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Komisjon saatis küsimustiku kõikidele pooltele, kellele teatati ametlikult läbivaatamise algatamisest ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustiku kõikidele pooltele, kellele teatati ametlikult läbivaatamise algatamisest ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks.

| (7) | Vastused küsimustikule saadi kahelt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt/kaubandusettevõtjalt, ühelt tööstustarbijalt ja ühelt võrdlusmaa Argentina tootjalt. |
| --- | --- |

(7)

Vastused küsimustikule saadi kahelt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt/kaubandusettevõtjalt, ühelt tööstustarbijalt ja ühelt võrdlusmaa Argentina tootjalt.

| (8) | Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ning ühenduse huvidest lähtudes vajalikuks pidas. Kontrollkäike tehti järgmiste äriühingute tegevuskohtadesse:






  a) | Võrdlusmaa tootja







  — | Indunor SA, Buenos Aires, Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks ning ühenduse huvidest lähtudes vajalikuks pidas. Kontrollkäike tehti järgmiste äriühingute tegevuskohtadesse:

a)

Võrdlusmaa tootja

—

Indunor SA, Buenos Aires, Argentina

| b) | Ühenduse tootja







  — | Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Hispaania |
| --- | --- | --- |

b)

Ühenduse tootja

—

Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Hispaania

| c) | Sõltumatu importija







  — | International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

c)

Sõltumatu importija

—

International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Madalmaad

| (9) | Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2002 kuni 30. septembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjaomaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2002 kuni 30. septembrini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjaomaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusperiood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (10) | Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, st Hiinast pärinev CN koodi 2932 12 00 alla kuuluv furfuraal. Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina. |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, st Hiinast pärinev CN koodi 2932 12 00 alla kuuluv furfuraal. Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina.

| (11) | Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse erinevate põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: valiklahustina petrooleumi rafineerimisel määrdeõlide tootmises ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse sünteetilise vaigu valmistamiseks valuvormide jaoks. |
| --- | --- |

(11)

Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse erinevate põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: valiklahustina petrooleumi rafineerimisel määrdeõlide tootmises ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse sünteetilise vaigu valmistamiseks valuvormide jaoks.

2.   Samasugune toode

| (12) | Käesolev uurimine näitas, nagu eelnevadki, et Hiinas toodetud ja ühenduse turule eksporditud furfuraal, võrdlusmaa Argentina toodetud ja siseturul müüdud furfuraal ning ühenduses selle tootjate poolt valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev uurimine näitas, nagu eelnevadki, et Hiinas toodetud ja ühenduse turule eksporditud furfuraal, võrdlusmaa Argentina toodetud ja siseturul müüdud furfuraal ning ühenduses selle tootjate poolt valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad põhilised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (13) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ning kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist või mitte. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas dumping käesoleval ajal toimub ning kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist või mitte.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (14) | 24st kaebuses nimetatud Hiina eksportivast tootjast ei teinud keegi koostööd ega edastanud ka mingisugust teavet. Silmas pidades koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjate poolt, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu kohta teha kättesaadavate faktide alusel, tuginedes eelkõige Eurostati andmetele ja läbivaatamise taotluses esitatud teabele. Siinjuures tuleb märkida, et Eurostat kajastab ainult importi uurimisperioodil seestöötlemise eesmärgil. |
| --- | --- |

(14)

24st kaebuses nimetatud Hiina eksportivast tootjast ei teinud keegi koostööd ega edastanud ka mingisugust teavet. Silmas pidades koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjate poolt, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu kohta teha kättesaadavate faktide alusel, tuginedes eelkõige Eurostati andmetele ja läbivaatamise taotluses esitatud teabele. Siinjuures tuleb märkida, et Eurostat kajastab ainult importi uurimisperioodil seestöötlemise eesmärgil.

2.   Võrdlusmaa

| (15) | Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, pidi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määrama sobivast turumajanduslikust kolmandast riigist saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, pidi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määrama sobivast turumajanduslikust kolmandast riigist saadud teabe alusel.

| (16) | Nii nagu esialgses uurimiseski, pakuti algatamisteates normaalväärtuse tuvastamiseks võrdlusmaaks Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusmaa kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(16)

Nii nagu esialgses uurimiseski, pakuti algatamisteates normaalväärtuse tuvastamiseks võrdlusmaaks Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusmaa kohta ühtegi märkust.

| (17) | Üks furfuraali tootja Argentinas osales uurimises, vastates küsimustikule ja nõustudes vastuste kohapealse kontrollimisega. Uurimine näitas, et Argentinas on furfuraali turg rajatud konkurentsile, umbes 72 % sellest moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 60 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks. |
| --- | --- |

(17)

Üks furfuraali tootja Argentinas osales uurimises, vastates küsimustikule ja nõustudes vastuste kohapealse kontrollimisega. Uurimine näitas, et Argentinas on furfuraali turg rajatud konkurentsile, umbes 72 % sellest moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 60 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks.

| (18) | Seepärast jõuti, nagu esialgses uurimiseski, otsusele, et Argentina on sobiv võrdlusmaa vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast jõuti, nagu esialgses uurimiseski, otsusele, et Argentina on sobiv võrdlusmaa vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

3.   Normaalväärtus

| (19) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus võrdlusmaa koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või väljamaksmisele kuuluva hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus võrdlusmaa koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või väljamaksmisele kuuluva hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses.

| (20) | Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja poolt kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(20)

Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja poolt kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.

4.   Ekspordihind

| (21) | Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad ühenduse turule, uurimises ei osalenud, kehtestati ekspordihinnad olemasolevate faktide alusel. Leiti, et sobivaimaks aluseks on Eurostati vaatlusaluse toote ühenduse turule importimist kajastavad andmed. Kuigi import toimus seestöötlemise korra raames (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et see ei olnud põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks. Enamgi veel, kontrollkäik koostööd tegeva importija juurde kinnitas, et Eurostati andmed vastasid kontrollitud andmetele. Seega määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmete alusel Hiinast seestöötlemise eesmärgil toimunud impordi kohta. |
| --- | --- |

(21)

Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad ühenduse turule, uurimises ei osalenud, kehtestati ekspordihinnad olemasolevate faktide alusel. Leiti, et sobivaimaks aluseks on Eurostati vaatlusaluse toote ühenduse turule importimist kajastavad andmed. Kuigi import toimus seestöötlemise korra raames (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et see ei olnud põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks. Enamgi veel, kontrollkäik koostööd tegeva importija juurde kinnitas, et Eurostati andmed vastasid kontrollitud andmetele. Seega määrati ekspordihind kindlaks Eurostati andmete alusel Hiinast seestöötlemise eesmärgil toimunud impordi kohta.

5.   Võrdlus

| (22) | Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja kindlustuse osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(22)

Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi ja kindlustuse osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

6.   Dumpingumarginaal

| (23) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste eksporthindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse dumpingu olemasolu. Tegelikult on uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal kõrgem esialgses uurimises ja eelmise läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist, mis oli 62,6 %. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste eksporthindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Võrdlusel ilmnes märkimisväärse dumpingu olemasolu. Tegelikult on uurimisperioodil leitud dumpingumarginaal kõrgem esialgses uurimises ja eelmise läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist, mis oli 62,6 %.

7.   Ekspordi areng meetmete tühistamise korral

a)   Eksport

| (24) | Uurimine on näidanud, et Hiinast ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil eksporditud kogused on 2000. aastast kuni uurimisperioodini (vaata põhjendust 33) olulisel määral tõusnud. Juhul kui meetmed tühistatakse, võib eeldada, et eksport Hiinast kasvaks olulisel määral ka väljaspool seestöötlemise korda, arvestades olulist hinnaerinevust Hiina ja EÜ furfuraali tootjate vahel ning põhjenduses 26 selgitatud kasutamata tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(24)

Uurimine on näidanud, et Hiinast ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil eksporditud kogused on 2000. aastast kuni uurimisperioodini (vaata põhjendust 33) olulisel määral tõusnud. Juhul kui meetmed tühistatakse, võib eeldada, et eksport Hiinast kasvaks olulisel määral ka väljaspool seestöötlemise korda, arvestades olulist hinnaerinevust Hiina ja EÜ furfuraali tootjate vahel ning põhjenduses 26 selgitatud kasutamata tootmisvõimsust.

b)   Kasutamata tootmisvõimsus Hiinas

| (25) | Kuna avalikku teavet Hiina furfuraalitööstuse kohta on vähe, toetuvad järeldused peamiselt läbivaatamise taotluses sisaldunud teabele. |
| --- | --- |

(25)

Kuna avalikku teavet Hiina furfuraalitööstuse kohta on vähe, toetuvad järeldused peamiselt läbivaatamise taotluses sisaldunud teabele.

| (26) | Vastavalt läbivaatamise taotluses esitatud andmetele on kogu Hiina furfuraalitoodang umbes 180 000 tonni aastas, mis on enam kui neli korda kõrgem furfuraali kogutarbimisest ühenduses. Hiina tootmisvõimsuse rakendusmäär arvatakse olevat ligikaudu 70 %, mis tähendab, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust ligikaudu 50–60 tuhat tonni aastas, s.o rohkem kui ühenduse kogutarbimine. Ühenduse tootjate hinnangul muutub Hiina toodang pidevalt vastavalt vajadusele. Sellega seoses suletakse ajutiselt mõned tootmisettevõtted, mis vajaduse korral taasavatakse. Käesoleval hetkel arvatakse tegutsevat enam kui 80 furfuraali tootvat tehast, peamiselt Hiinas kirdeosas. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt läbivaatamise taotluses esitatud andmetele on kogu Hiina furfuraalitoodang umbes 180 000 tonni aastas, mis on enam kui neli korda kõrgem furfuraali kogutarbimisest ühenduses. Hiina tootmisvõimsuse rakendusmäär arvatakse olevat ligikaudu 70 %, mis tähendab, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust ligikaudu 50–60 tuhat tonni aastas, s.o rohkem kui ühenduse kogutarbimine. Ühenduse tootjate hinnangul muutub Hiina toodang pidevalt vastavalt vajadusele. Sellega seoses suletakse ajutiselt mõned tootmisettevõtted, mis vajaduse korral taasavatakse. Käesoleval hetkel arvatakse tegutsevat enam kui 80 furfuraali tootvat tehast, peamiselt Hiinas kirdeosas.

| (27) | Järelikult näitavad Hiina suur tootmisvõimsus ja paindlikkus tehaste taasavamisel, et tootjad on võimelised kiiresti suurendama toodangut ja suunama seda igale eksportturule, sealhulgas ühenduse turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. |
| --- | --- |

(27)

Järelikult näitavad Hiina suur tootmisvõimsus ja paindlikkus tehaste taasavamisel, et tootjad on võimelised kiiresti suurendama toodangut ja suunama seda igale eksportturule, sealhulgas ühenduse turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.

c)   Eksport seestöötlemise eesmärgil

| (28) | Märgitakse, et uurimisperioodil toimus kogu vaatlusaluse toote kogueksport Hiinast ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil. Hiinast imporditud furfuraal töödeldi ümber furfurüülalkoholiks, mis seejärel eksporditi. On alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa ekspordi taastamise Hiinast ühenduse turule väljaspool seestöötlemise korda. Nimetatud täiendav eksport toimuks tõenäoliselt märkimisväärsete dumpinguhindadega. Seestöötlemise korra alusel kujundatud kehtivaid ekspordihindu dumpinguvastased tollimaksud siiski ei mõjuta, kuna nimetatud ekspordi suhtes ei ole tollimakse kehtestatud. Ühenduse tootjad ja Hiina eksportijad konkureerisid omavahel selle müügi pärast sellistel alustel, nagu ei oleks tollimaksu kehtestatud. Seega võib põhjendatult eeldada, et need hinnad osutavad ka hinnatasemele tulevikus, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti märgitakse, et Hiina seestöötlemise korra alusel kujundatud ekspordihinnad on uurimisperioodil ühenduse tootjate hindu alla löönud 44 % võrra ja isegi kui ühenduse hindu ei oleks alla löödud, oleks tegemist ikkagi dumpinguga. |
| --- | --- |

(28)

Märgitakse, et uurimisperioodil toimus kogu vaatlusaluse toote kogueksport Hiinast ühenduse turule seestöötlemise eesmärgil. Hiinast imporditud furfuraal töödeldi ümber furfurüülalkoholiks, mis seejärel eksporditi. On alust eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa ekspordi taastamise Hiinast ühenduse turule väljaspool seestöötlemise korda. Nimetatud täiendav eksport toimuks tõenäoliselt märkimisväärsete dumpinguhindadega. Seestöötlemise korra alusel kujundatud kehtivaid ekspordihindu dumpinguvastased tollimaksud siiski ei mõjuta, kuna nimetatud ekspordi suhtes ei ole tollimakse kehtestatud. Ühenduse tootjad ja Hiina eksportijad konkureerisid omavahel selle müügi pärast sellistel alustel, nagu ei oleks tollimaksu kehtestatud. Seega võib põhjendatult eeldada, et need hinnad osutavad ka hinnatasemele tulevikus, kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti märgitakse, et Hiina seestöötlemise korra alusel kujundatud ekspordihinnad on uurimisperioodil ühenduse tootjate hindu alla löönud 44 % võrra ja isegi kui ühenduse hindu ei oleks alla löödud, oleks tegemist ikkagi dumpinguga.

8.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (29) | Kuna Hiinal on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ja käesoleval hetkel ekspordib ta ühenduse turule vaid seestöötlemise eesmärgil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamisel suunataks ühenduse turule märkimisväärsetes kogustes lisakoguseid. |
| --- | --- |

(29)

Kuna Hiinal on märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus ja käesoleval hetkel ekspordib ta ühenduse turule vaid seestöötlemise eesmärgil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamisel suunataks ühenduse turule märkimisväärsetes kogustes lisakoguseid.

| (30) | Uurimine on näidanud, et Hiinast eksporditakse jätkuvalt dumpinguhindadega ja et uurimisperioodil leiti dumpingumarginaal olevat isegi kõrgem kui eelmise läbivaatamise korral kindlaks tehtud dumpingumarginaal. Arvestades juhtumi asjaolusid, on alust eeldada, et dumping jätkub tõenäoliselt tulevikuski. |
| --- | --- |

(30)

Uurimine on näidanud, et Hiinast eksporditakse jätkuvalt dumpinguhindadega ja et uurimisperioodil leiti dumpingumarginaal olevat isegi kõrgem kui eelmise läbivaatamise korral kindlaks tehtud dumpingumarginaal. Arvestades juhtumi asjaolusid, on alust eeldada, et dumping jätkub tõenäoliselt tulevikuski.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (31) | Vaatlusalust toodet toodab ühenduses kaks tootjat. Lisaks taotlejale toetas läbivaatamise taotlust teine ühenduse tootja: Lenzing AG (edaspidi “ühenduse teine tootja”). Uurimisperioodil moodustas nimetatud kahe tootja toodang 100 % ühenduse furfuraalitoodangust. Mõlemad äriühingud vastasid küsimustikele ja tegid uurimises täielikku koostööd. Tulenevalt sellest moodustavad mainitud kaks ühenduse tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes ühenduse tootmisharu. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed ühenduse tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(31)

Vaatlusalust toodet toodab ühenduses kaks tootjat. Lisaks taotlejale toetas läbivaatamise taotlust teine ühenduse tootja: Lenzing AG (edaspidi “ühenduse teine tootja”). Uurimisperioodil moodustas nimetatud kahe tootja toodang 100 % ühenduse furfuraalitoodangust. Mõlemad äriühingud vastasid küsimustikele ja tegid uurimises täielikku koostööd. Tulenevalt sellest moodustavad mainitud kaks ühenduse tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes ühenduse tootmisharu. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed ühenduse tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul.

E.   ÜHENDUSE TURU OLUKORD

1.   Ühenduse tarbimine

Tabel 1
  Ühenduse tarbimine

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 38 699 | 45 005 | 38 007 | 41 513 |
| Indeks | 100 | 116 | 98 | 107 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 16 | – 16 | 9 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tonnid

38 699

45 005

38 007

41 513

Indeks

100

116

98

107

Muutus võrreldes eelmise aastaga

16

– 16

9

| (32) | Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu müügi kogumaht ühenduses, seestöötlemise raames toimunud import Hiinast ja import muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse furfuraalitarbimine kasvas aastatel 2000–2001 märkimisväärselt. 2002. aastal langes ühenduse furfuraalitarbimine umbes 2000. aasta tasemele. 2000. aasta ja uurimisperioodi alguse vahelisel ajavahemikul suurenes ühenduse furfuraalitarbimine 9 %. Tarbimise kasv on tingitud asjaolust, et furfuraali kasutatakse ka furfurüülalkoholi tootmiseks. Furfurüülalkoholi tootmine ja läbimüük tõusid 2001. aastal, kuid vähenesid oluliselt 2002. aastal ning tulenevalt sellest langes vastavalt ka furfuraalitarbimine. Uurimisperioodil tõusis nii furfurüülalkoholi läbimüük ja toodang kui ka furfuraalitarbimine endisele tasemele. |
| --- | --- |

(32)

Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks järgmised näitajad: ühenduse tootmisharu müügi kogumaht ühenduses, seestöötlemise raames toimunud import Hiinast ja import muudest kolmandatest riikidest. Ühenduse furfuraalitarbimine kasvas aastatel 2000–2001 märkimisväärselt. 2002. aastal langes ühenduse furfuraalitarbimine umbes 2000. aasta tasemele. 2000. aasta ja uurimisperioodi alguse vahelisel ajavahemikul suurenes ühenduse furfuraalitarbimine 9 %. Tarbimise kasv on tingitud asjaolust, et furfuraali kasutatakse ka furfurüülalkoholi tootmiseks. Furfurüülalkoholi tootmine ja läbimüük tõusid 2001. aastal, kuid vähenesid oluliselt 2002. aastal ning tulenevalt sellest langes vastavalt ka furfuraalitarbimine. Uurimisperioodil tõusis nii furfurüülalkoholi läbimüük ja toodang kui ka furfuraalitarbimine endisele tasemele.

2.   Import Hiinast

a)   Maht, turuosa ja hinnad

| (33) | Eurostati andmetel imporditi Hiinast alates 2001. aastast ainult seestöötlemise korra alusel. Nimetatud viisil importimine oli alanud juba 2000. aastal, mil ligikaudu 75 % Hiinast pärinevast impordist toimus seestöötlemise raames. Vaatlusperioodil suurenes Hiina toodangu impordimaht 3 198 tonnilt 5 167 tonnini, kasvades 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal seega 61,6 % võrra. Märgitakse, et 2002. aastal vähenes furfurüülalkoholi läbimüük oluliselt. Uurimisperioodil läbimüük aga kasvas. Hiina impordi turuosa tõusis vaatlusperioodil 8,2 %-lt 12,4 %-ni. Ehkki kõikumised Hiina furfuraali impordis võivad mõningal määral olla tingitud furfurüülalkoholi tootmise kõikumistest, ei selgita see impordimahtude ja turuosa suurt kasvu, eriti uurimisperioodil. Hiinast imporditud toodangu keskmine hind langes 648,68 eurolt tonni kohta 2000. aastal 508,65 eurole uurimisperioodil, langedes vaatlusperioodil 21,6 %. Suundumus hinna allalöömise suurenemiseks on samuti selgesti näha, kui võrrelda Hiina ja ühenduse tootjate furfuraali ühikuhindu. Vaatlusperioodi alguses 2000. aastal olid Hiina toodangu hinnad 4,4 % madalamad ühenduse tootjate hindadest. Uurimisperioodil olid hinnad 44,1 % madalamad.
  Tabel 2
  Seestöötlemiseks mõeldud import Hiinast | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht, tonnid | 3 198 | 4 143 | 2 450 | 5 167 |
| Indekseeritud | 100 | 130 | 77 | 162 |
| Turuosa | 8,3 % | 9,2 % | 6,4 % | 12,4 % |
| Hind, EUR/tonn | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |
| Indekseeritud | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |

(33)

Eurostati andmetel imporditi Hiinast alates 2001. aastast ainult seestöötlemise korra alusel. Nimetatud viisil importimine oli alanud juba 2000. aastal, mil ligikaudu 75 % Hiinast pärinevast impordist toimus seestöötlemise raames. Vaatlusperioodil suurenes Hiina toodangu impordimaht 3 198 tonnilt 5 167 tonnini, kasvades 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal seega 61,6 % võrra. Märgitakse, et 2002. aastal vähenes furfurüülalkoholi läbimüük oluliselt. Uurimisperioodil läbimüük aga kasvas. Hiina impordi turuosa tõusis vaatlusperioodil 8,2 %-lt 12,4 %-ni. Ehkki kõikumised Hiina furfuraali impordis võivad mõningal määral olla tingitud furfurüülalkoholi tootmise kõikumistest, ei selgita see impordimahtude ja turuosa suurt kasvu, eriti uurimisperioodil. Hiinast imporditud toodangu keskmine hind langes 648,68 eurolt tonni kohta 2000. aastal 508,65 eurole uurimisperioodil, langedes vaatlusperioodil 21,6 %. Suundumus hinna allalöömise suurenemiseks on samuti selgesti näha, kui võrrelda Hiina ja ühenduse tootjate furfuraali ühikuhindu. Vaatlusperioodi alguses 2000. aastal olid Hiina toodangu hinnad 4,4 % madalamad ühenduse tootjate hindadest. Uurimisperioodil olid hinnad 44,1 % madalamad.

Tabel 2

Seestöötlemiseks mõeldud import Hiinast

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Maht, tonnid

3 198

4 143

2 450

5 167

Indekseeritud

100

130

77

162

Turuosa

8,3 %

9,2 %

6,4 %

12,4 %

Hind, EUR/tonn

648,68

678,48

540,06

508,65

Indekseeritud

100

104,6

83,3

78,4

3.   Ühenduse tootmisharu majandusolukord

a)   Toodang

Tabel 3
  Ühenduse toodang

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 94 | 87 | 85 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 5,8 | – 7,3 | – 2,2 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

94

87

85

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 5,8

– 7,3

– 2,2

| (34) | Ühenduse tootmisharu toodang langes vaatlusperioodil iga aastaga, olles uurimisperioodil 15 % madalam kui 2000. aastal. Ühenduse tootjatest üks lõpetas 2000. aastal furfuraali tootmise ühes oma tehastest. |
| --- | --- |

(34)

Ühenduse tootmisharu toodang langes vaatlusperioodil iga aastaga, olles uurimisperioodil 15 % madalam kui 2000. aastal. Ühenduse tootjatest üks lõpetas 2000. aastal furfuraali tootmise ühes oma tehastest.

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tabel 4
  Ühenduse tootmisvõimsus

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 3,9 | – 3,4 | – 1,2 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

104

100

99

Muutus võrreldes eelmise aastaga

3,9

– 3,4

– 1,2

| (35) | Vaatlusperioodil tootmisvõimsus veidi langes, pärast 3,9 %st tõusu 2001. aastal võrreldes 2000. aastaga. Furfuraali tootmise lõpetamist ühes tootmisettevõttes 2000. aastal ei kajastata eespool esitatud võimsuse näitajates, sest äriühing arvestab endiselt kõnealust tehast osana oma tootmisvõimsusest, st tootmist saab vajadusel lühikese aja jooksul taasalustada.
  Tabel 5
  Tootmisvõimsuse rakendamine | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 91 | 87 | 86 |

(35)

Vaatlusperioodil tootmisvõimsus veidi langes, pärast 3,9 %st tõusu 2001. aastal võrreldes 2000. aastaga. Furfuraali tootmise lõpetamist ühes tootmisettevõttes 2000. aastal ei kajastata eespool esitatud võimsuse näitajates, sest äriühing arvestab endiselt kõnealust tehast osana oma tootmisvõimsusest, st tootmist saab vajadusel lühikese aja jooksul taasalustada.

Tabel 5

Tootmisvõimsuse rakendamine

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

91

87

86

| (36) | Tabelis 5 esitatud andmed kajastavad, et tootmisvõimsuse rakendamine langes vaatlus perioodil iga aastaga, olles uurimisperioodil 14 % madalam kui 2000. aastal. |
| --- | --- |

(36)

Tabelis 5 esitatud andmed kajastavad, et tootmisvõimsuse rakendamine langes vaatlus perioodil iga aastaga, olles uurimisperioodil 14 % madalam kui 2000. aastal.

c)   Läbimüük ühenduses

Tabel 6
  Müügimaht

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 96 | 87 | 87 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 4,4 | – 9,4 | 0,3 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

96

87

87

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 4,4

– 9,4

0,3

| (37) | Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele klientidele ühenduses langes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. Langus oli eriti märkimisväärne aastatel 2000–2002, kui tootmisharu tõstis järsult tõusnud toorainekulude kompenseerimiseks hindu. Uurimisperioodil oleks saanud kõnealust suundumust peatada, sest ühenduse tootmisharu alandas müügimahtude edaspidise vähenemise vältimiseks hindu. |
| --- | --- |

(37)

Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele klientidele ühenduses langes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. Langus oli eriti märkimisväärne aastatel 2000–2002, kui tootmisharu tõstis järsult tõusnud toorainekulude kompenseerimiseks hindu. Uurimisperioodil oleks saanud kõnealust suundumust peatada, sest ühenduse tootmisharu alandas müügimahtude edaspidise vähenemise vältimiseks hindu.

d)   Hinnad

Tabel 7
  Ühenduse tootmisharu müügihinnad

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 127 | 135 | 134 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 27,2 | 6,0 | – 0,6 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

127

135

134

Muutus võrreldes eelmise aastaga

27,2

6,0

– 0,6

| (38) | 2000.–2002. aastal, kui ühenduse tootmisharu püüdis järsult tõusnud toorainekulusid tasakaalustada müügihindade tõstmisega, tõusid furfuraali keskmised müügihinnad 35 %. |
| --- | --- |

(38)

2000.–2002. aastal, kui ühenduse tootmisharu püüdis järsult tõusnud toorainekulusid tasakaalustada müügihindade tõstmisega, tõusid furfuraali keskmised müügihinnad 35 %.

e)   Turuosa

Tabel 8
  Ühenduse tootmisharu turuosa

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 82 | 88 | 81 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

82

88

81

| (39) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 19 %. Ühendus tootjate turuosa suurim kahanemine toimus aastatel 2000–2001. 2002. aastal vähenes märkimisväärselt ühenduse furfuraalitarbimine, mis oli peamiselt tingitud furfurüülalkoholi tootmise vähenemisest. Samal aastal vähenes ka ühenduse tootmisharu furfuraalimüük. Ometi vähenes ühenduse tootmisharu müük 2002. aastal suhteliselt vähem kui furfuraalitarbimine. Seetõttu ühenduse tootmisharu turuosa 2002. aastal tõusis. Uurimisperioodil suurenes taas nii furfuraali tarbimine kui ka import Hiinast, samas kui ühenduse tootmisharu müük jäi umbes eelnenud aastaga samale tasemele. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu turuosa. |
| --- | --- |

(39)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 19 %. Ühendus tootjate turuosa suurim kahanemine toimus aastatel 2000–2001. 2002. aastal vähenes märkimisväärselt ühenduse furfuraalitarbimine, mis oli peamiselt tingitud furfurüülalkoholi tootmise vähenemisest. Samal aastal vähenes ka ühenduse tootmisharu furfuraalimüük. Ometi vähenes ühenduse tootmisharu müük 2002. aastal suhteliselt vähem kui furfuraalitarbimine. Seetõttu ühenduse tootmisharu turuosa 2002. aastal tõusis. Uurimisperioodil suurenes taas nii furfuraali tarbimine kui ka import Hiinast, samas kui ühenduse tootmisharu müük jäi umbes eelnenud aastaga samale tasemele. Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu turuosa.

f)   Varud

Tabel 9
  Varud

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 103 | 128 | 122 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 3,5 | 23,3 | – 4,1 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

103

128

122

Muutus võrreldes eelmise aastaga

3,5

23,3

– 4,1

| (40) | Tabelis 9 esitatud andmed kajastavad, et ühenduse tootmisharu varud suurenesid vaatlusperioodil 22 %. Varud suurenesid eriti märkimisväärselt aastatel 2001–2002 (24 %). 2000. aastal moodustasid need 9,4 % ühenduse tootmisharu müügimahust ELis, kuid kasvasid uurimisperioodil 13,3 %-ni. |
| --- | --- |

(40)

Tabelis 9 esitatud andmed kajastavad, et ühenduse tootmisharu varud suurenesid vaatlusperioodil 22 %. Varud suurenesid eriti märkimisväärselt aastatel 2001–2002 (24 %). 2000. aastal moodustasid need 9,4 % ühenduse tootmisharu müügimahust ELis, kuid kasvasid uurimisperioodil 13,3 %-ni.

g)   Tulusus

Tabel 10
  Tulusus

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 235 | 133 | 146 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 135,1 | – 43,5 | 9,3 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

235

133

146

Muutus võrreldes eelmise aastaga

135,1

– 43,5

9,3

| (41) | Ühenduse tööstuse kogutulusus on vaatlusperioodil jäänud suhteliselt heale tasemele. Selle peapõhjuseks on siiski asjaolu, et teine ühenduse tootja, kes kaebust toetab, on kõikidel vaadeldud aastatel olnud erakordselt kõrge tulususega; taotluse esitaja tulusus vähenes aga sama aja jooksul järsult (8,2 protsendipunkti). Taotluse esitaja kasutab furfuraali tootmisel peamise toorainena mandlikoori, samas kui teine ühenduse tootja saab furfuraali kõrvalsaadusena viskoostselluloosi tootmisel. Mandlikoorte hind tõusis aastatel 2000–2002 järsult (51 %), vähendades märkimisväärselt taotluse esitaja tulusust, samas kui ühenduse teise tootja toorainekulu suurenes vaid mõõdukalt. Taotluse esitaja müügi-, üld- ja halduskulude üldine kasv oli mõõdukas, s.o 5,5 % 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tulususe vähenemine oli seega peamiselt tingitud toorainekulude tõusust. Püüe tasakaalustada kõrgemaid toorainekulusid furfuraali müügihindade tõstmisega tõi kaasa müügi vähenemise. |
| --- | --- |

(41)

Ühenduse tööstuse kogutulusus on vaatlusperioodil jäänud suhteliselt heale tasemele. Selle peapõhjuseks on siiski asjaolu, et teine ühenduse tootja, kes kaebust toetab, on kõikidel vaadeldud aastatel olnud erakordselt kõrge tulususega; taotluse esitaja tulusus vähenes aga sama aja jooksul järsult (8,2 protsendipunkti). Taotluse esitaja kasutab furfuraali tootmisel peamise toorainena mandlikoori, samas kui teine ühenduse tootja saab furfuraali kõrvalsaadusena viskoostselluloosi tootmisel. Mandlikoorte hind tõusis aastatel 2000–2002 järsult (51 %), vähendades märkimisväärselt taotluse esitaja tulusust, samas kui ühenduse teise tootja toorainekulu suurenes vaid mõõdukalt. Taotluse esitaja müügi-, üld- ja halduskulude üldine kasv oli mõõdukas, s.o 5,5 % 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tulususe vähenemine oli seega peamiselt tingitud toorainekulude tõusust. Püüe tasakaalustada kõrgemaid toorainekulusid furfuraali müügihindade tõstmisega tõi kaasa müügi vähenemise.

h)   Rahakäive

Tabel 11
  Rahakäive

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 141 | 104 | 107 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 41,1 | – 26,0 | 2,5 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

141

104

107

Muutus võrreldes eelmise aastaga

41,1

– 26,0

2,5

| (42) | Rahakäibes toimus tulususele sarnane areng – rahakäive suurenes märkimisväärselt aastatel 2000–2001, kuid järgnevatel aastatel vähenes. Sarnaselt tulususega oli kaebust toetava teise ühenduse tootja rahakäive vaatlusperioodil erakordselt suur, taotluse esitaja rahakäive samal ajal aga langes (– 42,7 %). |
| --- | --- |

(42)

Rahakäibes toimus tulususele sarnane areng – rahakäive suurenes märkimisväärselt aastatel 2000–2001, kuid järgnevatel aastatel vähenes. Sarnaselt tulususega oli kaebust toetava teise ühenduse tootja rahakäive vaatlusperioodil erakordselt suur, taotluse esitaja rahakäive samal ajal aga langes (– 42,7 %).

i)   Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 12
  Investeeringud

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 93 | 63 | 98 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 6,8 | – 32,8 | 55,9 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

93

63

98

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 6,8

– 32,8

55,9

| (43) | Investeeringud vähenesid märkimisväärselt aastatel 2000–2002 ja suurenesid taas uurimisperioodil, mil ühenduse teine tootja tegi olulisi investeeringuid viskoostselluloosi tootmisesse (furfuraal on tselluloosi tootmisprotsessis üks kõrvalsaadusi). Taotluse esitaja investeeringud vähenesid vaatlusperioodil 80 %. Uurimine näitas, et investeeringutasuvus vähenes kooskõlas tulususe vähenemisega vaatlusperioodil.
  Tabel 13
  Investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 207 | 38 | 34 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 107,4 | – 81,7 | – 11,0 |

(43)

Investeeringud vähenesid märkimisväärselt aastatel 2000–2002 ja suurenesid taas uurimisperioodil, mil ühenduse teine tootja tegi olulisi investeeringuid viskoostselluloosi tootmisesse (furfuraal on tselluloosi tootmisprotsessis üks kõrvalsaadusi). Taotluse esitaja investeeringud vähenesid vaatlusperioodil 80 %. Uurimine näitas, et investeeringutasuvus vähenes kooskõlas tulususe vähenemisega vaatlusperioodil.

Tabel 13

Investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

207

38

34

Muutus võrreldes eelmise aastaga

107,4

– 81,7

– 11,0

| (44) | Tabelis 13 esitatud investeeringutasuvuse näitajad kajastavad muutusi ainult taotluse esitaja investeeringutasuvuses. Esitatud andmete alusel saab järeldada, et vaatlusperioodil on taotluse esitaja investeeringute tasuvus selgelt vähenenud. Kaebust toetav teine ühenduse tootja kuulub kontserni, mis keskendub muule kui furfuraali tootmisele. Furfuraal on tegelikult ühe põhilise tootmisprotsessi vähene kõrvalsaadus. Seetõttu ei ole äriühingul võimalik arvestada furfuraali tootmiseks tehtud investeeringute tasuvust. Tulususe ja rahakäibe vähenemise tulemusena on taotluse esitaja kapitali kaasamise võime vaatlusperioodil märkimisväärselt halvenenud. See kajastub selgesti ka taotluse esitaja investeeringutes, mis vähenesid vaatlusperioodil 80 %. |
| --- | --- |

(44)

Tabelis 13 esitatud investeeringutasuvuse näitajad kajastavad muutusi ainult taotluse esitaja investeeringutasuvuses. Esitatud andmete alusel saab järeldada, et vaatlusperioodil on taotluse esitaja investeeringute tasuvus selgelt vähenenud. Kaebust toetav teine ühenduse tootja kuulub kontserni, mis keskendub muule kui furfuraali tootmisele. Furfuraal on tegelikult ühe põhilise tootmisprotsessi vähene kõrvalsaadus. Seetõttu ei ole äriühingul võimalik arvestada furfuraali tootmiseks tehtud investeeringute tasuvust. Tulususe ja rahakäibe vähenemise tulemusena on taotluse esitaja kapitali kaasamise võime vaatlusperioodil märkimisväärselt halvenenud. See kajastub selgesti ka taotluse esitaja investeeringutes, mis vähenesid vaatlusperioodil 80 %.

j)   Tööhõive, tootlikkus ja palgad

Tabel 14
  Tööhõive

| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 75 | 84 | 82 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 25,0 | 12,1 | – 2,7 |

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

75

84

82

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 25,0

12,1

– 2,7

| (45) | Vastavalt tabelis 14 esitatule on tööhõive vaadeldaval perioodil vähenenud 18 %. Tööhõive vähenemine 2000. ja 2001. aastal on seotud furfuraali tootmise lõpetamisega ühes tehases. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt tabelis 14 esitatule on tööhõive vaadeldaval perioodil vähenenud 18 %. Tööhõive vähenemine 2000. ja 2001. aastal on seotud furfuraali tootmise lõpetamisega ühes tehases.

| (46) | Nagu nähtub tabelist 15, tõusis tootlikkus vaadeldaval perioodil 4 %:
  Tabel 15
  Tootlikkus | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 126 | 104 | 104 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | 25,6 | – 17,4 | 0,5 |

(46)

Nagu nähtub tabelist 15, tõusis tootlikkus vaadeldaval perioodil 4 %:

Tabel 15

Tootlikkus

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

126

104

104

Muutus võrreldes eelmise aastaga

25,6

– 17,4

0,5

| (47) | Vaatlusperioodil tõusid ühenduse tootmisharu töötajate keskmised palgad 6 %, s.o ühenduse keskmisest inflatsioonimäärast vähem.
  Tabel 16
  Palgad | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 106 |
| Muutus võrreldes eelmise aastaga | | – 0,8 | – 1,9 | 8,7 |

(47)

Vaatlusperioodil tõusid ühenduse tootmisharu töötajate keskmised palgad 6 %, s.o ühenduse keskmisest inflatsioonimäärast vähem.

Tabel 16

Palgad

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Indeks

100

99

97

106

Muutus võrreldes eelmise aastaga

– 0,8

– 1,9

8,7

k)   Dumpingumarginaali suurus ja varasema dumpingu või subsideerimise mõju

| (48) | Kuna dumping jätkus varasemates uurimistes kindlakstehtuga (vaata põhjendust 1) sarnasel, kui mitte kõrgemal tasemel, ei saa tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharu olukorrale pidada erinevaks varasemates uurimistes kajastatust. |
| --- | --- |

(48)

Kuna dumping jätkus varasemates uurimistes kindlakstehtuga (vaata põhjendust 1) sarnasel, kui mitte kõrgemal tasemel, ei saa tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharu olukorrale pidada erinevaks varasemates uurimistes kajastatust.

l)   Kasv

| (49) | Kui ühenduse tarbimine vaatlusperioodil kasvas 7 %, siis ühenduse tootmisharu toodang, müügimaht ja turuosa vähenesid. Samal ajal suurenes märkimisväärselt Hiinast pärineva impordi maht ja selle turuosa. See tähendas, et ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust vaatlusperioodil täiel määral kasu. |
| --- | --- |

(49)

Kui ühenduse tarbimine vaatlusperioodil kasvas 7 %, siis ühenduse tootmisharu toodang, müügimaht ja turuosa vähenesid. Samal ajal suurenes märkimisväärselt Hiinast pärineva impordi maht ja selle turuosa. See tähendas, et ühenduse tootmisharu ei saanud turu kasvust vaatlusperioodil täiel määral kasu.

4.   Teiste tegurite mõju

a)   Toorainete hinnad

| (50) | Taotluse esitaja kasutatud tooraine hinna märgatav tõus 2001. ja 2002. aastal avaldas neil aastatel tema tulususele loomulikult negatiivset mõju. Kuid uurimisperioodil, kui tooraine hinnad langesid, olukord muutus. Ehkki tooraine hinna kõikumised võisid kaasa aidata ühenduse tootmisharu ebakindlale olukorrale vaatlusperioodil, ei olnud need nii olulised, et oleksid tekitanud uurimisperioodil kantud kahju. |
| --- | --- |

(50)

Taotluse esitaja kasutatud tooraine hinna märgatav tõus 2001. ja 2002. aastal avaldas neil aastatel tema tulususele loomulikult negatiivset mõju. Kuid uurimisperioodil, kui tooraine hinnad langesid, olukord muutus. Ehkki tooraine hinna kõikumised võisid kaasa aidata ühenduse tootmisharu ebakindlale olukorrale vaatlusperioodil, ei olnud need nii olulised, et oleksid tekitanud uurimisperioodil kantud kahju.

b)   Ühenduse tootmisharu eksport

| (51) | Eurostati andmetel oli vaatlusperioodi kogueksport ühendusest suhteliselt väike, st üks kuni kaks tonni aastas. Seetõttu ei saanud ühenduse tootmisharu eksporttegevus mõjutada kahju tekkimist vaatlusperioodil. |
| --- | --- |

(51)

Eurostati andmetel oli vaatlusperioodi kogueksport ühendusest suhteliselt väike, st üks kuni kaks tonni aastas. Seetõttu ei saanud ühenduse tootmisharu eksporttegevus mõjutada kahju tekkimist vaatlusperioodil.

c)   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

| (52) | Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud ühenduse turule teistest riikidest peale Hiina ja impordi keskmised hinnad järgmiselt:
  Tabel 17
  Import ühenduse turule muudest kolmandatest riikidest (maht)









  (Tonnid) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| Tai | 167 | 551 | 1 481 | 888 |
| Sloveenia | 1 227 | 1 290 | 1 204 | 1 410 |
| LAV | 4 183 | 7 852 | 2 601 | 3 706 |
| Dominikaani Vabariik | 24 017 | 25 509 | 25 157 | 25 213 |
| Kokku | 29 594 | 35 202 | 30 443 | 31 217 |

(52)

Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud ühenduse turule teistest riikidest peale Hiina ja impordi keskmised hinnad järgmiselt:

Tabel 17

Import ühenduse turule muudest kolmandatest riikidest (maht)

(Tonnid)

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tai

167

551

1 481

888

Sloveenia

1 227

1 290

1 204

1 410

LAV

4 183

7 852

2 601

3 706

Dominikaani Vabariik

24 017

25 509

25 157

25 213

Kokku

29 594

35 202

30 443

31 217

Tabel 18

Import ühenduse turule muudest kolmandatest riikidest (keskmine hind)

| (Euro/tonn) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| Tai | 2 150 | 1 849 | 5 271 | 635 |
| Sloveenia | 694 | 618 | 647 | 635 |
| LAV | 1 158 | 1 558 | 543 | 832 |
| Dominikaani Vabariik | 543 | 1 235 | 541 | 452 |
| Keskmine | 645 | 1 294 | 775 | 510 |

(Euro/tonn)

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tai

2 150

1 849

5 271

635

Sloveenia

694

618

647

635

LAV

1 158

1 558

543

832

Dominikaani Vabariik

543

1 235

541

452

Keskmine

645

1 294

775

510

| (53) | Furfuraali impordimahud kõikidest kolmandatest riikidest peale Hiina on jäänud vaatlusperioodil suhteliselt püsivaks, välja arvatud 2001. aastal, kui import eriti Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Dominikaani Vabariigist tõusis furfuraali suurenenud kasutamise tõttu furfurüülalkoholi tootmises. Tuleb märkida, et sarnaselt esialgsele uurimisele moodustavad impordi Dominikaani Vabariigist ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjatele furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtjate vahelised ülekandehinnad ja ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Tuleb märkida, et Dominikaani Vabariigist pärit furfuraal ei ole ühenduse vabal turul kättesaadav. Seetõttu pole leitud mingisugust viidet sellele, et import nimetatud riigist oleks kaasa aidanud ühenduse tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele. Import Lõuna-Aafrika Vabariigist, suuruselt teisest ekspordimaast, vähenes vaatlusperioodil 11 %. Uurimisperioodil olid kõikidest kolmandatest riikidest (välja arvatud Dominikaani Vabariigist) pärit impordi keskmised hinnad olulisel määral kõrgemad Hiinast seestöötlemiseks toimunud impordi hindadest. Seepärast jõuti järeldusele, et kuigi import muudest riikidest võis kaasa aidata ühenduse tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele, on impordimahud ja -hinnad sellised, et nende mõju ei saa pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(53)

Furfuraali impordimahud kõikidest kolmandatest riikidest peale Hiina on jäänud vaatlusperioodil suhteliselt püsivaks, välja arvatud 2001. aastal, kui import eriti Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Dominikaani Vabariigist tõusis furfuraali suurenenud kasutamise tõttu furfurüülalkoholi tootmises. Tuleb märkida, et sarnaselt esialgsele uurimisele moodustavad impordi Dominikaani Vabariigist ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjatele furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtjate vahelised ülekandehinnad ja ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Tuleb märkida, et Dominikaani Vabariigist pärit furfuraal ei ole ühenduse vabal turul kättesaadav. Seetõttu pole leitud mingisugust viidet sellele, et import nimetatud riigist oleks kaasa aidanud ühenduse tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele. Import Lõuna-Aafrika Vabariigist, suuruselt teisest ekspordimaast, vähenes vaatlusperioodil 11 %. Uurimisperioodil olid kõikidest kolmandatest riikidest (välja arvatud Dominikaani Vabariigist) pärit impordi keskmised hinnad olulisel määral kõrgemad Hiinast seestöötlemiseks toimunud impordi hindadest. Seepärast jõuti järeldusele, et kuigi import muudest riikidest võis kaasa aidata ühenduse tootmisharu ebakindla olukorra tekkimisele, on impordimahud ja -hinnad sellised, et nende mõju ei saa pidada oluliseks.

5.   Järeldus ühenduse tootmisharu olukorra kohta

| (54) | Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on ühenduse tootmisharu olukord stabiliseerunud, kuid on endiselt habras. Toodang, tootmisvõimsus ja müük, samuti ka müügihinnad ja turuosa on vähenenud. Investeeringud, investeeringutasuvus ja tööhõive on samuti vähenenud, samal ajal kui varud on eriti aastatel 2001–2002 vastavalt vähenenud müügile ja turuosale suurenenud. Tulusus ja rahakäive on vaatlusperioodil keskmiselt suurenenud, kuid 2001. aastast vähenenud. Seepärast ei võimalda kahjunäitajad otsusele jõuda kahju osas. Veel tuleb rõhutada, et kahe ühenduse tootja olukord erineb märkimisväärselt – taotluse esitaja on palju ebakindlamas seisus kui taotlust toetanud teine ühenduse tootja. Mõningase kahju tekkimise tootjale, kes taotluse esitas, võisid osaliselt põhjustada toorainete hinnad. Nimetatud põhjustel ja eelkõige asjaolu tõttu, et Hiinast imporditi vaid seestöötlemise raames, ei saa dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju jätkumist kinnitada. Seepärast uuriti, kas kahju korduks, kui meetmed tühistatakse. |
| --- | --- |

(54)

Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on ühenduse tootmisharu olukord stabiliseerunud, kuid on endiselt habras. Toodang, tootmisvõimsus ja müük, samuti ka müügihinnad ja turuosa on vähenenud. Investeeringud, investeeringutasuvus ja tööhõive on samuti vähenenud, samal ajal kui varud on eriti aastatel 2001–2002 vastavalt vähenenud müügile ja turuosale suurenenud. Tulusus ja rahakäive on vaatlusperioodil keskmiselt suurenenud, kuid 2001. aastast vähenenud. Seepärast ei võimalda kahjunäitajad otsusele jõuda kahju osas. Veel tuleb rõhutada, et kahe ühenduse tootja olukord erineb märkimisväärselt – taotluse esitaja on palju ebakindlamas seisus kui taotlust toetanud teine ühenduse tootja. Mõningase kahju tekkimise tootjale, kes taotluse esitas, võisid osaliselt põhjustada toorainete hinnad. Nimetatud põhjustel ja eelkõige asjaolu tõttu, et Hiinast imporditi vaid seestöötlemise raames, ei saa dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahju jätkumist kinnitada. Seepärast uuriti, kas kahju korduks, kui meetmed tühistatakse.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (55) | Meenutatakse, et põhjendustes 29 ja 30 jõuti järeldusele, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga ekspordi olulise kasvu Hiinast ühenduse turule. |
| --- | --- |

(55)

Meenutatakse, et põhjendustes 29 ja 30 jõuti järeldusele, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga ekspordi olulise kasvu Hiinast ühenduse turule.

| (56) | Seestöötlemise raames toimunud dumpinguhinnaga impordi maht suurenes vaatlusperioodil märkimisväärselt. Nagu eespool rõhutati, on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks, jätkuks madala hinnaga import ühenduse turule üha suuremas mahus ja väga madalate hindadega, mis sunniks ühenduse tootmisharu hindu oluliselt alandama. Praegu on imporditud Hiina toote ja ühenduse tootmisharu toote hinnaerinevus rohkem kui 40 %. |
| --- | --- |

(56)

Seestöötlemise raames toimunud dumpinguhinnaga impordi maht suurenes vaatlusperioodil märkimisväärselt. Nagu eespool rõhutati, on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei oleks, jätkuks madala hinnaga import ühenduse turule üha suuremas mahus ja väga madalate hindadega, mis sunniks ühenduse tootmisharu hindu oluliselt alandama. Praegu on imporditud Hiina toote ja ühenduse tootmisharu toote hinnaerinevus rohkem kui 40 %.

| (57) | Nagu kirjeldati põhjenduses 26, piisab Hiina kasutamata võimsusest, et rahuldada kogu ühenduse nõudlus furfuraali järele. Juhul kui kehtivad meetmed aeguks, tekib reaalne oht, et olulist osa kasutamata tootmisvõimsusest Hiinas hakatakse kasutama suures koguses furfuraali ühenduse turule viimiseks. Tundub, et ei leidu ühtki teist turgu, kus Hiina võiks oma tootmisvõimsust rakendada. |
| --- | --- |

(57)

Nagu kirjeldati põhjenduses 26, piisab Hiina kasutamata võimsusest, et rahuldada kogu ühenduse nõudlus furfuraali järele. Juhul kui kehtivad meetmed aeguks, tekib reaalne oht, et olulist osa kasutamata tootmisvõimsusest Hiinas hakatakse kasutama suures koguses furfuraali ühenduse turule viimiseks. Tundub, et ei leidu ühtki teist turgu, kus Hiina võiks oma tootmisvõimsust rakendada.

| (58) | Uurides sellise täiendava madala hinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, märgitakse, et äkiline suures koguses dumpinguhinnaga importimine põhjustaks kohe suure hinnalanguse ühenduse turul, kuna ühenduse tootmisharu püüaks tõenäoliselt kõigepealt säilitada oma turuosa ja toodangut. See omakorda vähendaks ühenduse tootmisharu tulusust ning suurendaks kahjuriski. On selge, et nimetatud arengu korral tekitaks dumpinguhinnaga import ühenduse tootjatele olulist kahju ja see olukord võib isegi seada ohtu nende elujõulisuse. |
| --- | --- |

(58)

Uurides sellise täiendava madala hinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, märgitakse, et äkiline suures koguses dumpinguhinnaga importimine põhjustaks kohe suure hinnalanguse ühenduse turul, kuna ühenduse tootmisharu püüaks tõenäoliselt kõigepealt säilitada oma turuosa ja toodangut. See omakorda vähendaks ühenduse tootmisharu tulusust ning suurendaks kahjuriski. On selge, et nimetatud arengu korral tekitaks dumpinguhinnaga import ühenduse tootjatele olulist kahju ja see olukord võib isegi seada ohtu nende elujõulisuse.

| (59) | Eespool esitatud põhjenduste alusel tehakse järeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi tagajärjel tekkiva kahju kordumise. |
| --- | --- |

(59)

Eespool esitatud põhjenduste alusel tehakse järeldus, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi tagajärjel tekkiva kahju kordumise.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatav märkus

| (60) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ja ka vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(60)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate/kaubandusettevõtjate ja ka vaatlusaluse toote kasutajate ja tarnijate huvide hindamisel.

| (61) | Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et abinõude kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus. |
| --- | --- |

(61)

Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et abinõude kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine, mille käigus analüüsitakse seega olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on jõus.

| (62) | Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju kordumine ja dumpingu jätkumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(62)

Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahju kordumine ja dumpingu jätkumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (63) | Ühenduse tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitas eelkõige ühenduse tootmisharu olukorra positiivne areng ja stabiliseerumine ajal, mil pärast Hiinast pärit impordile dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli taastunud konkurents. Toorainete hinna kasvu korral peab ühenduse tootmisharu suutma oma müügihindade abil toibuda. Siiski võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkumiseta võib ühenduse tootmisharu olukord suure tõenäosusega tõsiselt halveneda ja on võimalus, et edaspidi tuleb veelgi tehaseid sulgeda. |
| --- | --- |

(63)

Ühenduse tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna, mis on võimeline kohanema muutuvate turutingimustega. Seda kinnitas eelkõige ühenduse tootmisharu olukorra positiivne areng ja stabiliseerumine ajal, mil pärast Hiinast pärit impordile dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli taastunud konkurents. Toorainete hinna kasvu korral peab ühenduse tootmisharu suutma oma müügihindade abil toibuda. Siiski võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkumiseta võib ühenduse tootmisharu olukord suure tõenäosusega tõsiselt halveneda ja on võimalus, et edaspidi tuleb veelgi tehaseid sulgeda.

3.   Sõltumatute importijate/kaubandusettevõtjate huvid

| (64) | Komisjon saatis küsimustikud seitsmele sõltumatule importijale/kaubandusettevõtjale. Vaid üks importija/kaubandusettevõtja osales uurimises. Vastuses küsimustikule selgitas importija/kaubandusettevõtja, et meetmete kehtetuks tunnistamine suurendaks tema võimalusi tarnijate valikul, sest siis võib ta müüa ka Hiina furfuraali ühenduse turul. Dumpinguvastased meetmed ei ole kavandatud impordi tõkestamiseks Hiinast, vaid tagamaks, et import ei toimuks kahjustavate dumpinguhindadega. Lisaks on turul palju teisi tarneallikaid. Veel märgitakse, et meetmete jätkumine ei avaldaks tõsist mõju asjaomase importija/kaubandusettevõtja äritegevusele ja et ettevõtja on vaatlusperioodi igal aastal kasumis olnud. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon saatis küsimustikud seitsmele sõltumatule importijale/kaubandusettevõtjale. Vaid üks importija/kaubandusettevõtja osales uurimises. Vastuses küsimustikule selgitas importija/kaubandusettevõtja, et meetmete kehtetuks tunnistamine suurendaks tema võimalusi tarnijate valikul, sest siis võib ta müüa ka Hiina furfuraali ühenduse turul. Dumpinguvastased meetmed ei ole kavandatud impordi tõkestamiseks Hiinast, vaid tagamaks, et import ei toimuks kahjustavate dumpinguhindadega. Lisaks on turul palju teisi tarneallikaid. Veel märgitakse, et meetmete jätkumine ei avaldaks tõsist mõju asjaomase importija/kaubandusettevõtja äritegevusele ja et ettevõtja on vaatlusperioodi igal aastal kasumis olnud.

| (65) | Arvestades ühenduse importijate ja kaubandusettevõtjate vähest koostööhuvi ning koostööd tegevalt importijalt/ kaubandusettevõtjalt saadud märkusi, jõuti järeldusele, et kehtivad meetmed ei mõjuta importijaid ja/või kaubandusettevõtjaid ebakohaselt ja seepärast annaks meetmete kehtivuse pikendamine sama tulemuse. |
| --- | --- |

(65)

Arvestades ühenduse importijate ja kaubandusettevõtjate vähest koostööhuvi ning koostööd tegevalt importijalt/ kaubandusettevõtjalt saadud märkusi, jõuti järeldusele, et kehtivad meetmed ei mõjuta importijaid ja/või kaubandusettevõtjaid ebakohaselt ja seepärast annaks meetmete kehtivuse pikendamine sama tulemuse.

4.   Kasutajate huvi

| (66) | Komisjon saatis küsimustikud furfuraali 16 tööstustarbijale. Vaid üks tööstustarbija osales uurimises. Vastuses küsimustikule selgitas see äriühing, et enamiku furfuraalist, mida ta kasutab toorainena furfurüülalkoholi tootmiseks, tarnib Dominikaani Vabariigis asuv emaettevõtja. Äriühingut sunniks otsima teisi tarnijaid üksnes see, kui nimetatud tarnija ei suudaks rahuldada tema nõudlust. Äriühingu kinnitusel oleksid ühenduse tootjad tema esimeseks valikuks, kelle abil katta tarne puudujääki. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon saatis küsimustikud furfuraali 16 tööstustarbijale. Vaid üks tööstustarbija osales uurimises. Vastuses küsimustikule selgitas see äriühing, et enamiku furfuraalist, mida ta kasutab toorainena furfurüülalkoholi tootmiseks, tarnib Dominikaani Vabariigis asuv emaettevõtja. Äriühingut sunniks otsima teisi tarnijaid üksnes see, kui nimetatud tarnija ei suudaks rahuldada tema nõudlust. Äriühingu kinnitusel oleksid ühenduse tootjad tema esimeseks valikuks, kelle abil katta tarne puudujääki.

| (67) | Arvestades, et küsimustikele vastati nii vähesel määral ja võttes arvesse ainsa koostööd teinud tööstustarbija märkusi, jõuti järeldusele, et abinõude kehtivuse pikendamine ei avaldaks kasutajatele olulist mõju. |
| --- | --- |

(67)

Arvestades, et küsimustikele vastati nii vähesel määral ja võttes arvesse ainsa koostööd teinud tööstustarbija märkusi, jõuti järeldusele, et abinõude kehtivuse pikendamine ei avaldaks kasutajatele olulist mõju.

5.   Konkurentsiaspektid

| (68) | Märgitakse, et lisaks kahele ühenduse tootjale, konkureerib ühenduse turul ka Taist, Sloveeniast (kes siis ei olnud Euroopa Ühenduse liige), Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Dominikaani Vabariigist pärinev import. Kehtivate meetmete tühistamine ei parandaks tõenäoliselt konkurentsiolukorda ühenduse turul. Seevastu võiks see kaasa tuua ohu, et ühenduse tootjad kõrvaldatakse vähemalt osaliselt turult, sest neil oleks suuri raskusi Hiina furfuraali praeguse hinnataseme juures turul tegutseda. Teistel tarnijatel oleks tõenäoliselt sama raske Hiina toodanguga konkureerida. Järelikult ei ole mingisugust viidet sellele, et meetmete kehtivuse pikendamine avaldaks ühenduse turu konkurentsiolukorrale negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(68)

Märgitakse, et lisaks kahele ühenduse tootjale, konkureerib ühenduse turul ka Taist, Sloveeniast (kes siis ei olnud Euroopa Ühenduse liige), Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Dominikaani Vabariigist pärinev import. Kehtivate meetmete tühistamine ei parandaks tõenäoliselt konkurentsiolukorda ühenduse turul. Seevastu võiks see kaasa tuua ohu, et ühenduse tootjad kõrvaldatakse vähemalt osaliselt turult, sest neil oleks suuri raskusi Hiina furfuraali praeguse hinnataseme juures turul tegutseda. Teistel tarnijatel oleks tõenäoliselt sama raske Hiina toodanguga konkureerida. Järelikult ei ole mingisugust viidet sellele, et meetmete kehtivuse pikendamine avaldaks ühenduse turu konkurentsiolukorrale negatiivset mõju.

6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (69) | Eespool öeldut arvestades leitakse, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu mingeid kaalukaid põhjusi. |
| --- | --- |

(69)

Eespool öeldut arvestades leitakse, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete pikendamise vastu mingeid kaalukaid põhjusi.

H.   LÕPPSÄTE

| (70) | Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulisematest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitamist Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes. Aja jooksul, mis anti pärast kõnealust teatavakstegemist vastuväidete esitamiseks, ei esitatud märkusi, mis võiksid neid järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(70)

Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulisematest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitamist Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes. Aja jooksul, mis anti pärast kõnealust teatavakstegemist vastuväidete esitamiseks, ei esitatud märkusi, mis võiksid neid järeldusi muuta.

| (71) | Eespool kirjeldatust lähtudes tuleb Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes praegu kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid, st koguselist tollimaksu määraga 352 eurot tonni kohta, säilitada, |
| --- | --- |

(71)

Eespool kirjeldatust lähtudes tuleb Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes praegu kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid, st koguselist tollimaksu määraga 352 eurot tonni kohta, säilitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furüülaldehüüdi (tuntud ka furfuraalina) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Kohaldatav tollimaks on 352 eurot tonni kohta.

3.   Juhtudel, kus kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (6) artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 sätestatud summade alusel arvestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luksemburg, 25. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

2

(3)  EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

3

(4)  ELT C 72, 26.3.2003, lk 2.

4

(5)  ELT C 308, 18.12.2003, lk 2.

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

6

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 640/2005,

27. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 27. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 141,5 |
| 204 | 98,7 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 134,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 146,6 |
| 204 | 58,8 |
| 999 | 102,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 69,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,7 |
| 204 | 51,3 |
| 212 | 56,1 |
| 220 | 48,3 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 51,2 |
| 624 | 71,9 |
| 999 | 55,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 59,9 |
| 528 | 61,5 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 60,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,0 |
| 400 | 91,6 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 69,6 |
| 512 | 69,9 |
| 524 | 70,0 |
| 528 | 68,3 |
| 720 | 69,8 |
| 804 | 106,8 |
| 999 | 80,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 91,0 |
| 512 | 73,9 |
| 528 | 62,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 74,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

141,5

204

98,7

212

129,8

624

168,0

999

134,5

0707 00 05

052

146,6

204

58,8

999

102,7

0709 90 70

052

94,6

204

44,2

999

69,4

0805 10 20

052

49,7

204

51,3

212

56,1

220

48,3

388

62,0

400

51,2

624

71,9

999

55,8

0805 50 10

052

43,5

220

65,0

388

67,8

400

59,9

528

61,5

624

65,4

999

60,5

0808 10 80

388

88,0

400

91,6

404

94,3

508

69,6

512

69,9

524

70,0

528

68,3

720

69,8

804

106,8

999

80,9

0808 20 50

388

91,0

512

73,9

528

62,2

720

72,2

999

74,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 641/2005,

27. aprill 2005,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt on vajalik välja töötada teatava maisikoguse Hispaaniasse importimise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt on vajalik välja töötada teatava maisikoguse Hispaaniasse importimise tingimused.

| (2) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1839/95 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) sätestatakse pakkumismenetluse rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1839/95 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) sätestatakse pakkumismenetluse rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud erieeskirjad.

| (3) | Praegusi Hispaania turuvajadusi silmas pidades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Praegusi Hispaania turuvajadusi silmas pidades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks.

| (4) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Hispaaniasse imporditava maisi puhul.

2.   Määrust (EÜ) nr 1839/95 kohaldatakse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Pakkumisi võib esitada kuni 23. juunini 2005. Selle aja jooksul viiakse läbi iganädalasi pakkumismenetlusi, mille kogused ja tähtpäevad on märgitud pakkumiskutses.

Artikkel 3

Kõnealuste pakkumismenetluste põhjal välja antavad impordilitsentsid kehtivad 50 päeva alates nende väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1839/95 artikli 10 lõikes 4 määratletud tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 642/2005,

27. aprill 2005,

millega kehtestatakse teatavate prioriteetsete ainete importijatele ja tootjatele katsetamise ja teatamise nõuded kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Referentriigid, kelle liikmesriigid on määranud vastavalt määruse (EÜ) nr 793/93 artikli 10 lõikele 1, on hinnanud teavet, mida tootjad ja importijad on teatavate prioriteetsete ainete kohta esitanud. Pärast konsulteerimist tootjate ja importijatega on referentriigid kindlaks teinud, et ohtlikkuse hindamiseks on vaja nõuda kõnealustelt tootjatelt ja importijatelt lisateabe esitamist ja lisakatsetuste tegemist. |
| --- | --- |

(1)

Referentriigid, kelle liikmesriigid on määranud vastavalt määruse (EÜ) nr 793/93 artikli 10 lõikele 1, on hinnanud teavet, mida tootjad ja importijad on teatavate prioriteetsete ainete kohta esitanud. Pärast konsulteerimist tootjate ja importijatega on referentriigid kindlaks teinud, et ohtlikkuse hindamiseks on vaja nõuda kõnealustelt tootjatelt ja importijatelt lisateabe esitamist ja lisakatsetuste tegemist.

| (2) | Kõnesolevate ainete hindamiseks vajalikku teavet ei ole võimalik saada endistelt tootjatelt ega importijatelt. Tootjad ja importijad on kontrollinud, et loomkatseid ei ole võimalik asendada ega piirata, kasutades muid meetodeid. |
| --- | --- |

(2)

Kõnesolevate ainete hindamiseks vajalikku teavet ei ole võimalik saada endistelt tootjatelt ega importijatelt. Tootjad ja importijad on kontrollinud, et loomkatseid ei ole võimalik asendada ega piirata, kasutades muid meetodeid.

| (3) | Seetõttu on asjakohane nõuda, et prioriteetsete ainete tootjad ja importijad esitaksid kõnesolevate ainete kohta lisateavet ja teeksid nendega lisakatsetusi. Kõnealuste katsete läbiviimiseks tuleks kasutada protokolle, mis referentriigid esitavad komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane nõuda, et prioriteetsete ainete tootjad ja importijad esitaksid kõnesolevate ainete kohta lisateavet ja teeksid nendega lisakatsetusi. Kõnealuste katsete läbiviimiseks tuleks kasutada protokolle, mis referentriigid esitavad komisjonile.

| (4) | Käesoleva määruse sätted on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse sätted on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud ainete tootjad ja importijad, kes on esitanud teabe kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artiklite 3, 4, 7 ja 9 nõuetega, koguvad lisas märgitud teavet ja teevad seal märgitud katsetusi ning esitavad tulemused asjakohastele referentriikidele.

Katsetused tehakse vastavalt referentriikide poolt kindlaksmääratud protokollidele.

Tulemused esitatakse lisas ettenähtud tähtaja jooksul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

---

LISA

| Nr | EINECSi nr | CASi nr | Aine nimetus | Referentriik | Katsetamise/teavitamise nõuded | Tähtaeg alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 201-245-8 | 80-05-7 | 4,4′-isopropülideendifenool (1) | UK | Kalade sisesekretsiooni mõjutavaid tegureid käsitlev pikaajaline uuring ja seemnerakkude arengut mõjutavate tegurite uurimine | 18 kuud |
| Pikaajaline mürgisuse uuring asjakohaste mageveeteoliikidega | 18 kuud |
| Kaht põlvkonda hõlmav uuring 4,4′-isopropülideendifenooli mõjust hiirtele vastavalt OECD 416-katsejuhenditele (mõnede muudatustega) | 39 kuud |
| 2 | 203-545-4 | 108-05-4 | Vinüülatsetaat (2) | D | Täiendavad andmed polümeerimisettevõtete olukorra kohta ja teave esindavate ettevõtete heitõhu puhastamise meetodite kohta | 6 kuud |
| 3 | 202-627-7 | 98-01-1 | 2-furüülaldehüüd (3) | NL | Pikaajaline mürgisuse uuring kaladega | 6 kuud |
| Pikaajaline mürgisuse uuring näsiniinega | 6 kuud |
| 4 | 201-622-7 | 85-68-7 | Bensüülbutüülftalaat (1) | N | Andmed Wupperi jõkke kõikidest allikatest suunatud heitmete kohta. | 12 kuud |
| Taimede fumigeerimise katse | 12 kuud |
| Pikaajaline uuring kalade sigimist ja sisesekretsiooni mõjutavate tegurite kohta | 12 kuud |
| Põrandakattematerjalide ja hermeetikute tootmispaikade ümbruskonna õhus esinevate ainete kontsentratsiooni kontrolluuring | 12 kuud |
| 5 | 201-329-4 | 81-15-2 | 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen (1) | NL | Biolagunemise simuleerimise katse poolestusaja kindlaksmääramiseks merekeskkonnas | 18 kuud |
| 6 | 200-663-8 | 67-66-3 | Kloroform (3) | F | Teave keskkonna kokkupuute kohta tootmise ja kasutamise tõttu | 6 kuud |
| Kaks pikaajalist mürgisuse uuringut setteorganismidega | 6 kuud |
| Mürgisuse uuringud mikroorganismidega:






  — | aktiivmuda katsetused tootmispaikades |

Nr

EINECSi nr

CASi nr

Aine nimetus

Referentriik

Katsetamise/teavitamise nõuded

Tähtaeg alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast

1

201-245-8

80-05-7

4,4′-isopropülideendifenool (1)

UK

Kalade sisesekretsiooni mõjutavaid tegureid käsitlev pikaajaline uuring ja seemnerakkude arengut mõjutavate tegurite uurimine

18 kuud

Pikaajaline mürgisuse uuring asjakohaste mageveeteoliikidega

18 kuud

Kaht põlvkonda hõlmav uuring 4,4′-isopropülideendifenooli mõjust hiirtele vastavalt OECD 416-katsejuhenditele (mõnede muudatustega)

39 kuud

2

203-545-4

108-05-4

Vinüülatsetaat (2)

D

Täiendavad andmed polümeerimisettevõtete olukorra kohta ja teave esindavate ettevõtete heitõhu puhastamise meetodite kohta

6 kuud

3

202-627-7

98-01-1

2-furüülaldehüüd (3)

NL

Pikaajaline mürgisuse uuring kaladega

6 kuud

Pikaajaline mürgisuse uuring näsiniinega

6 kuud

4

201-622-7

85-68-7

Bensüülbutüülftalaat (1)

N

Andmed Wupperi jõkke kõikidest allikatest suunatud heitmete kohta.

12 kuud

Taimede fumigeerimise katse

12 kuud

Pikaajaline uuring kalade sigimist ja sisesekretsiooni mõjutavate tegurite kohta

12 kuud

Põrandakattematerjalide ja hermeetikute tootmispaikade ümbruskonna õhus esinevate ainete kontsentratsiooni kontrolluuring

12 kuud

5

201-329-4

81-15-2

5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen (1)

NL

Biolagunemise simuleerimise katse poolestusaja kindlaksmääramiseks merekeskkonnas

18 kuud

6

200-663-8

67-66-3

Kloroform (3)

F

Teave keskkonna kokkupuute kohta tootmise ja kasutamise tõttu

6 kuud

Kaks pikaajalist mürgisuse uuringut setteorganismidega

6 kuud

Mürgisuse uuringud mikroorganismidega:

—

aktiivmuda katsetused tootmispaikades

| — | nitrifikatsiooni inhibitsiooni katse |
| --- | --- |

—

nitrifikatsiooni inhibitsiooni katse

| — | metaani tootvate bakterite inhibitsiooni katse |
| --- | --- |

—

metaani tootvate bakterite inhibitsiooni katse

6 kuud

7

202-974-4

101-77-9

4,4′-metüleendianiliin (2)

D

Pikaajaline mürgisuse uuring setteorganismidega (Chironomus spec.)

6 kuud

Pikaajaline mürgisuse uuring setteorganismidega (Hyalella azteca)

6 kuud

8

231-152-8

215-146-2

7440-43-9

1306-19-0

Kaadmium (1)

Kaadmiumoksiid (1)

B

Ökotoksilisuse uuringud väga pehmes vees

12 kuud

SEM/AVS-menetluse kohaldatavuse kinnitamine

12 kuud

9

231-668-3

7681-52-9

Naatriumhüpoklorit (3)

IT

Kogu heitvee hindamine

9 kuud

10

247-148-4

25637-99-4

Heksabromotsüklododekaan (3)

S

Biolagunemise simuleerimise katse õigete poolestusaegade ja metaboliitide kindlaksmääramiseks

8 kuud

11

201-236-9

79-94-7

Tetrabroombisfenool-A (4)

UK

Kasutusviisi selgitamine

9 kuud

Pikaajaline mürgisuse uuring põhjasettes elava liigiga Chironomus riparius

9 kuud

Pikaajaline mürgisuse uuring vees elava liigiga Chironomus riparius

9 kuud

Mürgisuse uuring molluskitega

9 kuud

Uuring settes toimuva lagunemise kohta bisfenool-Aks

9 kuud

12

287-476-5

85535-84-8

Klooralkaanid, C10-13, (SCCP) (2)

UK

Teave keskkonna kokkupuute kohta heitmetega

3 kuud

Biolagunemise simuleerimise katse poolestusaja kindlaksmääramiseks merekeskkonnas

18 kuud

---

(1)  Aine on kantud komisjoni määruse (EÜ) nr 143/97 lisas olevasse nimekirja (EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13; prioriteetsete ainete nimekiri nr 3).

(2)  Aine on kantud komisjoni määruse (EÜ) nr 1179/94 lisas olevasse nimekirja (EÜT L 131, 26.5.1994, lk 3; prioriteetsete ainete nimekiri nr 1).

(3)  Aine on kantud komisjoni määruse (EÜ) nr 2268/95 lisas olevasse nimekirja (EÜT L 231, 28.9.1995, lk 18; prioriteetsete ainete nimekiri nr 2).

(4)  Aine on kantud komisjoni määruse (EÜ) nr 2364/2000 lisas olevasse nimekirja (EÜT L 273, 26.10.2000, lk 5; prioriteetsete ainete nimekiri nr 4).

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 643/2005,

27. aprill 2005,

millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2909/2000 Euroopa ühenduste mitterahalise põhivara käsitlemise kohta raamatupidamises

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) ja eriti selle artikli 133 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2909/2000 (2) (Euroopa ühenduste mitterahalise põhivara käsitlemise kohta raamatupidamises) kehtestatakse vastavalt 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärusele mitterahalise põhivara käsitlemise kord raamatupidamises. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2909/2000 (2) (Euroopa ühenduste mitterahalise põhivara käsitlemise kohta raamatupidamises) kehtestatakse vastavalt 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärusele mitterahalise põhivara käsitlemise kord raamatupidamises.

| (2) | 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus on asendatud määrusega (EÜ) nr 1605/2002. |
| --- | --- |

(2)

21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus on asendatud määrusega (EÜ) nr 1605/2002.

| (3) | Kõnealuse uue finantsmääruse VII jaotise artiklis 133 sätestatakse, et raamatupidamiskorra kehtestab komisjoni peaarvepidaja. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse uue finantsmääruse VII jaotise artiklis 133 sätestatakse, et raamatupidamiskorra kehtestab komisjoni peaarvepidaja.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1605/2002 artikli 181 lõike 2 kolmandas lõigus nähakse ette, et nimetatud määruse VII jaotise sätteid hakatakse kohaldama alates 2005. eelarveaastast. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1605/2002 artikli 181 lõike 2 kolmandas lõigus nähakse ette, et nimetatud määruse VII jaotise sätteid hakatakse kohaldama alates 2005. eelarveaastast.

| (5) | Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 2909/2000 tunnistada alates 1. jaanuarist 2005 kehtetuks, nähes samal ajal ette, et selle kohaldamist jätkataks 2005. aastale eelnevate eelarvete raamatupidamistoimingute suhtes, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 2909/2000 tunnistada alates 1. jaanuarist 2005 kehtetuks, nähes samal ajal ette, et selle kohaldamist jätkataks 2005. aastale eelnevate eelarvete raamatupidamistoimingute suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 2909/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Siiski jätkatakse selle kohaldamist 2005. aastale eelnevate eelarvete raamatupidamistoimingute suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dalia GRYBAUSKAITĖ

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 336, 30.12.2000, lk 75.

2

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 644/2005,

27. aprill 2005,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 sätestatud heakskiidetud loomakasvatusettevõtetes kultuuri- ja ajalooga seotud eesmärkidel peetavate veiste identifitseerimise erisüsteemi lubamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 kolmandat lõiku ning artikli 10 sissejuhatavat fraasi ja punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud, et iga liikmesriik peab kehtestama veiste identifitseerimise süsteemi, mis sisaldab mitmeid identifitseerimise ja registreerimise elemente. Eelkõige sätestatakse, et kõik majandis peetavad pärast 31. detsembrit 1997 sündinud või ühendusesiseseks kauplemiseks pärast 1. jaanuari 1998 ettenähtud loomad ning Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias või Slovakkias ühinemise kuupäevaks sündinud ja majandis peetavad või ühendusesiseseks kauplemiseks pärast nimetatud kuupäeva ettenähtud loomad identifitseeritakse mõlemasse kõrva kinnitatava kõrvamärgiga (“heakskiidetud kõrvamärgid”). Määrusega sätestatakse ühtlasi, et mõlemal kõrvamärgil on ühesugune kordumatu identifitseerimiskood (“kordumatu identifitseerimiskood”), mis võimaldab identifitseerida iga looma ja majandi, kus loom on sündinud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud, et iga liikmesriik peab kehtestama veiste identifitseerimise süsteemi, mis sisaldab mitmeid identifitseerimise ja registreerimise elemente. Eelkõige sätestatakse, et kõik majandis peetavad pärast 31. detsembrit 1997 sündinud või ühendusesiseseks kauplemiseks pärast 1. jaanuari 1998 ettenähtud loomad ning Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias või Slovakkias ühinemise kuupäevaks sündinud ja majandis peetavad või ühendusesiseseks kauplemiseks pärast nimetatud kuupäeva ettenähtud loomad identifitseeritakse mõlemasse kõrva kinnitatava kõrvamärgiga (“heakskiidetud kõrvamärgid”). Määrusega sätestatakse ühtlasi, et mõlemal kõrvamärgil on ühesugune kordumatu identifitseerimiskood (“kordumatu identifitseerimiskood”), mis võimaldab identifitseerida iga looma ja majandi, kus loom on sündinud.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud samuti, et kultuuri- ja spordiüritusteks (välja arvatud messideks ja näitusteks) ettenähtud veiseid võib kõrvamärgi asemel identifitseerida komisjoni poolt tunnustatud ja samaväärseid tagatisi andva identifitseerimissüsteemi kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1760/2000 on sätestatud samuti, et kultuuri- ja spordiüritusteks (välja arvatud messideks ja näitusteks) ettenähtud veiseid võib kõrvamärgi asemel identifitseerida komisjoni poolt tunnustatud ja samaväärseid tagatisi andva identifitseerimissüsteemi kohaselt.

| (3) | Komisjoni 17. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2680/1999, millega kiidetakse heaks kultuuri- ja spordiüritusteks ettenähtud pullide identifitseerimise süsteem, (2) on kehtestatud sätted nimetatud pullide kohta, kes on registreeritud kindlaksmääratud organisatsioonide tõuraamatutes. Siiski kohaldatakse nimetatud määrust ainult teatavat tõugu pullide ning teatavate liikmesriikide organisatsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 17. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2680/1999, millega kiidetakse heaks kultuuri- ja spordiüritusteks ettenähtud pullide identifitseerimise süsteem, (2) on kehtestatud sätted nimetatud pullide kohta, kes on registreeritud kindlaksmääratud organisatsioonide tõuraamatutes. Siiski kohaldatakse nimetatud määrust ainult teatavat tõugu pullide ning teatavate liikmesriikide organisatsioonide suhtes.

| (4) | Seetõttu on asjakohane võtta vastu eraldi määrus identifitseerimise erisüsteemi kehtestamiseks loomade suhtes, kelle pädev asutus on tunnistatud kultuuri- ja ajalooga seotud eesmärkidel peetavateks loomadeks (“loomad”) kõnealuse asutuse poolt selleks eesmärgiks heakskiidetud loomakasvatusettevõtetes (“loomakasvatusettevõtted”). |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on asjakohane võtta vastu eraldi määrus identifitseerimise erisüsteemi kehtestamiseks loomade suhtes, kelle pädev asutus on tunnistatud kultuuri- ja ajalooga seotud eesmärkidel peetavateks loomadeks (“loomad”) kõnealuse asutuse poolt selleks eesmärgiks heakskiidetud loomakasvatusettevõtetes (“loomakasvatusettevõtted”).

| (5) | Identifitseerimise erisüsteem peaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000 lubama erandeid ainult heakskiidetud kõrvamärkide kinnitamise ja eemaldamise suhtes. Käesoleva määrusega ei piirata määruse (EÜ) nr 1760/2000 teiste sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Identifitseerimise erisüsteem peaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1760/2000 lubama erandeid ainult heakskiidetud kõrvamärkide kinnitamise ja eemaldamise suhtes. Käesoleva määrusega ei piirata määruse (EÜ) nr 1760/2000 teiste sätete kohaldamist.

| (6) | Erandina määrusest (EÜ) nr 1760/2000 on asjakohane sätestada, et heakskiidetud kõrvamärgid võib ilma pädeva asutuse loata, kuid viimase kontrolli all eemaldada pärast loomade viimist loomakasvatusettevõtetesse, ning et nimetatud kõrvamärke ei tule kinnitada loomadele, kes on sellistes hoonetes sündinud. Mõlemal juhul peavad loomad olema identifitseerimise erivahenditega märgistatud. Heakskiidetud kõrvamärgid tuleb loomadele kinnitada, kui neid viiakse loomakasvatusettevõtetest välja, ja need peavad loomadega kaasas olema, kui loomad viiakse otse muudesse loomakasvatusettevõtetesse. |
| --- | --- |

(6)

Erandina määrusest (EÜ) nr 1760/2000 on asjakohane sätestada, et heakskiidetud kõrvamärgid võib ilma pädeva asutuse loata, kuid viimase kontrolli all eemaldada pärast loomade viimist loomakasvatusettevõtetesse, ning et nimetatud kõrvamärke ei tule kinnitada loomadele, kes on sellistes hoonetes sündinud. Mõlemal juhul peavad loomad olema identifitseerimise erivahenditega märgistatud. Heakskiidetud kõrvamärgid tuleb loomadele kinnitada, kui neid viiakse loomakasvatusettevõtetest välja, ja need peavad loomadega kaasas olema, kui loomad viiakse otse muudesse loomakasvatusettevõtetesse.

| (7) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on vastavuses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on vastavuses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Objekt

Käesoleva määrusega kehtestatakse identifitseerimise erisüsteemi eeskirjad veiste suhtes, kelle pädev asutus on tunnistatud kultuuri- ja ajalooga seotud eesmärkidel peetavateks loomadeks (“loomad”) kõnealuse pädeva asutuse poolt selleks eesmärgiks heakskiidetud loomakasvatusettevõtetes (“loomakasvatusettevõtted”).

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kõrvamärkide eemaldamine ja kinnitamine

1.   Loomapidaja valduses on igal ajal kaks pädeva asutuse poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 4 lõike 1 esimesele lõigule heakskiidetud kõrvamärki (“heakskiidetud kõrvamärgid”).

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 4 lõikest 5 võib juhul, kui loomad viiakse loomakasvatusettevõtetesse, eemaldada heakskiidetud kõrvamärgid loomadelt ilma pädeva asutuse loata, kuid viimase kontrolli all, tingimusel et hiljemalt kõrvamärkide eemaldamise ajal märgistatakse loomad pädeva asutuse poolt valitud identifitseerimisvahenditega, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 4 lõike 2 esimesest lõigust, kui loomad on sündinud loomakasvatusettevõtetes, ei ole heakskiidetud kõrvamärkide kinnitamine neile kohustuslik, tingimusel et hiljemalt loomade 20 päeva vanuseks saamisel märgistatakse nad pädeva asutuse poolt valitud identifitseerimisvahenditega, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1.

4.   Enne loomade loomakasvatusettevõtetest väljaviimist kinnitatakse loomadele heakskiidetud kõrvamärgid.

Kui loomad viiakse otse teistesse artiklis 1 viidatud loomakasvatusettevõtetesse samas liikmesriigis, piisab, kui heakskiidetud kõrvamärgid on loomadega üleviimise ajal kaasas.

Artikkel 3

Identifitseerimisvahendid

1.   Loomad identifitseeritakse määruse (EÜ) nr 1760/2000 artikli 4 lõike 1 esimese lõigus sätestatud kordumatu identifitseerimiskoodi abil. Kõnealune kood on ühel järgmistest vahenditest, mille otsustab pädev asutus:

| a) | kaks plastikust või metallist kõrvamärki; |
| --- | --- |

a)

kaks plastikust või metallist kõrvamärki;

| b) | üks plastikust või metallist kõrvamärk ja põletusmärk; |
| --- | --- |

b)

üks plastikust või metallist kõrvamärk ja põletusmärk;

| c) | tätoveering või |
| --- | --- |

c)

tätoveering või

| d) | makku paigutatav elektrooniline identifikaator. |
| --- | --- |

d)

makku paigutatav elektrooniline identifikaator.

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus otsustada, et loomi võib identifitseerida transponderi kujul naha alla süstitava elektroonilise identifikaatori abil, tingimusel et sellisel viisil identifitseeritud loomad ei satu toiduahelasse.

Artikkel 4

Spetsiaalne registreerimiskood

Pädev asutus annab igale loomakasvatusettevõttele spetsiaalse identifitseerimiskoodi.

Nimetatud kood registreeritakse määruse (EÜ) nr 1760/2000 artiklis 5 sätestatud veiste riiklikus elektroonilises andmebaasis.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 326, 18.12.1999, lk 16.

2

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 645/2005,

27. aprill 2005,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 18.–22. aprillini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 ettenähtud erisoodussuhkru kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 18.–22. aprillini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 ettenähtud erisoodussuhkru kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 18.–22. aprillini 2005 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1409/2004 (ELT L 256, 3.8.2004, lk 11).

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 18.–22.4.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Saavutatud |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 100 | |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 100 | |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Riik

18.–22.4.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

0

Saavutatud

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

100

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambiik

0

Saavutatud

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

100

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

0

Saavutatud

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 18.–22.4.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| Muud | 100 | |

Riik

18.–22.4.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

100

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 18.–22.4.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 0 | Saavutatud |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

18.–22.4.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

0

Saavutatud

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 646/2005,

27. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 94/2005 AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta jaanuari esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 638/2003 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 ja nõukogu otsuse 2001/822/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt (ÜMT) pärit riisi impordi korra kohta), (1) eriti selle artikli 17 punkti 2,

ning arvestades järgmist:

2005. aasta jaanuari osajaotuse kohta tehtud toodete kategooriate kaupa märgitud koguste kontrollimisel ilmnes, et ühes liikmesriigis oli tehtud sissekandmisel viga. Selle vea tulemusena vähenevad komisjoni määruse (EÜ) nr 94/2005 (2) lisas 2005. aasta mai osajaotuse kohta kinnitatud saadaolevad kogused. Selleks, et võtta arvesse jaanuarikuu osajaotuse korral tegelikult esitatud taotlusi ning teha need määrad kättesaadavaks mai osajaotuseks, tuleb määrust muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 94/2005 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 3.

1

(2)  ELT L 19, 21.1.2005, lk 40.

2

---

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse alates 2005. aasta jaanuarist osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse ossa ülekantavad kogused

| Päritolu/Toode | Vähendusprotsent | 2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd | Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd |
| ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)






  — | CN-kood 1006 |

Päritolu/Toode

Vähendusprotsent

2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides)

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)

—

CN-kood 1006

0

0

3 327,727

3 334

| Päritolu/Toode | Vähendusprotsent | 2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõike 1)






  — | CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Päritolu/Toode

Vähendusprotsent

2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides)

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõike 1)

—

CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

71,4487

—

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 5 lõike 1)

| — | CN-koodid 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-koodid 1006 40 00

0

9 810

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2005,

millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, kas Kreeka Vabariik on asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud nõukogu soovitustele tõhusate meetmetega reageerinud

(2005/334/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 8,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, (1) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on sätestatud asutamislepingu artiklis 104 eesmärgiga soodustada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi viivitamatut korrigeerimist. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. Stabiilsuse ja kasvu pakt sisaldab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, (1) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on sätestatud asutamislepingu artiklis 104 eesmärgiga soodustada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi viivitamatut korrigeerimist.

| (3) | 17. juuni 1997. aasta Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu resolutsioonis stabiilsuse ja kasvu pakti kohta (2) kutsutakse kõiki osapooli, st liikmesriike, nõukogu ja komisjoni, üles rakendama asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

(3)

17. juuni 1997. aasta Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu resolutsioonis stabiilsuse ja kasvu pakti kohta (2) kutsutakse kõiki osapooli, st liikmesriike, nõukogu ja komisjoni, üles rakendama asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ja õigeaegselt.

| (4) | 5. juuli 2004. aasta otsusega 2004/917/EÜ (3) otsustas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

5. juuli 2004. aasta otsusega 2004/917/EÜ (3) otsustas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu vastu soovituse, milles nähti ette, et Kreeka valitsus peab 5. novembriks 2004 võtma meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks hiljemalt 2005. aastal. Samas soovituses soovitas nõukogu Kreeka Vabariigil likvideerida olemasolev ülemäärane eelarvepuudujääk võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2005. aastaks ning võtta olukorra parandamiseks peamiselt struktuurilisi meetmeid 2004. ja 2005. aasta peale kokku vähemalt 1 % ulatuses SKTst, soovitavalt jagades kulud nende kahe aasta peale võrdselt. Lisaks soovitas nõukogu, et Kreeka Vabariik peaks tagama, et riigi koguvõla suhe piisavalt väheneb ja saavutab rahuldava kiirusega kontrollväärtuse taseme, pöörates samal ajal erilist tähelepanu peale netolaenude muudele teguritele, mis aitavad kaasa võlataseme muutusele. Lõpuks soovitas nõukogu Kreeka Vabariigil kiirkorras likvideerida ka tõsised puudujäägid eelarvestatistikas, parandades valitsemissektori üldiste andmete kogumist ja töötlemist. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu vastu soovituse, milles nähti ette, et Kreeka valitsus peab 5. novembriks 2004 võtma meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks hiljemalt 2005. aastal. Samas soovituses soovitas nõukogu Kreeka Vabariigil likvideerida olemasolev ülemäärane eelarvepuudujääk võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2005. aastaks ning võtta olukorra parandamiseks peamiselt struktuurilisi meetmeid 2004. ja 2005. aasta peale kokku vähemalt 1 % ulatuses SKTst, soovitavalt jagades kulud nende kahe aasta peale võrdselt. Lisaks soovitas nõukogu, et Kreeka Vabariik peaks tagama, et riigi koguvõla suhe piisavalt väheneb ja saavutab rahuldava kiirusega kontrollväärtuse taseme, pöörates samal ajal erilist tähelepanu peale netolaenude muudele teguritele, mis aitavad kaasa võlataseme muutusele. Lõpuks soovitas nõukogu Kreeka Vabariigil kiirkorras likvideerida ka tõsised puudujäägid eelarvestatistikas, parandades valitsemissektori üldiste andmete kogumist ja töötlemist.

| (6) | Otsustades selle üle, kas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele on reageeritud tõhusate meetmetega, rajab oma otsuse nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikega 2 asjaomase liikmesriigi valitsuse avalikult teatavaks tehtud otsustele. |
| --- | --- |

(6)

Otsustades selle üle, kas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele on reageeritud tõhusate meetmetega, rajab oma otsuse nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikega 2 asjaomase liikmesriigi valitsuse avalikult teatavaks tehtud otsustele.

| (7) | Hinnates avalikult teatavaks tehtud otsuseid, mille Kreeka Vabariik on vastu võtnud alates nõukogu soovituse esitamisest vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 kuni soovituses osutatud tähtpäevani, on võimalik järeldada järgmist:






  — | vaatamata 2004. aastaks kehtestatud tõkestavatele meetmetele, on fiskaalpoliitika olnud vastupidiselt nõukogu nõudele selgelt ekspansiivne. Osaliselt põhjustas seda andmete statistiline kontrollimine, mis viidi läbi koostöös Eurostatiga ESA 95 arvepidamise süsteemi nõuetekohaseks kohaldamiseks, ja kulude ületamine seoses olümpiamängude korraldamisega, nagu ka kulude ületamine muudes kuluartiklites ning puudujäägid teatavates tuluartiklites, mida ei kalkuleeritud 2004. aasta eelarves õigesti; |
| --- | --- | --- |

(7)

Hinnates avalikult teatavaks tehtud otsuseid, mille Kreeka Vabariik on vastu võtnud alates nõukogu soovituse esitamisest vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 kuni soovituses osutatud tähtpäevani, on võimalik järeldada järgmist:

—

vaatamata 2004. aastaks kehtestatud tõkestavatele meetmetele, on fiskaalpoliitika olnud vastupidiselt nõukogu nõudele selgelt ekspansiivne. Osaliselt põhjustas seda andmete statistiline kontrollimine, mis viidi läbi koostöös Eurostatiga ESA 95 arvepidamise süsteemi nõuetekohaseks kohaldamiseks, ja kulude ületamine seoses olümpiamängude korraldamisega, nagu ka kulude ületamine muudes kuluartiklites ning puudujäägid teatavates tuluartiklites, mida ei kalkuleeritud 2004. aasta eelarves õigesti;

| — | 2005. aastaks kehtestatud eelarvemeetmed, mis küll ulatuvad 2004. aasta kõrvalekallete korvamiseks ettenähtust kaugemale, ei pruugi tagada valitsemissektori eelarvepuudujäägi toomist alla 3 % SKTst 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

2005. aastaks kehtestatud eelarvemeetmed, mis küll ulatuvad 2004. aasta kõrvalekallete korvamiseks ettenähtust kaugemale, ei pruugi tagada valitsemissektori eelarvepuudujäägi toomist alla 3 % SKTst 2005. aastal;

| — | mitte ainult üldise riigi koguvõla suhe SKTsse ei lange piisava kiirusega, vaid ka 2004. aastaks kavandatud ulatuslik võlakoormust mõjutavate tegurite korrigeerimine näitab, et Kreeka valitsus ei ole rakendanud vajalikul tasemel tõhusaid erakorralisi meetmeid, aidates sel moel kaasa võlgnevuse suurenemisele; |
| --- | --- |

—

mitte ainult üldise riigi koguvõla suhe SKTsse ei lange piisava kiirusega, vaid ka 2004. aastaks kavandatud ulatuslik võlakoormust mõjutavate tegurite korrigeerimine näitab, et Kreeka valitsus ei ole rakendanud vajalikul tasemel tõhusaid erakorralisi meetmeid, aidates sel moel kaasa võlgnevuse suurenemisele;

| — | Kreeka Vabariik on parandanud eelarveandmete kogumist ja töötlemist, eriti sõjavarustusele tehtud kulutuste, intressimaksete ja sotsiaalkindlustusmaksetega seotud teabe puhul. Edasised tihedas koostöös Eurostatiga võetavad sammud tagavad viivitamatu ja nõuetekohase üldiste valitsemissektori andmete edastamise, mida nõutakse olemasolevas õiguslikus raamistikus. |
| --- | --- |

—

Kreeka Vabariik on parandanud eelarveandmete kogumist ja töötlemist, eriti sõjavarustusele tehtud kulutuste, intressimaksete ja sotsiaalkindlustusmaksetega seotud teabe puhul. Edasised tihedas koostöös Eurostatiga võetavad sammud tagavad viivitamatu ja nõuetekohase üldiste valitsemissektori andmete edastamise, mida nõutakse olemasolevas õiguslikus raamistikus.

| (8) | Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8 võib nõukogu otsustada soovituse avalikustada, kui ta teeb kindlaks, et tema asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele soovitusele ei ole tõhusate meetmetega reageeritud. Kreeka Vabariik avalikustas nimetatud soovituse juba 2004. aasta juulis kooskõlas Euroopa Ülemkogu resolutsiooniga stabiilsuse ja kasvu pakti kohta, |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8 võib nõukogu otsustada soovituse avalikustada, kui ta teeb kindlaks, et tema asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele soovitusele ei ole tõhusate meetmetega reageeritud. Kreeka Vabariik avalikustas nimetatud soovituse juba 2004. aasta juulis kooskõlas Euroopa Ülemkogu resolutsiooniga stabiilsuse ja kasvu pakti kohta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka Vabariik ei ole nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele soovituses sätestatud ajavahemiku jooksul tõhusate meetmetega reageerinud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

2

(3)  ELT L 389, 30.12.2004, lk 25.

3

---

Komisjon

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/26

---

KOMISJONI OTSUS,

25. aprill 2005,

millega muudetakse otsust nr 2001/657/EÜ, et laiendada erandit soolatursafileele ja tervele soolatursale

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1256 all)

(2005/335/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (“Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus”), (1) eriti selle III lisa artikli 37 lõike 9 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2001/657/EÜ (2) kehtestati Saint-Pierre'i ja Miqueloni suhtes erand mõiste “päritolustaatusega toode” määratlusest, et võtta arvesse eriolukorda seoses CN-koodi 0304 20 alla kuuluva külmutatud tursa-, meriahvena-, lesta- ja hariliku hiidlesta fileega. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2001/657/EÜ (2) kehtestati Saint-Pierre'i ja Miqueloni suhtes erand mõiste “päritolustaatusega toode” määratlusest, et võtta arvesse eriolukorda seoses CN-koodi 0304 20 alla kuuluva külmutatud tursa-, meriahvena-, lesta- ja hariliku hiidlesta fileega.

| (2) | 20. jaanuaril 2005 taotles Prantsusmaa valitsus otsuse 2001/657/EÜ muutmist, et laiendada erandit, mis anti seoses CN-koodi ex 0304 20 alla kuuluva külmutatud tursafileega, CN-koodi ex 0305 30 alla kuuluvale soolatursafileele ja CN-koodi 0305 62 alla kuuluvale soolatud tervele tursale. |
| --- | --- |

(2)

20. jaanuaril 2005 taotles Prantsusmaa valitsus otsuse 2001/657/EÜ muutmist, et laiendada erandit, mis anti seoses CN-koodi ex 0304 20 alla kuuluva külmutatud tursafileega, CN-koodi ex 0305 30 alla kuuluvale soolatursafileele ja CN-koodi 0305 62 alla kuuluvale soolatud tervele tursale.

| (3) | Prantsusmaa valitsus põhjendas oma taotlust kohaliku tööstuse müügistrateegia kohandamisega Euroopa turgudele vastavaks. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa valitsus põhjendas oma taotlust kohaliku tööstuse müügistrateegia kohandamisega Euroopa turgudele vastavaks.

| (4) | Taotletud erand on põhjendatud nõukogu otsuse 2001/822/EMÜ III lisa artikli 37 lõikes 1 sätestatud tingimuste alusel, kuna see on ülimalt oluline kalatööstuse ja sellega seotud töökohtade säilimise seisukohalt. |
| --- | --- |

(4)

Taotletud erand on põhjendatud nõukogu otsuse 2001/822/EMÜ III lisa artikli 37 lõikes 1 sätestatud tingimuste alusel, kuna see on ülimalt oluline kalatööstuse ja sellega seotud töökohtade säilimise seisukohalt.

| (5) | Taotletud muudatus ei muudaks tursa jaoks ette nähtud aastast üldkogust, samuti ei muudaks see erandi kehtivusaega ning seega ei saaks sellest mõnele ühenduse väljakujunenud majandusharule tuleneda suurt kahju. |
| --- | --- |

(5)

Taotletud muudatus ei muudaks tursa jaoks ette nähtud aastast üldkogust, samuti ei muudaks see erandi kehtivusaega ning seega ei saaks sellest mõnele ühenduse väljakujunenud majandusharule tuleneda suurt kahju.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2001/657/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2001/657/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/657/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. maist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 231, 29.8.2001, lk 13.

2

---

LISA

Otsuse 2001/657/EÜ lisa asendatakse järgmisega:

“LISA

SAINT-PIERRE JA MIQUELON

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Ajavahemik | Kogus
  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1651 | ex 0304 20
  ex 0305 30
  0305 62 | Külmutatud tursafilee;
  soolatursafilee;
  terve soolatursk | 1.9.2001–31.8.2002 | 1 100 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 1 100 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 1 100 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 1 100 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 1 100 |
| 09.1652 | ex 0304 20 | Külmutatud meriahvenafilee | 1.9.2001–31.8.2002 | 60 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 60 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 60 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 60 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 60 |
| 09.1656 | ex 0304 20 | Külmutatud lestafilee | 1.9.2001–31.8.2002 | 11 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 11 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 11 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 11 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 11 |
| 09.1659 | ex 0304 20 | Külmutatud hariliku hiidlesta filee | 1.9.2001–31.8.2002 | 119 |
| 1.9.2002–31.8.2003 | 119 |
| 1.9.2003–31.8.2004 | 119 |
| 1.9.2004–31.8.2005 | 119 |
| 1.9.2005–31.8.2006 | 119” |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Ajavahemik

Kogus

(t)

09.1651

ex 0304 20

ex 0305 30

0305 62

Külmutatud tursafilee;

soolatursafilee;

terve soolatursk

1.9.2001–31.8.2002

1 100

1.9.2002–31.8.2003

1 100

1.9.2003–31.8.2004

1 100

1.9.2004–31.8.2005

1 100

1.9.2005–31.8.2006

1 100

09.1652

ex 0304 20

Külmutatud meriahvenafilee

1.9.2001–31.8.2002

60

1.9.2002–31.8.2003

60

1.9.2003–31.8.2004

60

1.9.2004–31.8.2005

60

1.9.2005–31.8.2006

60

09.1656

ex 0304 20

Külmutatud lestafilee

1.9.2001–31.8.2002

11

1.9.2002–31.8.2003

11

1.9.2003–31.8.2004

11

1.9.2004–31.8.2005

11

1.9.2005–31.8.2006

11

09.1659

ex 0304 20

Külmutatud hariliku hiidlesta filee

1.9.2001–31.8.2002

119

1.9.2002–31.8.2003

119

1.9.2003–31.8.2004

119

1.9.2004–31.8.2005

119

1.9.2005–31.8.2006

119”

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/28

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 305/04/COL,

1. detsember 2004,

millega neljakümne kaheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, muutes 16. peatükki (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antav abi) ning asjakohaste meetmete ettepanek

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EMP lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ning 26. protokolli,

võttes arvesse EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut, (2) eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b ning 3. protokolli I osa artiklit 1 ja 3. protokolli II osa artikleid 18 ja 19, (3)

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu kohaselt peab EFTA järelevalveamet jõustama EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt annab EFTA järelevalveamet välja teatisi või suunised EMP lepingus käsitletavate küsimuste kohta, kui see on kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus selgesõnaliselt sätestatud või kui EFTA järelevalveamet peab seda vajalikuks,

meenutades 19. jaanuaril 1994 EFTA järelevalveameti vastu võetud riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (4)

arvestades, et Euroopa Komisjon avaldas 1. oktoobril 2004 uue teatise, milles käsitletakse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ning asjakohaste meetmete ettepanekut vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 1, (5)

arvestades, et see teatis on kohaldatav Euroopa Majanduspiirkonnas,

arvestades, et kogu Euroopa Majanduspiirkonnas tuleb tagada EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine,

arvestades, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva jaotise “ÜLDSÄTTED” II punkti kohaselt võtab EFTA järelevalveamet pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist vastu Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidele vastavad õigusaktid,

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

tuletades meelde, et 3. veebruari 2004. aasta mitmepoolsel kohtumisel konsulteeris EFTA järelevalveamet sellel teemal EFTA riikidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1) | Riigiabi suuniste 16. peatükki muudetakse, asendades praeguse 16. peatüki käesoleva otsuse lisas oleva tekstiga. Pannakse ette asjakohased meetmed, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

1)

Riigiabi suuniste 16. peatükki muudetakse, asendades praeguse 16. peatüki käesoleva otsuse lisas oleva tekstiga. Pannakse ette asjakohased meetmed, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

| 2) | EFTA riike teavitatakse kirjaga, millele lisatakse käesoleva otsuse ja selle lisa koopiad. EFTA riigid peavad kinnitama oma nõusolekut asjakohaste meetmetega oma allkirjaga ühe kuu jooksul kõnealuse kirja kättesaamisest. EFTA riigid peavad uusi suuniseid järgima hiljemalt 1. juunist 2005. |
| --- | --- |

2)

EFTA riike teavitatakse kirjaga, millele lisatakse käesoleva otsuse ja selle lisa koopiad. EFTA riigid peavad kinnitama oma nõusolekut asjakohaste meetmetega oma allkirjaga ühe kuu jooksul kõnealuse kirja kättesaamisest. EFTA riigid peavad uusi suuniseid järgima hiljemalt 1. juunist 2005.

| 3) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 27. protokolli punkti d kohaselt teavitatakse Euroopa Komisjoni, edastades käesoleva otsuse ja selle lisa koopiad. |
| --- | --- |

3)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 27. protokolli punkti d kohaselt teavitatakse Euroopa Komisjoni, edastades käesoleva otsuse ja selle lisa koopiad.

| 4) | Käesolev otsus ja selle lisa avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP lisas. |
| --- | --- |

4)

Käesolev otsus ja selle lisa avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP lisas.

| 5) | Kui EFTA riigid kiidavad asjakohaste meetmete ettepaneku heaks, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP lisas kokkuvõtlik teadaanne. |
| --- | --- |

5)

Kui EFTA riigid kiidavad asjakohaste meetmete ettepaneku heaks, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP lisas kokkuvõtlik teadaanne.

| 6) | Ingliskeelne otsus on autentne. |
| --- | --- |

6)

Ingliskeelne otsus on autentne.

| 7) | Käesolev otsus on adresseeritud Norrale, Islandile ja Liechtensteinile. |
| --- | --- |

7)

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale, Islandile ja Liechtensteinile.

Brüssel, 1. detsember 2004

EFTA järelevalveameti nimel

President

Hannes HAFSTEIN

Kolleegiumi liige

Einar M. BULL

---

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokoll, muudetud EFTA riikide poolt 10. detsembril 2001. Nende muudatustega kaasati 3. protokolli nõukogu 22. märtsi 1999 määrus (EÜ) 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks); muudatused jõustusid 28. augustil 2003.

3

(4)  Suunised Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, vastu võetud ja avaldatud EFTA järelevalveameti poolt 19. jaanuaril 1994, EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP lisa nr 32, viimati muudetud järelevalveameti 14. juuli 2004 otsusega 195/04/COL, mida ei ole veel avaldatud. Edaspidi “riigiabi suunised”.

4

(5)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

5

---

LISA

“16.   ABI RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE PÄÄSTMISEKS JA ÜMBERKORRALDAMISEKS (1)

16.1.   Sissejuhatus

| (1) | EFTA järelevalveamet (edaspidi “järelevalveamet”) võttis 1994. aastal vastu oma esimesed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. (2) Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal. (3) |
| --- | --- |

(1)

EFTA järelevalveamet (edaspidi “järelevalveamet”) võttis 1994. aastal vastu oma esimesed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. (2) Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal. (3)

| (2) | Käesolevas versioonis, mis põhineb varasematel versioonidel, soovib järelevalveamet mitmetel põhjustel (4) teha muudatusi ja lisada selgust. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas versioonis, mis põhineb varasematel versioonidel, soovib järelevalveamet mitmetel põhjustel (4) teha muudatusi ja lisada selgust.

| (3) | Ebatõhusate firmade lahkumine on turu toimimise tavapärane osa. Ei saa kujuneda reegliks, et raskustesse sattunud ettevõtte päästab riik. Päästmis- ja ümberkorraldamistegevuseks antud abi on toonud endaga kõige vastuolulisemad riigiabi juhtumid ning see kuulub kõige moonutavamat liiki riigiabi hulka. Seega tuleks reeglina järgida EMP lepingus sätestatud riigiabi andmise keelu üldpõhimõtet ja piirata sellest tehtavaid erandeid. |
| --- | --- |

(3)

Ebatõhusate firmade lahkumine on turu toimimise tavapärane osa. Ei saa kujuneda reegliks, et raskustesse sattunud ettevõtte päästab riik. Päästmis- ja ümberkorraldamistegevuseks antud abi on toonud endaga kõige vastuolulisemad riigiabi juhtumid ning see kuulub kõige moonutavamat liiki riigiabi hulka. Seega tuleks reeglina järgida EMP lepingus sätestatud riigiabi andmise keelu üldpõhimõtet ja piirata sellest tehtavaid erandeid.

| (4) | Tuleb järgida ühekordse abi põhimõtet, et vältida ettevõtete kunstlikku elushoidmist korduva päästmis- ja ümberkorraldusabi teel. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb järgida ühekordse abi põhimõtet, et vältida ettevõtete kunstlikku elushoidmist korduva päästmis- ja ümberkorraldusabi teel.

| (5) | 1999. aasta suunistes tehakse vahet päästmisabi ja ümberkorraldusabi vahel, määratledes päästmisabi ajutise abina, mille eesmärk on hoida raskustes olevat äriühingut pinnal seni, kuni ümberkorraldus- ja/või likvideerimiskava on välja töötatud. Põhimõtteliselt ei tohtinud selles järgus rakendada mingeid riigiabi toel rahastatavaid ümberkorraldusmeetmeid. Siiski on päästmisabi ja ümberkorraldusabi selline range eristamine toonud kaasa raskusi. Raskustesse sattunud äriühingutel võib tekkida vajadus võtta kiireid struktuurimeetmeid, et peatada või vähendada finantsseisundi halvenemist päästmise faasis. Käesolevates suunistes laiendatakse seetõttu “päästmisabi” mõistet, võimaldamaks toetusesaajal võtta kiireid meetmeid, sealhulgas isegi struktuurimeetmeid, nagu filiaali kohene sulgemine või muu kahjumit tekitavast tegevusest loobumine. Arvestades sellise abi kiireloomulisust, tuleb EFTA riikidele anda võimalus kasutada heakskiidu saamiseks lihtsustatud menetlust. |
| --- | --- |

(5)

1999. aasta suunistes tehakse vahet päästmisabi ja ümberkorraldusabi vahel, määratledes päästmisabi ajutise abina, mille eesmärk on hoida raskustes olevat äriühingut pinnal seni, kuni ümberkorraldus- ja/või likvideerimiskava on välja töötatud. Põhimõtteliselt ei tohtinud selles järgus rakendada mingeid riigiabi toel rahastatavaid ümberkorraldusmeetmeid. Siiski on päästmisabi ja ümberkorraldusabi selline range eristamine toonud kaasa raskusi. Raskustesse sattunud äriühingutel võib tekkida vajadus võtta kiireid struktuurimeetmeid, et peatada või vähendada finantsseisundi halvenemist päästmise faasis. Käesolevates suunistes laiendatakse seetõttu “päästmisabi” mõistet, võimaldamaks toetusesaajal võtta kiireid meetmeid, sealhulgas isegi struktuurimeetmeid, nagu filiaali kohene sulgemine või muu kahjumit tekitavast tegevusest loobumine. Arvestades sellise abi kiireloomulisust, tuleb EFTA riikidele anda võimalus kasutada heakskiidu saamiseks lihtsustatud menetlust.

| (6) | Ümberkorraldusabi puhul jätkati 1999. aasta suunistes, toetudes 1994. aasta suunistele, toetusesaajalt olulise panuse nõudmist ümberkorraldustesse. Käesoleva läbivaatamise raames on asjakohane kinnitada veel kord põhimõtet, et panus peab olema reaalne ega tohi hõlmata abi. Toetusesaaja panusel on kahene eesmärk: ühelt poolt näitab see, et turg (omanikud, kreeditorid) usub, et mõistliku aja jooksul on võimalik elujõulisus taastada. Teisalt tagatakse sellega, et ümberkorraldusabi piirdub miinimumiga, mis on vajalik elujõulisuse taastamiseks, vältides samas konkurentsi moonutamist. Sellega seoses nõuab järelevalveamet tasakaalustavaid meetmeid, et vähendada mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(6)

Ümberkorraldusabi puhul jätkati 1999. aasta suunistes, toetudes 1994. aasta suunistele, toetusesaajalt olulise panuse nõudmist ümberkorraldustesse. Käesoleva läbivaatamise raames on asjakohane kinnitada veel kord põhimõtet, et panus peab olema reaalne ega tohi hõlmata abi. Toetusesaaja panusel on kahene eesmärk: ühelt poolt näitab see, et turg (omanikud, kreeditorid) usub, et mõistliku aja jooksul on võimalik elujõulisus taastada. Teisalt tagatakse sellega, et ümberkorraldusabi piirdub miinimumiga, mis on vajalik elujõulisuse taastamiseks, vältides samas konkurentsi moonutamist. Sellega seoses nõuab järelevalveamet tasakaalustavaid meetmeid, et vähendada mõju konkurentsile.

| (7) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi andmist raskustesse sattunud ettevõtetele võib lugeda õiguspäraseks vaid teatavatel tingimustel. Seda võib näiteks põhjendada sotsiaal- või regionaalpoliitiliste kaalutlustega, vajadusega võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) positiivset mõju majandusele või erandjuhul sellega, et soovitakse säilitada turu konkurentsipõhimõtetele vastavat ülesehitust, kui äriühingute turult kadumine võiks tekitada monopoolse või raske oligopoolse olukorra. Teisalt ei ole õigustatud selliste ettevõtete kunstlik elushoidmine, mis tegutsevad sektoris, mis oma ülesehituse tõttu on pikaajalise liigse tootmisvõimsusega, või mis suudavad püsida vaid riigi korduva sekkumise toel. |
| --- | --- |

(7)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi andmist raskustesse sattunud ettevõtetele võib lugeda õiguspäraseks vaid teatavatel tingimustel. Seda võib näiteks põhjendada sotsiaal- või regionaalpoliitiliste kaalutlustega, vajadusega võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) positiivset mõju majandusele või erandjuhul sellega, et soovitakse säilitada turu konkurentsipõhimõtetele vastavat ülesehitust, kui äriühingute turult kadumine võiks tekitada monopoolse või raske oligopoolse olukorra. Teisalt ei ole õigustatud selliste ettevõtete kunstlik elushoidmine, mis tegutsevad sektoris, mis oma ülesehituse tõttu on pikaajalise liigse tootmisvõimsusega, või mis suudavad püsida vaid riigi korduva sekkumise toel.

16.2.   Mõisted ja suuniste kohaldamisala ning seos muude riigiabi käsitlevate tekstidega

16.2.1.   Raskustes oleva äriühingu tähendus

| (8) | EMPis puudub raskustes oleva äriühingu mõiste. Käesolevate suuniste tähenduses peab järelevalveamet äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(8)

EMPis puudub raskustes oleva äriühingu mõiste. Käesolevate suuniste tähenduses peab järelevalveamet äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.

| (9) | Põhimõtteliselt loetakse mis tahes suurusega äriühingut käesolevate suuniste tähenduses raskustes olevaks järgmistel asjaoludel:






  a) | kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, (5) kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist (6) ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul; või |
| --- | --- | --- |

(9)

Põhimõtteliselt loetakse mis tahes suurusega äriühingut käesolevate suuniste tähenduses raskustes olevaks järgmistel asjaoludel:

a)

kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, (5) kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist (6) ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul; või

| b) | kui on tegemist äriühinguga, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest, (7) ja kes on vastavalt raamatupidamisaruannetele kaotanud üle poole oma kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul; või |
| --- | --- |

b)

kui on tegemist äriühinguga, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest, (7) ja kes on vastavalt raamatupidamisaruannetele kaotanud üle poole oma kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul; või

| c) | kui asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

c)

kui asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

| (10) | Isegi kui ei esine ühtegi punktis 9 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus. Halvemal juhul võib äriühing juba olla maksejõuetu või siseriikliku õiguse kohaselt võidakse selle suhtes nõuda kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamist. Nimetatud juhul kohaldatakse neid suuniseid igasuguse antava abi suhtes, mis võimaldab jätkata äriühingu tegevust. Igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt või turuallikatest saadavate vahenditega. |
| --- | --- |

(10)

Isegi kui ei esine ühtegi punktis 9 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus. Halvemal juhul võib äriühing juba olla maksejõuetu või siseriikliku õiguse kohaselt võidakse selle suhtes nõuda kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamist. Nimetatud juhul kohaldatakse neid suuniseid igasuguse antava abi suhtes, mis võimaldab jätkata äriühingu tegevust. Igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et teda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt või turuallikatest saadavate vahenditega.

| (11) | Käesolevate suuniste tähenduses ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äriühingu varad üle. Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks esimese 3 aasta jooksul pärast tegevuse alustamist vastavas valdkonnas. Alles pärast seda on ta päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik järgmistel tingimustel:






  a) | ta vastab käesolevates suunistes esitatud raskustes oleva äriühingu mõistele ja |
| --- | --- | --- |

(11)

Käesolevate suuniste tähenduses ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äriühingu varad üle. Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks esimese 3 aasta jooksul pärast tegevuse alustamist vastavas valdkonnas. Alles pärast seda on ta päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik järgmistel tingimustel:

a)

ta vastab käesolevates suunistes esitatud raskustes oleva äriühingu mõistele ja

| b) | ta ei moodusta suurema kontserni osa, (8) välja arvatud punktis 12 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

ta ei moodusta suurema kontserni osa, (8) välja arvatud punktis 12 sätestatud tingimustel.

| (12) | Suuremasse kontserni kuuluv või selle poolt ülevõetav äriühing ei ole tavaliselt päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on äriühingusisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Kui raskustes olev äriühing loob tütarettevõtte, loetakse tütarettevõtet koos teda kontrolliva raskustes oleva äriühinguga kontserniks ning ta võib saada abi käesolevas punktis sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(12)

Suuremasse kontserni kuuluv või selle poolt ülevõetav äriühing ei ole tavaliselt päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on äriühingusisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Kui raskustes olev äriühing loob tütarettevõtte, loetakse tütarettevõtet koos teda kontrolliva raskustes oleva äriühinguga kontserniks ning ta võib saada abi käesolevas punktis sätestatud tingimustel.

16.2.2.   Päästmis- ja ümberkorraldamisabi mõiste

| (13) | Päästmisabi ja ümberkorraldamisabi kohta kehtivad samad suunised, sest mõlemal juhul peavad ametivõimud tegelema raskustes oleva äriühinguga ning päästmine ja ümberkorraldamine on sageli ühe toimingu kaks osa, isegi kui nendega on seotud erinevad protsessid. |
| --- | --- |

(13)

Päästmisabi ja ümberkorraldamisabi kohta kehtivad samad suunised, sest mõlemal juhul peavad ametivõimud tegelema raskustes oleva äriühinguga ning päästmine ja ümberkorraldamine on sageli ühe toimingu kaks osa, isegi kui nendega on seotud erinevad protsessid.

| (14) | Päästmisabi on oma laadilt ajutine ja tagastatav abi. Selle esmaeesmärk on hoida raskustes olevat äriühingut pinnal seni, kuni ümberkorraldus- või likvideerimiskava on välja töötatud. Üldpõhimõtte kohaselt võimaldab päästmisabi toetada ajutiselt äriühingut, kelle finantsseisund on tõsiselt halvenenud, mis väljendub terava likviidsuskriisi või tehnilise maksuvõimetusena. Selline ajutine abi peab andma aega analüüsida asjaolusid, mis olid raskuste põhjuseks, ning võimaldama välja töötada asjakohase plaani nende raskuste leevendamiseks. Päästmisabi peab olema piiratud vajaliku miinimumini. Teisisõnu, päästmisabi pakub raskustes olevatele äriühingule lühiajalist kergendust, mis ei ole pikem kui kuus kuud. Abi peab olema tagastatav likviidsustoetuse laenugarantiide või laenudena, mille intress on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga ja eelkõige järelevalveameti poolt vastuvõetud viiteintressiga. Struktuurimeetmeid, mis ei vaja kohest tegevust, näiteks riigi hüvitamatut ja automaatset osalust äriühingus oma vahenditega, ei saa rahastada päästmisabi kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Päästmisabi on oma laadilt ajutine ja tagastatav abi. Selle esmaeesmärk on hoida raskustes olevat äriühingut pinnal seni, kuni ümberkorraldus- või likvideerimiskava on välja töötatud. Üldpõhimõtte kohaselt võimaldab päästmisabi toetada ajutiselt äriühingut, kelle finantsseisund on tõsiselt halvenenud, mis väljendub terava likviidsuskriisi või tehnilise maksuvõimetusena. Selline ajutine abi peab andma aega analüüsida asjaolusid, mis olid raskuste põhjuseks, ning võimaldama välja töötada asjakohase plaani nende raskuste leevendamiseks. Päästmisabi peab olema piiratud vajaliku miinimumini. Teisisõnu, päästmisabi pakub raskustes olevatele äriühingule lühiajalist kergendust, mis ei ole pikem kui kuus kuud. Abi peab olema tagastatav likviidsustoetuse laenugarantiide või laenudena, mille intress on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga ja eelkõige järelevalveameti poolt vastuvõetud viiteintressiga. Struktuurimeetmeid, mis ei vaja kohest tegevust, näiteks riigi hüvitamatut ja automaatset osalust äriühingus oma vahenditega, ei saa rahastada päästmisabi kaudu.

| (15) | Kui ümberkorraldus- või likvideerimiskava, mille tarvis abi on taotletud, on koostatud ja rakendatud, loetakse igasugust edasist abi ümberkorraldusabiks. Viivitamata kahjumi peatamiseks võetavatele meetmetele, sealhulgas struktuurimeetmetele (näiteks kohene loobumine kahjumit tekitavast tegevusvaldkonnast), võib anda päästmisabi jaotises 16.3.1 (individuaalne abi) ja 16.4.3 (abikavad) sätestatud tingimustel. Kui tegemist ei ole jaotises 16.3.1.2 sätestatud lihtsustatud menetlusega, peab EFTA riik näitama, et selliste struktuurimeetmete kohene võtmine on vajalik. Tavaliselt ei saa päästmisabi kasutada finantsiliseks ümberkujundamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Kui ümberkorraldus- või likvideerimiskava, mille tarvis abi on taotletud, on koostatud ja rakendatud, loetakse igasugust edasist abi ümberkorraldusabiks. Viivitamata kahjumi peatamiseks võetavatele meetmetele, sealhulgas struktuurimeetmetele (näiteks kohene loobumine kahjumit tekitavast tegevusvaldkonnast), võib anda päästmisabi jaotises 16.3.1 (individuaalne abi) ja 16.4.3 (abikavad) sätestatud tingimustel. Kui tegemist ei ole jaotises 16.3.1.2 sätestatud lihtsustatud menetlusega, peab EFTA riik näitama, et selliste struktuurimeetmete kohene võtmine on vajalik. Tavaliselt ei saa päästmisabi kasutada finantsiliseks ümberkujundamiseks.

| (16) | Ümberkorraldamine seevastu on realistlik, ühtne ja laiaulatuslik kava, mille eesmärk on äriühingu elujõulisuse taastamine pikaks ajaks. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt üht või mitut järgmist elementi: äriühingu tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, milles tavaliselt sisaldub kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, sellise olemasoleva tegevuse ümberkorraldamine, mida saab uuesti konkurentsivõimeliseks muuta, ning võimalik tegevuse mitmekesistamine uue ja elujõulisema tegevuse suunas. Füüsilise ümberkorraldamisega peab tavaliselt kaasnema rahaline ümberkorraldamine (kapitalisüstid, võla vähendamine). Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluv ümberkorraldamine ei saa siiski piirduda üksnes finantsabiga varasema kahjumi korvamiseks ja jätta kahjumi põhjused puutumata. |
| --- | --- |

(16)

Ümberkorraldamine seevastu on realistlik, ühtne ja laiaulatuslik kava, mille eesmärk on äriühingu elujõulisuse taastamine pikaks ajaks. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt üht või mitut järgmist elementi: äriühingu tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, milles tavaliselt sisaldub kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, sellise olemasoleva tegevuse ümberkorraldamine, mida saab uuesti konkurentsivõimeliseks muuta, ning võimalik tegevuse mitmekesistamine uue ja elujõulisema tegevuse suunas. Füüsilise ümberkorraldamisega peab tavaliselt kaasnema rahaline ümberkorraldamine (kapitalisüstid, võla vähendamine). Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluv ümberkorraldamine ei saa siiski piirduda üksnes finantsabiga varasema kahjumi korvamiseks ja jätta kahjumi põhjused puutumata.

16.2.3.   Rakendusala

| (17) | Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõikide sektorite äriühingute suhtes, mida reguleeritakse EMP lepinguga ja mida järelevalve kontrollib vastavalt EMP lepingu artiklile 62, ilma et see piiraks asjaomasesse sektorisse kuuluvate raskustes olevate äriühingutega seotud eeskirjade (9) kohaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõikide sektorite äriühingute suhtes, mida reguleeritakse EMP lepinguga ja mida järelevalve kontrollib vastavalt EMP lepingu artiklile 62, ilma et see piiraks asjaomasesse sektorisse kuuluvate raskustes olevate äriühingutega seotud eeskirjade (9) kohaldamist.

16.2.4.   Kokkusobivus ühisturuga

| (18) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse, et artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluv abi loetakse kokkusobivaks ühisturuga. Välja arvatud abi, mis ette nähtud artikli 61 lõikes 2, eelkõige seoses loodusõnnetuste või erandlike juhtumitega, ja mida siin ei käsitleta, on raskustes olevate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi ühisturuga kokkusobivuse ainus alus artikli 61 lõike 3 punkt c. Selle sätte põhjal on järelevalveametil volitus lubada “teatava majandustegevuse (...) arengu hõlbustamiseks antavat abi, kui see ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega”. Eelkõige võib abi olla vajalik turuga seotud ebaõnnestumistest tingitud erinevuste vähendamiseks või majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse, et artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluv abi loetakse kokkusobivaks ühisturuga. Välja arvatud abi, mis ette nähtud artikli 61 lõikes 2, eelkõige seoses loodusõnnetuste või erandlike juhtumitega, ja mida siin ei käsitleta, on raskustes olevate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi ühisturuga kokkusobivuse ainus alus artikli 61 lõike 3 punkt c. Selle sätte põhjal on järelevalveametil volitus lubada “teatava majandustegevuse (...) arengu hõlbustamiseks antavat abi, kui see ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega”. Eelkõige võib abi olla vajalik turuga seotud ebaõnnestumistest tingitud erinevuste vähendamiseks või majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks.

| (19) | Kui raskustes oleva äriühingu eksistents on sattunud ohtu, ei saa seda kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus on tagatud. Järelikult võib järelevalveameti arvates abi raskustes olevatele äriühingutele edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus EMP huvidega, kui täidetakse käesolevates suunistes kehtestatud tingimusi. Kui päästetavad või ümberkorraldatavad äriühingud paiknevad abistatavates piirkondades, võtab järelevalveamet punktide 54–55 kohaselt arvesse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktides a ja c nimetatud piirkondlikke kaalutlusi. |
| --- | --- |

(19)

Kui raskustes oleva äriühingu eksistents on sattunud ohtu, ei saa seda kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus on tagatud. Järelikult võib järelevalveameti arvates abi raskustes olevatele äriühingutele edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus EMP huvidega, kui täidetakse käesolevates suunistes kehtestatud tingimusi. Kui päästetavad või ümberkorraldatavad äriühingud paiknevad abistatavates piirkondades, võtab järelevalveamet punktide 54–55 kohaselt arvesse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktides a ja c nimetatud piirkondlikke kaalutlusi.

| (20) | Järelevalveamet pöörab erilist tähelepanu vajadusele takistada käesolevate suuniste kasutamist selleks, et hoida kõrvale olemasolevates raamprogrammides ja suunistes sätestatud põhimõtetest. |
| --- | --- |

(20)

Järelevalveamet pöörab erilist tähelepanu vajadusele takistada käesolevate suuniste kasutamist selleks, et hoida kõrvale olemasolevates raamprogrammides ja suunistes sätestatud põhimõtetest.

| (21) | Päästmis- või ümberkorraldamisabi hindamist ei tohiks mõjutada muutused abistatava ettevõtte omandisuhetes. |
| --- | --- |

(21)

Päästmis- või ümberkorraldamisabi hindamist ei tohiks mõjutada muutused abistatava ettevõtte omandisuhetes.

16.2.5.   Varasema ebaseadusliku abi saajad

| (22) | Kui raskustes olev äriühing on varem saanud ebaseaduslikku abi, mille suhtes järelevalveamet on teinud negatiivse otsuse koos sissenõudekorraldusega ning tagastamist ei ole toimunud vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtuorgani loomise lepingu (edaspidi “järelevalve ja kohtu leping”) (10) 3. protokolli II osa artiklile 14, võetakse samale ettevõttele päästmis- ja ümberkorraldamisabi andmise üle otsustamisel arvesse esiteks vana ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks tõsiasja, et vana abi ei ole tagasi makstud. (11) |
| --- | --- |

(22)

Kui raskustes olev äriühing on varem saanud ebaseaduslikku abi, mille suhtes järelevalveamet on teinud negatiivse otsuse koos sissenõudekorraldusega ning tagastamist ei ole toimunud vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtuorgani loomise lepingu (edaspidi “järelevalve ja kohtu leping”) (10) 3. protokolli II osa artiklile 14, võetakse samale ettevõttele päästmis- ja ümberkorraldamisabi andmise üle otsustamisel arvesse esiteks vana ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks tõsiasja, et vana abi ei ole tagasi makstud. (11)

16.3.   Järelevalveametile eraldi teatatud päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi lubamise üldised tingimused

| (23) | Käesolev peatükk käsitleb üksnes individuaalseid järelevalveametile teatatud abimeetmeid. Teatavatel tingimustel võib järelevalveamet lubada ka päästmis- või ümberkorraldamiskavasid: need tingimused on esitatud peatükis 16.4. |
| --- | --- |

(23)

Käesolev peatükk käsitleb üksnes individuaalseid järelevalveametile teatatud abimeetmeid. Teatavatel tingimustel võib järelevalveamet lubada ka päästmis- või ümberkorraldamiskavasid: need tingimused on esitatud peatükis 16.4.

16.3.1.   Päästmisabi

16.3.1.1.   Tingimused

| (24) | Et järelevalveamet punktis 14 määratletud päästmisabi heaks kiidaks, peab see vastama järgmistele tingimustele:






  a) | abi peab moodustuma likviidsustoetusest laenugarantiide või laenudena; (12) mõlemal juhul tuleb laenult võtta intressi, mis on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga ja eelkõige järelevalveameti poolt vastuvõetud viiteintressiga; kõik laenud tuleb tagasi maksta ja kõik garantiid peavad lõppema mitte hiljem kui kuus kuud pärast esimese väljamakse tegemist äriühingule; |
| --- | --- | --- |

(24)

Et järelevalveamet punktis 14 määratletud päästmisabi heaks kiidaks, peab see vastama järgmistele tingimustele:

a)

abi peab moodustuma likviidsustoetusest laenugarantiide või laenudena; (12) mõlemal juhul tuleb laenult võtta intressi, mis on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga ja eelkõige järelevalveameti poolt vastuvõetud viiteintressiga; kõik laenud tuleb tagasi maksta ja kõik garantiid peavad lõppema mitte hiljem kui kuus kuud pärast esimese väljamakse tegemist äriühingule;

| b) | abi peab olema põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei tohi olla lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele EMP lepingu osalisriikidele; |
| --- | --- |

b)

abi peab olema põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei tohi olla lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele EMP lepingu osalisriikidele;

| c) | abimeetmetest teatamisega peab kaasnema EFTA riigi kohustus edastada järelevalveametile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme lubamist ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõend laenu täieliku tagasimaksmise kohta ja/või garantii lõppemise kohta; teatamata abi korral peab EFTA riik edastama ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise kohta ja/või garantii lõppemise kohta hiljemalt kuus kuud pärast selle meetme esmakordset rakendamist; |
| --- | --- |

c)

abimeetmetest teatamisega peab kaasnema EFTA riigi kohustus edastada järelevalveametile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme lubamist ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõend laenu täieliku tagasimaksmise kohta ja/või garantii lõppemise kohta; teatamata abi korral peab EFTA riik edastama ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise kohta ja/või garantii lõppemise kohta hiljemalt kuus kuud pärast selle meetme esmakordset rakendamist;

| d) | abi peab olema piiratud summaga, mis on vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud. See summa võib hõlmata abi kiireloomulisteks struktuurimeetmeteks vastavalt punktile 15. Tarvilik summa peab põhinema kahjumis äriühingu likviidsusvajadustel. Summa kindlaksmääramisel võetakse arvesse lisas toodud valemi rakendamise tulemusi. Arvutuse tulemust ületav päästmisabi peab olema nõuetekohaselt selgitatud; |
| --- | --- |

d)

abi peab olema piiratud summaga, mis on vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud. See summa võib hõlmata abi kiireloomulisteks struktuurimeetmeteks vastavalt punktile 15. Tarvilik summa peab põhinema kahjumis äriühingu likviidsusvajadustel. Summa kindlaksmääramisel võetakse arvesse lisas toodud valemi rakendamise tulemusi. Arvutuse tulemust ületav päästmisabi peab olema nõuetekohaselt selgitatud;

| e) | pidama kinni jaotises 16.3.3 sätestatud ühekordse abi tingimusest. |
| --- | --- |

e)

pidama kinni jaotises 16.3.3 sätestatud ühekordse abi tingimusest.

| (25) | Kui EFTA riik on esitanud ümberkorralduskava kuue kuu jooksul kasutamisloa väljaandmise kuupäevast arvates, või teatamata abi puhul meetme rakendamisest arvates, pikendatakse laenu tagastamise või garantii lõpetamise tähtaega kuni järelevalveamet langetab kava kohta oma otsuse, kui järelevalveamet ei otsusta, et pikendamine ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

(25)

Kui EFTA riik on esitanud ümberkorralduskava kuue kuu jooksul kasutamisloa väljaandmise kuupäevast arvates, või teatamata abi puhul meetme rakendamisest arvates, pikendatakse laenu tagastamise või garantii lõpetamise tähtaega kuni järelevalveamet langetab kava kohta oma otsuse, kui järelevalveamet ei otsusta, et pikendamine ei ole õigustatud.

| (26) | Ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve ja kohtu lepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule, algatab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 alusel menetluse, kui EFTA riik ei edasta:






  a) | usaldusväärset ja põhjendatud ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava või |
| --- | --- | --- |

(26)

Ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve ja kohtu lepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule, algatab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 alusel menetluse, kui EFTA riik ei edasta:

a)

usaldusväärset ja põhjendatud ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava või

| b) | kinnitust, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii on lõpetatud enne kuuekuise tähtaja lõppemist. |
| --- | --- |

b)

kinnitust, et laen on täielikult tagasi makstud ja/või garantii on lõpetatud enne kuuekuise tähtaja lõppemist.

| (27) | Järelevalveamet võib algatada menetluse, ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule, kui ta leiab, et laenu või garantiid on vääralt kasutatud, või kui pärast kuuekuise tähtaja lõppemist ei ole laenu mitte tagasimaksmine enam õigustatud. |
| --- | --- |

(27)

Järelevalveamet võib algatada menetluse, ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule, kui ta leiab, et laenu või garantiid on vääralt kasutatud, või kui pärast kuuekuise tähtaja lõppemist ei ole laenu mitte tagasimaksmine enam õigustatud.

| (28) | Päästmisabi heakskiitmine ei tähenda tingimata ümberkorraldamiskava alusel antava abi heakskiitmist; sellist abi tuleb hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(28)

Päästmisabi heakskiitmine ei tähenda tingimata ümberkorraldamiskava alusel antava abi heakskiitmist; sellist abi tuleb hinnata eraldi.

16.3.1.2.   Lihtsustatud kord

| (29) | Võimaluse korral püüab järelevalveamet ühe kuu jooksul langetada otsuse päästmisabi kohta, mis täidab kõik jaotises 16.3.1.1 toodud tingimused ja järgmised kumuleeruvad nõuded:






  a) | asjaomane äriühing vastab vähemalt ühele punktis 9 osutatud kolmest kriteeriumist; |
| --- | --- | --- |

(29)

Võimaluse korral püüab järelevalveamet ühe kuu jooksul langetada otsuse päästmisabi kohta, mis täidab kõik jaotises 16.3.1.1 toodud tingimused ja järgmised kumuleeruvad nõuded:

a)

asjaomane äriühing vastab vähemalt ühele punktis 9 osutatud kolmest kriteeriumist;

| b) | päästmisabi piirdub lisas toodud valimi rakendamise tingimustega ega ületa 10 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

päästmisabi piirdub lisas toodud valimi rakendamise tingimustega ega ületa 10 miljonit eurot.

16.3.2.   Ümberkorraldamisabi

16.3.2.1.   Üldpõhimõte

| (30) | Ümberkorraldamisabi tekitab erilisi konkurentsiga seotud probleeme, sest see võib suunata ebaõiglase osa struktuurilise kohandusega seotud koormast ning sellega kaasnevatest sotsiaalsetest ja majanduslikest probleemidest teistele abi mittesaavatele tootjatele ning teistele EMP lepingu osalisriikidele. Üldpõhimõtte järgi tuleks seetõttu lubada anda ümberkorraldamisabi ainult sel juhul, kui on võimalik näidata, et see ei ole vastuolus EMP huviga. See on võimalik ainult sel juhul, kui abi vastab rangetele kriteeriumidele ja kui kõik konkurentsimoonutused hüvitatakse äriühingu tegevuse jätkumisest tuleneva kasuga (nt kui on selge, et äriühingu tegevuse lõppemisest johtuvate koondamiste netomõju koos tarnijatele avaldatava mõjuga teravdaks tööhõiveprobleeme, või erandlikult, kui äriühingu turult kadumine võib põhjustada monopoolse või raske oligopoolse olukorra) ja kui põhimõtteliselt on konkurentide jaoks olemas piisavad tasakaalustavad meetmed. |
| --- | --- |

(30)

Ümberkorraldamisabi tekitab erilisi konkurentsiga seotud probleeme, sest see võib suunata ebaõiglase osa struktuurilise kohandusega seotud koormast ning sellega kaasnevatest sotsiaalsetest ja majanduslikest probleemidest teistele abi mittesaavatele tootjatele ning teistele EMP lepingu osalisriikidele. Üldpõhimõtte järgi tuleks seetõttu lubada anda ümberkorraldamisabi ainult sel juhul, kui on võimalik näidata, et see ei ole vastuolus EMP huviga. See on võimalik ainult sel juhul, kui abi vastab rangetele kriteeriumidele ja kui kõik konkurentsimoonutused hüvitatakse äriühingu tegevuse jätkumisest tuleneva kasuga (nt kui on selge, et äriühingu tegevuse lõppemisest johtuvate koondamiste netomõju koos tarnijatele avaldatava mõjuga teravdaks tööhõiveprobleeme, või erandlikult, kui äriühingu turult kadumine võib põhjustada monopoolse või raske oligopoolse olukorra) ja kui põhimõtteliselt on konkurentide jaoks olemas piisavad tasakaalustavad meetmed.

16.3.2.2.   Abi lubamise tingimused

| (31) | Kui abistatavaid piirkondi ja VKEsid käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti (vt punktid 54, 55, 56 ja 58), kiidab järelevalveamet abi heaks ainult järgmistel tingimustel: |
| --- | --- |

(31)

Kui abistatavaid piirkondi ja VKEsid käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti (vt punktid 54, 55, 56 ja 58), kiidab järelevalveamet abi heaks ainult järgmistel tingimustel:

Äriühingu abikõlblikkus

| (32) | Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks käesolevate suuniste tähenduses (vt punktid 8–12). |
| --- | --- |

(32)

Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks käesolevate suuniste tähenduses (vt punktid 8–12).

Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (33) | Abi andmise tingimus on ümberkorraldamiskava rakendamine, mille järelevalveamet kinnitab iga abimeetme puhul eraldi, välja arvatud VKEde puhul vastavalt jaotisele 16.3.2.5. |
| --- | --- |

(33)

Abi andmise tingimus on ümberkorraldamiskava rakendamine, mille järelevalveamet kinnitab iga abimeetme puhul eraldi, välja arvatud VKEde puhul vastavalt jaotisele 16.3.2.5.

| (34) | Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane EFTA riik kohustub rakendama. Järelevalveametile tuleb esitada üksikasjalik kava, mis peab eelkõige sisaldama turuülevaadet. Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest, see võib põhineda välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Ümberkorraldamine peab sisaldama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik. |
| --- | --- |

(34)

Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane EFTA riik kohustub rakendama. Järelevalveametile tuleb esitada üksikasjalik kava, mis peab eelkõige sisaldama turuülevaadet. Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest, see võib põhineda välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Ümberkorraldamine peab sisaldama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik.

| (35) | Ümberkorraldamiskavas tuleb kirjeldada raskusteni viinud asjaolusid, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Ümberkorraldamiskavas tuleb muu hulgas arvesse võtta nõudmise ja pakkumise praegust olukorda ning tulevikuväljavaateid asjaomasel tooteturul vastavalt stsenaariumidele, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel ning äriühingu konkreetsetel, tugevatel ja nõrkadel külgedel. See kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta. |
| --- | --- |

(35)

Ümberkorraldamiskavas tuleb kirjeldada raskusteni viinud asjaolusid, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Ümberkorraldamiskavas tuleb muu hulgas arvesse võtta nõudmise ja pakkumise praegust olukorda ning tulevikuväljavaateid asjaomasel tooteturul vastavalt stsenaariumidele, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel ning äriühingu konkreetsetel, tugevatel ja nõrkadel külgedel. See kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta.

| (36) | Kava peab tooma kaasa sellise pöörde, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. Kui äriühingu raskused tulenevad tõsistest puudustest ettevõtte juhtimissüsteemis, tuleb teha tarvilikud kohandused. |
| --- | --- |

(36)

Kava peab tooma kaasa sellise pöörde, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. Kui äriühingu raskused tulenevad tõsistest puudustest ettevõtte juhtimissüsteemis, tuleb teha tarvilikud kohandused.

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

| (37) | Et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele ning kindlustada positiivsete mõjude ülekaal, tuleb võtta tasakaalustavad meetmed. Vastasel juhul tuleb abi lugeda “ühiste huvidega vastuolus olevaks” ja seetõttu EMP lepinguga kokkusobimatuks. Tasakaalustavate meetmete sobivuse kindlakstegemisel võtab järelevalveamet arvesse pikaajalise elujõulisuse taastamise eesmärki. |
| --- | --- |

(37)

Et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele ning kindlustada positiivsete mõjude ülekaal, tuleb võtta tasakaalustavad meetmed. Vastasel juhul tuleb abi lugeda “ühiste huvidega vastuolus olevaks” ja seetõttu EMP lepinguga kokkusobimatuks. Tasakaalustavate meetmete sobivuse kindlakstegemisel võtab järelevalveamet arvesse pikaajalise elujõulisuse taastamise eesmärki.

| (38) | Meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel. Tasakaalustavate meetmete kohasuse hindamisel võtab järelevalveamet arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele, näiteks mõjutades kaudselt monopoolse või oligopoolse olukorra tekkimist. Kui EFTA riik suudab tõestada sellise olukorra tekkimise võimaluse, tuleb tasakaalustavate meetmetega selline võimalus välistada. |
| --- | --- |

(38)

Meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel. Tasakaalustavate meetmete kohasuse hindamisel võtab järelevalveamet arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele, näiteks mõjutades kaudselt monopoolse või oligopoolse olukorra tekkimist. Kui EFTA riik suudab tõestada sellise olukorra tekkimise võimaluse, tuleb tasakaalustavate meetmetega selline võimalus välistada.

| (39) | Meetmed peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suuruse (13) ning suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Need peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa. Vähendamise astet kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Järelevalveamet määrab kindlaks vajalike meetmete määra, lähtudes ümberkorraldamiskavale lisatud turuülevaatest ja vajaduse korral mis tahes muust tema käsutuses olevast teabest, sealhulgas huvitatud poolte esitatud teabest. Vähendamine peab olema ümberkorraldamiskavas sätestatud ümberkorraldamise lahutamatu osa. See põhimõte kehtib, kui need loovutamised on ühe ja sellesama ümberkorraldamise osad, sõltumata sellest, kas need loovutamised leiavad aset enne või pärast riigiabi andmist. Tasakaalustavate meetmete hindamise eesmärgil ei loeta tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks mahakandmisi ja kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilikud elujõulisuse taastamiseks. Hindamisel võetakse arvesse igasugust varasemat päästmisabi. |
| --- | --- |

(39)

Meetmed peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suuruse (13) ning suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Need peaksid toimima eelkõige turul või turgudel, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa. Vähendamise astet kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Järelevalveamet määrab kindlaks vajalike meetmete määra, lähtudes ümberkorraldamiskavale lisatud turuülevaatest ja vajaduse korral mis tahes muust tema käsutuses olevast teabest, sealhulgas huvitatud poolte esitatud teabest. Vähendamine peab olema ümberkorraldamiskavas sätestatud ümberkorraldamise lahutamatu osa. See põhimõte kehtib, kui need loovutamised on ühe ja sellesama ümberkorraldamise osad, sõltumata sellest, kas need loovutamised leiavad aset enne või pärast riigiabi andmist. Tasakaalustavate meetmete hindamise eesmärgil ei loeta tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks mahakandmisi ja kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilikud elujõulisuse taastamiseks. Hindamisel võetakse arvesse igasugust varasemat päästmisabi.

| (40) | Väikeettevõtete suhtes seda tingimust tavaliselt ei kohaldata, sest võib eeldada, et ajutine abi väikeettevõtetele ei moonuta konkurentsi määral, mis on vastuolus ühise huviga, välja arvatud juhul, kui riigiabi eeskirjades sätestatakse teisiti või kui abisaaja tegutseb turul, mis kannatab pikaajalise liigse tootmisvõimsuse all. |
| --- | --- |

(40)

Väikeettevõtete suhtes seda tingimust tavaliselt ei kohaldata, sest võib eeldada, et ajutine abi väikeettevõtetele ei moonuta konkurentsi määral, mis on vastuolus ühise huviga, välja arvatud juhul, kui riigiabi eeskirjades sätestatakse teisiti või kui abisaaja tegutseb turul, mis kannatab pikaajalise liigse tootmisvõimsuse all.

| (41) | Kui abisaaja tegutseb turul, mis kannatab pikaajalise liigse tootmisvõimsuse all, nagu see on määratletud ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmist käsitlevas mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis, (14) võidakse äriühingu tootmisvõimsust või turuosa vähendada kuni 100 %. (15) |
| --- | --- |

(41)

Kui abisaaja tegutseb turul, mis kannatab pikaajalise liigse tootmisvõimsuse all, nagu see on määratletud ulatuslikele investeerimisprojektidele regionaalabi andmist käsitlevas mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis, (14) võidakse äriühingu tootmisvõimsust või turuosa vähendada kuni 100 %. (15)

Miinimumiga piirduv abi: tegelik osalus abi arvestamata

| (42) | Toetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajatava miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Hindamisel võetakse arvesse igasugust varasemat päästmisabi. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Makse on märk, et turg usub äriühingu elujõulisuse taastumisse. Makse peab olema võimalikult suur ja tegelik, sisaldamata tulevast oodatavat kasumit (nt rahavood). |
| --- | --- |

(42)

Toetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajatava miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Hindamisel võetakse arvesse igasugust varasemat päästmisabi. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Makse on märk, et turg usub äriühingu elujõulisuse taastumisse. Makse peab olema võimalikult suur ja tegelik, sisaldamata tulevast oodatavat kasumit (nt rahavood).

| (43) | Järelevalveamet peab ümberkorralduskava puhul tavaliselt kohaseks järgmisi rahalisi panuseid: (16) väikeettevõtte puhul vähemalt 25 %, keskmise suurusega ettevõtete puhul vähemalt 40 % ja suurettevõtete puhul vähemalt 50 %. EFTA riigi poolt tõestatud erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul võib järelevalveamet nõustuda väiksema panusega. |
| --- | --- |

(43)

Järelevalveamet peab ümberkorralduskava puhul tavaliselt kohaseks järgmisi rahalisi panuseid: (16) väikeettevõtte puhul vähemalt 25 %, keskmise suurusega ettevõtete puhul vähemalt 40 % ja suurettevõtete puhul vähemalt 50 %. EFTA riigi poolt tõestatud erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul võib järelevalveamet nõustuda väiksema panusega.

| (44) | Et piirata moonutavat toimet, ei tohi abi anda sel määral või sellises vormis, mis võimaldaks äriühingul ülemääraseid rahalisi ressursse kasutada agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga. Seetõttu uurib järelevalveamet pärast ümberkorraldamist äriühingu kohustuste taset, kaasa arvatud olukorda pärast maksunõuete edasilükkamist või vähendamist; eeskätt peetakse silmas äriühingu tegevuse jätkamise võimalust pärast kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse algatamist siseriikliku õiguse kohaselt. (17) Abi ei tohiks kasutada ka selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised. |
| --- | --- |

(44)

Et piirata moonutavat toimet, ei tohi abi anda sel määral või sellises vormis, mis võimaldaks äriühingul ülemääraseid rahalisi ressursse kasutada agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga. Seetõttu uurib järelevalveamet pärast ümberkorraldamist äriühingu kohustuste taset, kaasa arvatud olukorda pärast maksunõuete edasilükkamist või vähendamist; eeskätt peetakse silmas äriühingu tegevuse jätkamise võimalust pärast kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse algatamist siseriikliku õiguse kohaselt. (17) Abi ei tohiks kasutada ka selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised.

Abi lubamisega seotud eritingimused

| (45) | Lisaks punktides 37–41 kirjeldatud tasakaalustavatele võib järelevalveamet kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral, juhul kui asjaomane EFTA riik ei ole lubanud võtta vastu sellised sätted. Ta võib näiteks nõuda, et EFTA riik:






  a) | võtaks ise teatavaid meetmeid (nt avaks nõuetekohaselt EMP õigust arvestades teatavad äriühingu tegevusega otseselt või kaudselt seotud turud teistele EMP ettevõtjatele); |
| --- | --- | --- |

(45)

Lisaks punktides 37–41 kirjeldatud tasakaalustavatele võib järelevalveamet kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral, juhul kui asjaomane EFTA riik ei ole lubanud võtta vastu sellised sätted. Ta võib näiteks nõuda, et EFTA riik:

a)

võtaks ise teatavaid meetmeid (nt avaks nõuetekohaselt EMP õigust arvestades teatavad äriühingu tegevusega otseselt või kaudselt seotud turud teistele EMP ettevõtjatele);

| b) | kehtestaks abisaajale äriühingule teatavad kohustused; |
| --- | --- |

b)

kehtestaks abisaajale äriühingule teatavad kohustused;

| c) | hoiduks andmast abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil muud tüüpi abi. |
| --- | --- |

c)

hoiduks andmast abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil muud tüüpi abi.

Ümberkorraldamiskava täielik rakendamine ja kehtestatud tingimuste järgimine

| (46) | Äriühing peab ümberkorraldamiskava täielikult rakendama ning täitma kõiki järelevalveameti abiandmise otsuses ettenähtud kohustusi. Järelevalveamet loeb kõiki kava rakendamatajätmisi või muude kohustuste täitmatajätmisi abi kuritarvitamiseks, ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve ja kohtu lepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(46)

Äriühing peab ümberkorraldamiskava täielikult rakendama ning täitma kõiki järelevalveameti abiandmise otsuses ettenähtud kohustusi. Järelevalveamet loeb kõiki kava rakendamatajätmisi või muude kohustuste täitmatajätmisi abi kuritarvitamiseks, ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve ja kohtu lepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule.

| (47) | Kui ümberkorraldamine hõlmab mitut aastat ja suuri summasid, võib järelevalveamet nõuda ümberkorraldamisabi jaotamist osamakseteks ning seada iga osamakse tasumise tingimuseks, et:






  a) | enne iga osamakse tasumist kinnitatakse ümberkorraldamiskava iga etapi rahuldavat rakendamist vastavalt kavandatud ajakavale või |
| --- | --- | --- |

(47)

Kui ümberkorraldamine hõlmab mitut aastat ja suuri summasid, võib järelevalveamet nõuda ümberkorraldamisabi jaotamist osamakseteks ning seada iga osamakse tasumise tingimuseks, et:

a)

enne iga osamakse tasumist kinnitatakse ümberkorraldamiskava iga etapi rahuldavat rakendamist vastavalt kavandatud ajakavale või

| b) | järelevalveamet annab enne iga makset sellele kinnituse, olles eelnevalt kontrollinud, kas kava on rahuldavalt rakendatud. |
| --- | --- |

b)

järelevalveamet annab enne iga makset sellele kinnituse, olles eelnevalt kontrollinud, kas kava on rahuldavalt rakendatud.

Järelevalve ja aastaaruanne

| (48) | Järelevalveamet peab asjaomaste EFTA riikide poolt edastatud korrapäraste üksikasjalike aruannete kaudu saama kinnitust ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(48)

Järelevalveamet peab asjaomaste EFTA riikide poolt edastatud korrapäraste üksikasjalike aruannete kaudu saama kinnitust ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kohta.

| (49) | Suurtele äriühingutele antava abi korral tuleb neist aruannetest esimene järelevalveametile esitada tavaliselt hiljemalt kuus kuud pärast abi heakskiitmist. Seejärel tuleb aruanded järelevalveametile saata vähemalt kord aastas kindlal kuupäeval, kuni ümberkorraldamiskava eesmärgid võib lugeda saavutatuks. Kõnealused aruanded peavad sisaldama kogu teavet, mida järelevalveamet vajab ümberkorraldamiskava rakendamise järelevalveks: äriühingule tehtavate maksete ajakava ja äriühingu finantsseisundit ning abi heakskiitmise otsuses ettenähtud tingimuste või kohustuste järgimist. Eelkõige peavad need sisaldama kogu asjakohast teavet ümberkorraldamisperioodil kas individuaalselt või üldise kava alusel äriühingule ükskõik mis eesmärgil antud abi kohta (vt punktid 67–70). Kui järelevalveamet vajab viivitamata kinnitust teatava põhilise teabe kohta, nt ettevõtte sulgemise või tootmisvõimsuse vähendamise kohta, võib ta nõuda aruannete sagedasemat esitamist. |
| --- | --- |

(49)

Suurtele äriühingutele antava abi korral tuleb neist aruannetest esimene järelevalveametile esitada tavaliselt hiljemalt kuus kuud pärast abi heakskiitmist. Seejärel tuleb aruanded järelevalveametile saata vähemalt kord aastas kindlal kuupäeval, kuni ümberkorraldamiskava eesmärgid võib lugeda saavutatuks. Kõnealused aruanded peavad sisaldama kogu teavet, mida järelevalveamet vajab ümberkorraldamiskava rakendamise järelevalveks: äriühingule tehtavate maksete ajakava ja äriühingu finantsseisundit ning abi heakskiitmise otsuses ettenähtud tingimuste või kohustuste järgimist. Eelkõige peavad need sisaldama kogu asjakohast teavet ümberkorraldamisperioodil kas individuaalselt või üldise kava alusel äriühingule ükskõik mis eesmärgil antud abi kohta (vt punktid 67–70). Kui järelevalveamet vajab viivitamata kinnitust teatava põhilise teabe kohta, nt ettevõtte sulgemise või tootmisvõimsuse vähendamise kohta, võib ta nõuda aruannete sagedasemat esitamist.

| (50) | Väikestele või keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral piisab tavaliselt abisaaja äriühingu bilansi ning kasumiaruande koopia esitamisest igal aastal, välja arvatud juhul, kui abi heakskiitvas otsuses on sätestatud rangemad tingimused. |
| --- | --- |

(50)

Väikestele või keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral piisab tavaliselt abisaaja äriühingu bilansi ning kasumiaruande koopia esitamisest igal aastal, välja arvatud juhul, kui abi heakskiitvas otsuses on sätestatud rangemad tingimused.

16.3.2.3.   Ümberkorraldamiskava muutmine

| (51) | Kui ümberkorraldamisabi on heaks kiidetud, võib asjaomane EFTA riik ümberkorraldamisperioodil paluda järelevalveametil nõustuda ümberkorraldamiskavas ja toetuse suuruses tehtavate muudatustega. Järelevalveamet võib selliseid muudatusi lubada järgmiste tingimuste täitmise korral:






  a) | muudetud kava peab siiski võimaldama elujõulisuse taastamist mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

(51)

Kui ümberkorraldamisabi on heaks kiidetud, võib asjaomane EFTA riik ümberkorraldamisperioodil paluda järelevalveametil nõustuda ümberkorraldamiskavas ja toetuse suuruses tehtavate muudatustega. Järelevalveamet võib selliseid muudatusi lubada järgmiste tingimuste täitmise korral:

a)

muudetud kava peab siiski võimaldama elujõulisuse taastamist mõistliku aja jooksul;

| b) | kui toetust suurendatakse, peavad nõutavad tasakaalustavad meetmed olema laialdasemad, kui esialgu olid kehtestatud; |
| --- | --- |

b)

kui toetust suurendatakse, peavad nõutavad tasakaalustavad meetmed olema laialdasemad, kui esialgu olid kehtestatud;

| c) | kui kavandatavad tasakaalustavad meetmed on kitsamad, kui esialgu olid kehtestatud, tuleb ka toetuse määra vastavalt vähendada; |
| --- | --- |

c)

kui kavandatavad tasakaalustavad meetmed on kitsamad, kui esialgu olid kehtestatud, tuleb ka toetuse määra vastavalt vähendada;

| d) | tasakaalustavate meetmete rakendamise uue ajakava võib kasutusele võtta esialgu vastuvõetud ajakavast hiljem ainult äriühingust või EFTA riigist sõltumatutel põhjustel, muudel juhtudel tuleb vastavalt vähendada ka toetuse määra. |
| --- | --- |

d)

tasakaalustavate meetmete rakendamise uue ajakava võib kasutusele võtta esialgu vastuvõetud ajakavast hiljem ainult äriühingust või EFTA riigist sõltumatutel põhjustel, muudel juhtudel tuleb vastavalt vähendada ka toetuse määra.

| (52) | Kui järelevalveameti seatud tingimusi või EFTA riigi kohustusi leevendatakse, peab vastavalt vähendama abi, samuti võib seada muid tingimusi. |
| --- | --- |

(52)

Kui järelevalveameti seatud tingimusi või EFTA riigi kohustusi leevendatakse, peab vastavalt vähendama abi, samuti võib seada muid tingimusi.

| (53) | Kui EFTA riik teeb heakskiidetud ümberkorraldamiskavva muudatusi järelevalveametit nõuetekohaselt teavitamata, algatab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 16 (abi kuritarvitamine) alusel menetluse, ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(53)

Kui EFTA riik teeb heakskiidetud ümberkorraldamiskavva muudatusi järelevalveametit nõuetekohaselt teavitamata, algatab järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 16 (abi kuritarvitamine) alusel menetluse, ilma et see piiraks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 23 kohaldamist ja EFTA kohtusse kaebamise võimalust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 2 teisele lõigule.

16.3.2.4.   Abistatavates piirkondades antav ümberkorraldamisabi

| (54) | Järelevalveamet võtab abistatavates piirkondades antava ümberkorraldamisabi hindamisel arvesse regionaalarengu vajadusi. Raskustes oleva äriühingu paiknemine abistatavas piirkonnas ei ole siiski küllaldane põhjus, et ümberkorraldusabi õigustada: keskmise või pika ajavahemiku jooksul ei aita piirkonda äriühingute kunstlik toetamine. Regionaalarengu edendamiseks on piirkonna huvides kasutada oma vahendeid selleks, et arendada võimalikult kiiresti välja elujõulised ja püsivad tegevusvaldkonnad. Konkurentsi moonutamist tuleb minimeerida isegi sel juhul, kui abi antakse abistatavates piirkondades tegutsevatele äriühingutele. Selles kontekstis tuleb samuti arvesse võtta kaasneva kahjuliku toime võimalust, mis võib haarata asjaomast piirkonda ja teisi abistatavaid alasid. |
| --- | --- |

(54)

Järelevalveamet võtab abistatavates piirkondades antava ümberkorraldamisabi hindamisel arvesse regionaalarengu vajadusi. Raskustes oleva äriühingu paiknemine abistatavas piirkonnas ei ole siiski küllaldane põhjus, et ümberkorraldusabi õigustada: keskmise või pika ajavahemiku jooksul ei aita piirkonda äriühingute kunstlik toetamine. Regionaalarengu edendamiseks on piirkonna huvides kasutada oma vahendeid selleks, et arendada võimalikult kiiresti välja elujõulised ja püsivad tegevusvaldkonnad. Konkurentsi moonutamist tuleb minimeerida isegi sel juhul, kui abi antakse abistatavates piirkondades tegutsevatele äriühingutele. Selles kontekstis tuleb samuti arvesse võtta kaasneva kahjuliku toime võimalust, mis võib haarata asjaomast piirkonda ja teisi abistatavaid alasid.

| (55) | Seega kohaldatakse punktides 31–53 loetletud kriteeriume ka abistatavate piirkondade suhtes isegi regionaalarengu vajadusi arvestades. Abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused tasakaalustavate meetmete rakendamise ja abisaaja panuse osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. Kui regionaalarengu vajadused seda õigustavad ning juhul kui tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine näib olevat kõige sobivam meede konkurentsimoonutuste vältimiseks, nõutakse abistatavates piirkondades väiksemat tootmisvõimsuse vähendamist kui muudes piirkondades. Neil asjaomase EFTA riigi tõendatud juhtudel tehakse vahet EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlblike piirkondade ja artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblike piirkondade vahel, et võtta arvesse esimesena nimetatud piirkondade regionaalprobleemide suuremat tõsidust. |
| --- | --- |

(55)

Seega kohaldatakse punktides 31–53 loetletud kriteeriume ka abistatavate piirkondade suhtes isegi regionaalarengu vajadusi arvestades. Abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused tasakaalustavate meetmete rakendamise ja abisaaja panuse osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. Kui regionaalarengu vajadused seda õigustavad ning juhul kui tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine näib olevat kõige sobivam meede konkurentsimoonutuste vältimiseks, nõutakse abistatavates piirkondades väiksemat tootmisvõimsuse vähendamist kui muudes piirkondades. Neil asjaomase EFTA riigi tõendatud juhtudel tehakse vahet EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlblike piirkondade ja artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblike piirkondade vahel, et võtta arvesse esimesena nimetatud piirkondade regionaalprobleemide suuremat tõsidust.

16.3.2.5.   VKEdele antav ümberkorraldamisabi

| (56) | Väikeettevõtetele (18) antav abi mõjutab kaubandustingimusi tavaliselt vähem kui keskmise suurusega ja suurtele äriühingutele antav abi. Sama kehtib ka ümberkorraldamisabi puhul, nii et punktides 31–53 sätestatud tingimuste kohaldamine on leebem järgmisel viisil:






  a) | väikeettevõtetele antav ümberkorraldamisabi ei ole tavaliselt seotud tasakaalustavate meetmetega (vt punkt 40), kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti; |
| --- | --- | --- |

(56)

Väikeettevõtetele (18) antav abi mõjutab kaubandustingimusi tavaliselt vähem kui keskmise suurusega ja suurtele äriühingutele antav abi. Sama kehtib ka ümberkorraldamisabi puhul, nii et punktides 31–53 sätestatud tingimuste kohaldamine on leebem järgmisel viisil:

a)

väikeettevõtetele antav ümberkorraldamisabi ei ole tavaliselt seotud tasakaalustavate meetmetega (vt punkt 40), kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti;

| b) | aruannete sisule esitatavad nõuded on VKEde puhul leebemad (vt punktid 48, 49 ja 50). |
| --- | --- |

b)

aruannete sisule esitatavad nõuded on VKEde puhul leebemad (vt punktid 48, 49 ja 50).

| (57) | Seevastu kohaldatakse ühekordse abi põhimõtet (jaotis 16.3.3) VKEde suhtes täielikult. |
| --- | --- |

(57)

Seevastu kohaldatakse ühekordse abi põhimõtet (jaotis 16.3.3) VKEde suhtes täielikult.

| (58) | VKEde ümberkorralduskavad ei vaja järelevalveameti heakskiitu. Samas peab kava vastama punktides 34–36 toodud nõuetele, saama asjaomase EFTA riigi heakskiidu ning see tuleb edastada järelevalveametile. Abi andmise tingimuseks peab olema ümberkorralduskava täielik rakendamine. Nende tingimuste kontrollimise kohustus lasub EFTA riigil. |
| --- | --- |

(58)

VKEde ümberkorralduskavad ei vaja järelevalveameti heakskiitu. Samas peab kava vastama punktides 34–36 toodud nõuetele, saama asjaomase EFTA riigi heakskiidu ning see tuleb edastada järelevalveametile. Abi andmise tingimuseks peab olema ümberkorralduskava täielik rakendamine. Nende tingimuste kontrollimise kohustus lasub EFTA riigil.

16.3.2.6.   Ümberkorraldamise sotsiaalkulude katteks antav abi

| (59) | Ümberkorraldamiskavadega kaasneb tavaliselt mõjutatud tegevuse vähendamine või sellest loobumine. Sellised kahandamised on sageli vajalikud ratsionaliseerimise ja tõhususe huvides, olenemata tootmisvõimsuse vähendamisest, mis võib olla abi andmise tingimus. Selliste meetmete põhjusest olenemata on nende tagajärg tavaliselt äriühingu tööjõu koondamine. |
| --- | --- |

(59)

Ümberkorraldamiskavadega kaasneb tavaliselt mõjutatud tegevuse vähendamine või sellest loobumine. Sellised kahandamised on sageli vajalikud ratsionaliseerimise ja tõhususe huvides, olenemata tootmisvõimsuse vähendamisest, mis võib olla abi andmise tingimus. Selliste meetmete põhjusest olenemata on nende tagajärg tavaliselt äriühingu tööjõu koondamine.

| (60) | EFTA riikide tööõigusaktid võivad hõlmata üldisi sotsiaalkindlustuskavasid, mille kohaselt koondamistasu ja ennetähtaegset vanaduspensioni makstakse otse koondatud töötajatele. Selliseid kavasid ei loeta EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvaks riigiabiks. |
| --- | --- |

(60)

EFTA riikide tööõigusaktid võivad hõlmata üldisi sotsiaalkindlustuskavasid, mille kohaselt koondamistasu ja ennetähtaegset vanaduspensioni makstakse otse koondatud töötajatele. Selliseid kavasid ei loeta EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvaks riigiabiks.

| (61) | Peale otse makstava koondamistasu ja ennetähtaegse vanaduspensioni peab valitsus üldiste sotsiaaltoetuskavade kohaselt sageli katma selliste hüvitiste kulu, mida äriühing maksab koondatud töötajatele ning mis lähevad kaugemale äriühingu seaduse- või lepingujärgsetest kohustustest. Kui selliseid kavasid kohaldatakse üldiselt ilma sektoriviisiliste piiranguteta selliste töötajate suhtes, kes vastavad eelnevalt määratletud ja automaatselt abi saamise õigust andvatele tingimustele, ei loeta neid kavasid artikli 61 lõike 1 kohast ümberkorraldamist teostavatele äriühingutele antavat abi sisaldavaks. Kui neid kavasid kasutatakse siiski ümberkorraldamise toetamiseks konkreetsetes tegevusvaldkondades, võivad kavad nende kasutamise valikulisuse tõttu abi sisaldada. (19) |
| --- | --- |

(61)

Peale otse makstava koondamistasu ja ennetähtaegse vanaduspensioni peab valitsus üldiste sotsiaaltoetuskavade kohaselt sageli katma selliste hüvitiste kulu, mida äriühing maksab koondatud töötajatele ning mis lähevad kaugemale äriühingu seaduse- või lepingujärgsetest kohustustest. Kui selliseid kavasid kohaldatakse üldiselt ilma sektoriviisiliste piiranguteta selliste töötajate suhtes, kes vastavad eelnevalt määratletud ja automaatselt abi saamise õigust andvatele tingimustele, ei loeta neid kavasid artikli 61 lõike 1 kohast ümberkorraldamist teostavatele äriühingutele antavat abi sisaldavaks. Kui neid kavasid kasutatakse siiski ümberkorraldamise toetamiseks konkreetsetes tegevusvaldkondades, võivad kavad nende kasutamise valikulisuse tõttu abi sisaldada. (19)

| (62) | Koondamistasude ja/või ennetähtaegse vanaduspensioni maksmine, mis kuulub äriühingu kohustuste hulka tööõigusaktide või ametiühingutega sõlmitud kollektiivlepingute alusel, on osa äriühingu omavahenditest makstavatest tavalistest kuludest. Seetõttu tuleb nende kulude katmiseks mõeldud riigipoolset rahastamist lugeda abiks, olenemata sellest, kas need maksed tehakse otse äriühingule või valitsusasutuse kaudu töötajatele. |
| --- | --- |

(62)

Koondamistasude ja/või ennetähtaegse vanaduspensioni maksmine, mis kuulub äriühingu kohustuste hulka tööõigusaktide või ametiühingutega sõlmitud kollektiivlepingute alusel, on osa äriühingu omavahenditest makstavatest tavalistest kuludest. Seetõttu tuleb nende kulude katmiseks mõeldud riigipoolset rahastamist lugeda abiks, olenemata sellest, kas need maksed tehakse otse äriühingule või valitsusasutuse kaudu töötajatele.

| (63) | Järelevalveamet ei ole põhimõtteliselt sellise abi vastu, kui seda antakse raskustes olevatele äriühingutele, sest selle majanduslik kasu on asjaomase äriühingu huvidest suurem ning ulatub kaugemale, hõlbustades struktuuriliste muutuste tegemist ja vähendades raskusi. |
| --- | --- |

(63)

Järelevalveamet ei ole põhimõtteliselt sellise abi vastu, kui seda antakse raskustes olevatele äriühingutele, sest selle majanduslik kasu on asjaomase äriühingu huvidest suurem ning ulatub kaugemale, hõlbustades struktuuriliste muutuste tegemist ja vähendades raskusi.

| (64) | Lisaks koondamistasudele ja ennetähtaegsele vanaduspensionile võib ümberkorraldamisabi anda seoses konkreetsete ümberkorraldamisskeemidega väljaõppeks, nõuandeks, töö otsimiseks, kolimiseks ning erialaseks ettevalmistuseks uut äritegevust alustavatele töötajatele. Järelevalveamet suhtub sellisesse abisse alati positiivselt, kui seda antakse raskustes olevatele äriühingutele. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks koondamistasudele ja ennetähtaegsele vanaduspensionile võib ümberkorraldamisabi anda seoses konkreetsete ümberkorraldamisskeemidega väljaõppeks, nõuandeks, töö otsimiseks, kolimiseks ning erialaseks ettevalmistuseks uut äritegevust alustavatele töötajatele. Järelevalveamet suhtub sellisesse abisse alati positiivselt, kui seda antakse raskustes olevatele äriühingutele.

| (65) | Punktides 61–64 kirjeldatud abi liiki tuleks ümberkorraldamiskavas selgesti täpsustada, sest seda abi, mida antakse koondatud töötajate heaks võetavateks sotsiaalseteks meetmeteks, ei võeta arvesse punktides 37–41 nimetatud tasakaalustavate meetmete määra kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(65)

Punktides 61–64 kirjeldatud abi liiki tuleks ümberkorraldamiskavas selgesti täpsustada, sest seda abi, mida antakse koondatud töötajate heaks võetavateks sotsiaalseteks meetmeteks, ei võeta arvesse punktides 37–41 nimetatud tasakaalustavate meetmete määra kindlaksmääramisel.

| (66) | Ühist huvi silmas pidades tagab järelevalveamet ümberkorraldamiskava raames, et muudes Euroopa Majanduspiirkonna osalisriikides kui abi andvas riigis piiratakse ümberkorraldamise sotsiaalseid mõjusid miinimumini. |
| --- | --- |

(66)

Ühist huvi silmas pidades tagab järelevalveamet ümberkorraldamiskava raames, et muudes Euroopa Majanduspiirkonna osalisriikides kui abi andvas riigis piiratakse ümberkorraldamise sotsiaalseid mõjusid miinimumini.

16.3.2.7.   Kohustus teavitada järelevalveametit igasugusest abisaajale äriühingule ümberkorraldusperioodil antud abist

| (67) | Suurele või keskmise suurusega äriühingule käesolevate suuniste alusel antud ümberkorraldamisabi hindamisel võib iga muu ümberkorraldamisperioodil antav investeerimisabi, isegi kui seda saadakse juba lubatud kava alusel, mõjutada järelevalveameti hinnangut nõutavate tasakaalustavate meetmete ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(67)

Suurele või keskmise suurusega äriühingule käesolevate suuniste alusel antud ümberkorraldamisabi hindamisel võib iga muu ümberkorraldamisperioodil antav investeerimisabi, isegi kui seda saadakse juba lubatud kava alusel, mõjutada järelevalveameti hinnangut nõutavate tasakaalustavate meetmete ulatuse kohta.

| (68) | Suure ja keskmise suurusega äriühingu ümberkorraldamisabi käsitlevates teatistes tuleb täpsustada kogu muu abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil kavandatav abi, kui selle suhtes ei kohaldata vähese tähtsusega abi reeglit või erandimäärusi. |
| --- | --- |

(68)

Suure ja keskmise suurusega äriühingu ümberkorraldamisabi käsitlevates teatistes tuleb täpsustada kogu muu abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil kavandatav abi, kui selle suhtes ei kohaldata vähese tähtsusega abi reeglit või erandimäärusi.

| (69) | Järelevalveamet võtab sellist abi arvesse ümberkorraldamisabi hindamisel. Järelevalveametit tuleb teavitada eraldi igasugusest suurele ja keskmise suurusega ettevõttele ümberkorraldamisperioodil tegelikult antud abist, kui järelvalveamet ei teadnud seda ümberkorraldamisabi andmise otsustamise ajal. |
| --- | --- |

(69)

Järelevalveamet võtab sellist abi arvesse ümberkorraldamisabi hindamisel. Järelevalveametit tuleb teavitada eraldi igasugusest suurele ja keskmise suurusega ettevõttele ümberkorraldamisperioodil tegelikult antud abist, kui järelvalveamet ei teadnud seda ümberkorraldamisabi andmise otsustamise ajal.

| (70) | Järelevalveamet tagab, et heakskiidetud kavade alusel antava abi puhul ei hoiduta kõrvale käesolevate suuniste nõuetest. |
| --- | --- |

(70)

Järelevalveamet tagab, et heakskiidetud kavade alusel antava abi puhul ei hoiduta kõrvale käesolevate suuniste nõuetest.

16.3.3.   Ühekordne abi

| (71) | Päästmisabi on ühekordne meede, mis on kavandatud eeskätt äriühingu tegevuse jätkamiseks piiratud ajavahemikul, mille jooksul saab hinnata äriühingu tulevikuväljavaateid. Ei saa lubada korduvaid päästmisabimeetmeid, mis ainult säilitaksid kehtiva olukorra, lükkaksid vältimatu edasi ning suunaksid majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid teistele, tõhusamatele tootjatele või teistele EMP lepingu osalisriikidele. Seega tuleks päästmisabi anda vaid üks kord (ühekordse abi tingimus). Vältimaks äriühingute ebaausat abistamist ning nende elus püsimist vaid korduva riigiabi toel, tuleks sama põhimõtte alusel anda ümberkorraldamisabi vaid üks kord. Kui päästmisabi antakse äriühingule, mis on juba saanud ümberkorraldamisabi, võib teha järelduse, et abisaaja raskused on püsiva iseloomuga ning korduv riigi sekkumine põhjustab konkurentsimoonutusi, mis on vastuolus ühise huviga. Selline korduv riigi sekkumine ei tohiks olla lubatud. |
| --- | --- |

(71)

Päästmisabi on ühekordne meede, mis on kavandatud eeskätt äriühingu tegevuse jätkamiseks piiratud ajavahemikul, mille jooksul saab hinnata äriühingu tulevikuväljavaateid. Ei saa lubada korduvaid päästmisabimeetmeid, mis ainult säilitaksid kehtiva olukorra, lükkaksid vältimatu edasi ning suunaksid majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid teistele, tõhusamatele tootjatele või teistele EMP lepingu osalisriikidele. Seega tuleks päästmisabi anda vaid üks kord (ühekordse abi tingimus). Vältimaks äriühingute ebaausat abistamist ning nende elus püsimist vaid korduva riigiabi toel, tuleks sama põhimõtte alusel anda ümberkorraldamisabi vaid üks kord. Kui päästmisabi antakse äriühingule, mis on juba saanud ümberkorraldamisabi, võib teha järelduse, et abisaaja raskused on püsiva iseloomuga ning korduv riigi sekkumine põhjustab konkurentsimoonutusi, mis on vastuolus ühise huviga. Selline korduv riigi sekkumine ei tohiks olla lubatud.

| (72) | Teatades järelevalveametile kavandatavast päästmis- või ümberkorraldamisabist, peab EFTA riik täpsustama, kas asjaomane äriühing on minevikus juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, kaasa arvatud enne käesolevate suuniste kohaldamiskuupäeva antud abi ning igasugune muu abi, millest ei ole teatatud. (20) Sellisel juhul ning juhul kui päästmisabi andmisest või ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorraldamiskava peatamisest on möödunud alla 10 aasta (olenevalt sellest, mis on hilisem), ei luba järelevalveamet edasist päästmis- või ümberkorraldamisabi, välja arvatud järgmistel erandjuhtudel:






  a) | ümberkorraldamisabi järgneb päästmisabile üksiku ümberkorraldamismeetme osana või |
| --- | --- | --- |

(72)

Teatades järelevalveametile kavandatavast päästmis- või ümberkorraldamisabist, peab EFTA riik täpsustama, kas asjaomane äriühing on minevikus juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, kaasa arvatud enne käesolevate suuniste kohaldamiskuupäeva antud abi ning igasugune muu abi, millest ei ole teatatud. (20) Sellisel juhul ning juhul kui päästmisabi andmisest või ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorraldamiskava peatamisest on möödunud alla 10 aasta (olenevalt sellest, mis on hilisem), ei luba järelevalveamet edasist päästmis- või ümberkorraldamisabi, välja arvatud järgmistel erandjuhtudel:

a)

ümberkorraldamisabi järgneb päästmisabile üksiku ümberkorraldamismeetme osana või

| b) | päästmisabi antakse vastavalt jaotises 16.3.1.1 toodud tingimustele ning sellele abile ei järgne riigi poolt toetatud ümberkorraldamine, kui:






  i) | äriühingut võib pärast päästmisabi andmist põhjendatult pidada pikaajaliselt elujõuliseks ja |
| --- | --- | --- |

b)

päästmisabi antakse vastavalt jaotises 16.3.1.1 toodud tingimustele ning sellele abile ei järgne riigi poolt toetatud ümberkorraldamine, kui:

i)

äriühingut võib pärast päästmisabi andmist põhjendatult pidada pikaajaliselt elujõuliseks ja

| ii) | uus päästmis- ja ümberkorraldusabi osutub vajalikuks pärast seda, kui on möödunud vähemalt viis aastat, ettenägematute asjaolude (21) tõttu, mille eest äriühing ei vastuta; |
| --- | --- |

ii)

uus päästmis- ja ümberkorraldusabi osutub vajalikuks pärast seda, kui on möödunud vähemalt viis aastat, ettenägematute asjaolude (21) tõttu, mille eest äriühing ei vastuta;

| c) | erandlike ja ettenägematute asjaolude puhul, mille eest äriühing ei vastuta. |
| --- | --- |

c)

erandlike ja ettenägematute asjaolude puhul, mille eest äriühing ei vastuta.

Punktides b ja c nimetatud juhtudel ei saa kasutada jaotises 16.3.1.2 nimetatud lihtsustatud korda.

| (73) | Äriühingule abi andmisele järgnevad muutused selle abisaaja omandisuhetes või mis tahes kohtu- või haldusmenetlus, mis paneb äriühingu bilansi kindlamale alusele, vähendab tema kohustusi või kustutab varasemad võlad, ei mõjuta selle reegli kohaldamist, kui küsimus on sama äriühingu tegevuse jätkamises. |
| --- | --- |

(73)

Äriühingule abi andmisele järgnevad muutused selle abisaaja omandisuhetes või mis tahes kohtu- või haldusmenetlus, mis paneb äriühingu bilansi kindlamale alusele, vähendab tema kohustusi või kustutab varasemad võlad, ei mõjuta selle reegli kohaldamist, kui küsimus on sama äriühingu tegevuse jätkamises.

| (74) | Kui kontsern on saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, ei luba järelevalveamet tavaliselt edasist päästmis- või ümberkorraldamisabi kontsernile endale või samasse kontserni kuuluvatele üksustele enne 10 aasta möödumist päästmisabi andmisest või ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorralduskava peatamisest, olenevalt sellest, mis on hilisem. Kui kontserni kuuluv üksus on saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, on kontsernil tervikuna ja selle teistel üksustel, välja arvatud varasemal abisaajal, õigus saada päästmis- või ümberkorraldamisabi (kui peetakse kinni käesolevate suuniste teistest sätetest). EFTA riigid peavad tagama, et kontsern või kontserni kuuluvad teised üksused ei anna abi edasi varasemale abisaajale. |
| --- | --- |

(74)

Kui kontsern on saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, ei luba järelevalveamet tavaliselt edasist päästmis- või ümberkorraldamisabi kontsernile endale või samasse kontserni kuuluvatele üksustele enne 10 aasta möödumist päästmisabi andmisest või ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või ümberkorralduskava peatamisest, olenevalt sellest, mis on hilisem. Kui kontserni kuuluv üksus on saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, on kontsernil tervikuna ja selle teistel üksustel, välja arvatud varasemal abisaajal, õigus saada päästmis- või ümberkorraldamisabi (kui peetakse kinni käesolevate suuniste teistest sätetest). EFTA riigid peavad tagama, et kontsern või kontserni kuuluvad teised üksused ei anna abi edasi varasemale abisaajale.

| (75) | Kui äriühing võtab üle mõne teise äriühingu varad, kelle suhtes on kohaldatud punktis 73 loetletud menetlusi või siseriikliku õiguse kohast kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust ja kui see äriühing on juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, ei kohaldata ostja suhtes ühekordse abi nõuet tingimusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | ostja on vanast äriühingust selgesti eraldatud; |
| --- | --- | --- |

(75)

Kui äriühing võtab üle mõne teise äriühingu varad, kelle suhtes on kohaldatud punktis 73 loetletud menetlusi või siseriikliku õiguse kohast kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust ja kui see äriühing on juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, ei kohaldata ostja suhtes ühekordse abi nõuet tingimusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

ostja on vanast äriühingust selgesti eraldatud;

| b) | ostja on vana äriühingu varad omandanud turuhinnaga; |
| --- | --- |

b)

ostja on vana äriühingu varad omandanud turuhinnaga;

| c) | vana äriühingu likvideerimine, kohtu järelevalve all juhtimine või ost ei ole lihtsalt vahendid, millega vältida ühekordse abi tingimuse kohaldamist. Järelevalveamet võib otsustada, et tegu on kõnealuse tingimuse vältimisega, kui ostja poolt tuvastatud raskusi võis vana äriühingu varade ülevõtmisel selgesti ette näha. |
| --- | --- |

c)

vana äriühingu likvideerimine, kohtu järelevalve all juhtimine või ost ei ole lihtsalt vahendid, millega vältida ühekordse abi tingimuse kohaldamist. Järelevalveamet võib otsustada, et tegu on kõnealuse tingimuse vältimisega, kui ostja poolt tuvastatud raskusi võis vana äriühingu varade ülevõtmisel selgesti ette näha.

| (76) | Siin tuleks siiski rõhutada, et varade ostmiseks antavat abi ei saa käesolevate suuniste alusel lubada, sest sel juhul oleks tegemist esialgseks investeeringuks antava abiga. |
| --- | --- |

(76)

Siin tuleks siiski rõhutada, et varade ostmiseks antavat abi ei saa käesolevate suuniste alusel lubada, sest sel juhul oleks tegemist esialgseks investeeringuks antava abiga.

16.4.   VKEde abikavad

16.4.1.   Üldpõhimõtted

| (77) | Järelevalveamet lubab raskustes olevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate päästmis- ja/või ümberkorraldamisabikavasid ainult sel juhul, kui asjaomased ettevõtjad vastavad VKEde mõistele. Kui järgmistest erisätetest ei tulene teisiti, hinnatakse selliste kavade vastavust peatükis 16.2 ja 16.3 sätestatud tingimuste kohaselt; erandiks on jaotis 16.3.1.2, mis ei kehti abikavade kohta. Kui kava alusel antav abi ei vasta mõnele neist tingimustest, tuleb sellest eraldi teatada ja järelevalveamet peab selle eelnevalt heaks kiitma. |
| --- | --- |

(77)

Järelevalveamet lubab raskustes olevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate päästmis- ja/või ümberkorraldamisabikavasid ainult sel juhul, kui asjaomased ettevõtjad vastavad VKEde mõistele. Kui järgmistest erisätetest ei tulene teisiti, hinnatakse selliste kavade vastavust peatükis 16.2 ja 16.3 sätestatud tingimuste kohaselt; erandiks on jaotis 16.3.1.2, mis ei kehti abikavade kohta. Kui kava alusel antav abi ei vasta mõnele neist tingimustest, tuleb sellest eraldi teatada ja järelevalveamet peab selle eelnevalt heaks kiitma.

16.4.2.   Abikõlblikkus

| (78) | Kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti, vabastatakse käesolevate suuniste kohaldamiskuupäevast lubatavate kavade alusel VKEdele antav abi eraldi teatamisest ainult sel juhul, kui asjaomane ettevõtja vastab vähemalt ühele punktis 9 sätestatud kolmest kriteeriumist. Kui abi saav ettevõtja ei vasta ühelegi neist kolmest kriteeriumist, tuleb sellest järelevalveametile eraldi teatada, et järelevalveamet võiks otsustada, kas tegemist on raskustes oleva äriühinguga. Abist mis tahes suurusega ettevõtetele, mis tegutsevad pikaajalise liigse tootmisvõimsuse all kannataval turul, tuleb samuti järelevalveametile eraldi teatada, et järelevalveamet saaks otsustada punkti 41 rakendamise üle. |
| --- | --- |

(78)

Kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti, vabastatakse käesolevate suuniste kohaldamiskuupäevast lubatavate kavade alusel VKEdele antav abi eraldi teatamisest ainult sel juhul, kui asjaomane ettevõtja vastab vähemalt ühele punktis 9 sätestatud kolmest kriteeriumist. Kui abi saav ettevõtja ei vasta ühelegi neist kolmest kriteeriumist, tuleb sellest järelevalveametile eraldi teatada, et järelevalveamet võiks otsustada, kas tegemist on raskustes oleva äriühinguga. Abist mis tahes suurusega ettevõtetele, mis tegutsevad pikaajalise liigse tootmisvõimsuse all kannataval turul, tuleb samuti järelevalveametile eraldi teatada, et järelevalveamet saaks otsustada punkti 41 rakendamise üle.

16.4.3.   Päästmisabikavade lubamise tingimused

| (79) | Et järelevalveamet võiks päästmisabikavad heaks kiita, peavad need vastama punkti 24 alapunktides a, b, d ja e sätestatud tingimustele. Päästmisabi võib anda kuni kuueks kuuks, mille jooksul tuleb analüüsida äriühingu seisundit. Enne selle ajavahemiku lõppu peab EFTA riik kas ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava heaks kiitma või nõudma abisaajalt laenu ning riskipreemiale vastava abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(79)

Et järelevalveamet võiks päästmisabikavad heaks kiita, peavad need vastama punkti 24 alapunktides a, b, d ja e sätestatud tingimustele. Päästmisabi võib anda kuni kuueks kuuks, mille jooksul tuleb analüüsida äriühingu seisundit. Enne selle ajavahemiku lõppu peab EFTA riik kas ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava heaks kiitma või nõudma abisaajalt laenu ning riskipreemiale vastava abi tagasimaksmist.

| (80) | Päästmisabist, mis antakse pikemaks ajaks kui kuus kuud või mida ei maksta kuue kuu jooksul tagasi, tuleb järelevalveametile teatada eraldi. |
| --- | --- |

(80)

Päästmisabist, mis antakse pikemaks ajaks kui kuus kuud või mida ei maksta kuue kuu jooksul tagasi, tuleb järelevalveametile teatada eraldi.

16.4.4.   Ümberkorraldamisabikavade lubamise tingimused

| (81) | Järelevalveamet lubab ümberkorraldamiskavasid ainult siis, kui abi saamise tingimus on, et abisaaja rakendab täielikult asjaomase EFTA riigi poolt heakskiidetud ümberkorraldamiskava, mis vastab järgmistele tingimustele:






  a) | elujõulisuse taastamine: kohaldatakse punktides 33–36 sätestatud kriteeriume; |
| --- | --- | --- |

(81)

Järelevalveamet lubab ümberkorraldamiskavasid ainult siis, kui abi saamise tingimus on, et abisaaja rakendab täielikult asjaomase EFTA riigi poolt heakskiidetud ümberkorraldamiskava, mis vastab järgmistele tingimustele:

a)

elujõulisuse taastamine: kohaldatakse punktides 33–36 sätestatud kriteeriume;

| b) | põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine: et väikeettevõtetele antav abi moonutab konkurentsi vähem, ei kohaldata punktides 37–41 sätestatud põhimõtet, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. Kavades tuleks siiski sätestada, et abisaajad äriühingud ei või oma tootmisvõimsust ümberkorraldamiskava jooksul suurendada. Keskmise suurusega ettevõtete suhtes kohaldatakse punkte 37–41; |
| --- | --- |

b)

põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine: et väikeettevõtetele antav abi moonutab konkurentsi vähem, ei kohaldata punktides 37–41 sätestatud põhimõtet, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. Kavades tuleks siiski sätestada, et abisaajad äriühingud ei või oma tootmisvõimsust ümberkorraldamiskava jooksul suurendada. Keskmise suurusega ettevõtete suhtes kohaldatakse punkte 37–41;

| c) | vajaliku miinimumini piiratud abi: kohaldatakse punktides 42, 43 ja 44 sätestatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

c)

vajaliku miinimumini piiratud abi: kohaldatakse punktides 42, 43 ja 44 sätestatud põhimõtteid;

| d) | ümberkorraldamiskava muutmine: kavasse tehtavad muudatused peavad vastama punktides 51, 52 ja 53 sätestatud reeglitele. |
| --- | --- |

d)

ümberkorraldamiskava muutmine: kavasse tehtavad muudatused peavad vastama punktides 51, 52 ja 53 sätestatud reeglitele.

16.4.5.   Päästmis- ja/või ümberkorraldamisabikavade lubamise ühised tingimused

| (82) | Kavades tuleb täpsustada ühele äriühingule päästmis- ja/või ümberkorraldamistoimingu osana antava võimaliku toetuse maksimaalne suurus, kaasa arvatud kava muutmise puhul. Seda määra ületavast abist tuleb järelevalveametile teatada eraldi. Ühele äriühingule antava päästmis- ja ümberkorraldamisabi maksimaalne suurus, kaasa arvatud muudest allikatest või muude kavade raames antav toetus, võib olla kuni 10 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(82)

Kavades tuleb täpsustada ühele äriühingule päästmis- ja/või ümberkorraldamistoimingu osana antava võimaliku toetuse maksimaalne suurus, kaasa arvatud kava muutmise puhul. Seda määra ületavast abist tuleb järelevalveametile teatada eraldi. Ühele äriühingule antava päästmis- ja ümberkorraldamisabi maksimaalne suurus, kaasa arvatud muudest allikatest või muude kavade raames antav toetus, võib olla kuni 10 miljonit eurot.

| (83) | Samuti tuleb kinni pidada ühekordse abi põhimõttest. Kohaldatakse jaotises 16.3.3 sätestatud reeglit. |
| --- | --- |

(83)

Samuti tuleb kinni pidada ühekordse abi põhimõttest. Kohaldatakse jaotises 16.3.3 sätestatud reeglit.

| (84) | EFTA riigid peavad järelevalveametit eraldi teavitama meetmetest, kui äriühing võtab varad üle äriühingult, kes on juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi. |
| --- | --- |

(84)

EFTA riigid peavad järelevalveametit eraldi teavitama meetmetest, kui äriühing võtab varad üle äriühingult, kes on juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi.

16.4.6.   Järelevalve ja aastaaruanded

| (85) | Punkte 48, 49 ja 50 ei kohaldata abikavade suhtes. Abikava heakskiitmise tingimus on siiski, et tavapäraselt kord aastas esitatakse kava rakendamise kohta aruanne, mis sisaldab järelevalveameti juhendis standardaruannete kohta (22) täpsustatud teavet. Lisaks peavad aruanded sisaldama kõikide abisaajate äriühingute loetelu, milles igaühe kohta tuleb täpsustada järgmist:






  a) | ettevõtte nimi; |
| --- | --- | --- |

(85)

Punkte 48, 49 ja 50 ei kohaldata abikavade suhtes. Abikava heakskiitmise tingimus on siiski, et tavapäraselt kord aastas esitatakse kava rakendamise kohta aruanne, mis sisaldab järelevalveameti juhendis standardaruannete kohta (22) täpsustatud teavet. Lisaks peavad aruanded sisaldama kõikide abisaajate äriühingute loetelu, milles igaühe kohta tuleb täpsustada järgmist:

a)

ettevõtte nimi;

| b) | ettevõtte tegevusala kood, kasutades NACE (23) kolmenumbrilisi tegevusalade klassifikatsioonikoode; |
| --- | --- |

b)

ettevõtte tegevusala kood, kasutades NACE (23) kolmenumbrilisi tegevusalade klassifikatsioonikoode;

| c) | töötajate arv; |
| --- | --- |

c)

töötajate arv;

| d) | aastakäive ja bilansi lõppsumma; |
| --- | --- |

d)

aastakäive ja bilansi lõppsumma;

| e) | antud abi suurus; |
| --- | --- |

e)

antud abi suurus;

| f) | abisaaja panuse suurus ja vorm; |
| --- | --- |

f)

abisaaja panuse suurus ja vorm;

| g) | vajaduse korral tasakaalustavate meetmete vorm ja määr; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral tasakaalustavate meetmete vorm ja määr;

| h) | vajaduse korral äriühingule minevikus antud ümberkorraldamisabi või muu samaväärne toetus; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral äriühingule minevikus antud ümberkorraldamisabi või muu samaväärne toetus;

| i) | teave selle kohta, kas abisaaja äriühing on enne ümberkorraldamisperioodi lõppu tegevuse lõpetanud või kas tema suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus. |
| --- | --- |

i)

teave selle kohta, kas abisaaja äriühing on enne ümberkorraldamisperioodi lõppu tegevuse lõpetanud või kas tema suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus.

16.5.   Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli i osas artikli 1 lõikes 1 nimetatud asjakohased meetmed

| (86) | Järelevalveamet teeb järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 1 kohaselt eraldi kirjas ettepaneku, et EFTA riigid võtaksid oma olemasolevaid abikavasid silmas pidades vastu punktides 87–88 sätestatud asjakohased meetmed. Järelevalveamet seab igasuguse edaspidise abikava lubamise tingimuseks neile sätetele vastavuse. |
| --- | --- |

(86)

Järelevalveamet teeb järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 1 kohaselt eraldi kirjas ettepaneku, et EFTA riigid võtaksid oma olemasolevaid abikavasid silmas pidades vastu punktides 87–88 sätestatud asjakohased meetmed. Järelevalveamet seab igasuguse edaspidise abikava lubamise tingimuseks neile sätetele vastavuse.

| (87) | EFTA riigid, kes on kiitnud järelevalveameti ettepaneku heaks, peavad kuue kuu jooksul pärast suuniste vastuvõtmist kohandama oma jätkuvalt järgitavaid abikavasid käesolevate suunistega. |
| --- | --- |

(87)

EFTA riigid, kes on kiitnud järelevalveameti ettepaneku heaks, peavad kuue kuu jooksul pärast suuniste vastuvõtmist kohandama oma jätkuvalt järgitavaid abikavasid käesolevate suunistega.

| (88) | EFTA riigid peavad teatama oma nõustumisest asjakohaste meetmetega ühe kuu jooksul pärast asjakohaste meetmete rakendusettepanekut sisaldava kirja kättesaamist. |
| --- | --- |

(88)

EFTA riigid peavad teatama oma nõustumisest asjakohaste meetmetega ühe kuu jooksul pärast asjakohaste meetmete rakendusettepanekut sisaldava kirja kättesaamist.

16.6.   Kohaldamiskuupäev ja kestus

| (89) | Käesolevad suunised jõustuvad vastuvõtmise kuupäeval. Need kehtivad viis aastat, kui mis tahes uue otsusega ei sätestata teisiti. |
| --- | --- |

(89)

Käesolevad suunised jõustuvad vastuvõtmise kuupäeval. Need kehtivad viis aastat, kui mis tahes uue otsusega ei sätestata teisiti.

| (90) | Teatised, mis järelevalveamet registreerib enne vastuvõtmise kuupäeva, vaadatakse läbi teatise esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(90)

Teatised, mis järelevalveamet registreerib enne vastuvõtmise kuupäeva, vaadatakse läbi teatise esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.

| (91) | Järelevalveamet uurib iga tema loata antud ning seetõttu järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust EMP lepinguga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP lisas. Kõikidel muudel juhtudel uurib ta vastavust abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel. |
| --- | --- |

(91)

Järelevalveamet uurib iga tema loata antud ning seetõttu järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust EMP lepinguga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP lisas. Kõikidel muudel juhtudel uurib ta vastavust abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel.

---

(1)  Käesolev peatükk vastab ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 1).

1

(2)  Vastuvõetud 19. jaanuaril 1994, avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja sama kuupäeva EMP lisas nr 32.

2

(3)  Vastuvõetud 16. detsembril 1999, avaldatud EÜT L 274, 26.10.2000 ja sama kuupäeva EMP lisas nr 48.

3

(4)  Komisjon märkis vastavas teatises, et päästmise ja restruktureerimisega seotud abist tingitud moonutuste täpsem kontrollimine tundub olevat õigustatud, pidades silmas 23. ja 24. märtsi 2001 Stockholmis ning 15. ja 16. märtsi 2002 Barcelonas kohtunud Euroopa Ülemkogu otsuseid, kus liikmesriike kutsuti üles jätkama riigiabi vähendamist väljendatuna protsendina sisemajanduse kogutoodangust, suunates seda enam ühiste horisontaalsete eesmärkide, sealhulgas ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisele. See on samuti kooskõlas 23. ja 24. märtsi 2000 Lissaboni Euroopa Ülemkogu otsustega, mille sihiks on Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmine.

4

(5)  See viitab eelkõige nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud äriühingu liikidele; viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16), mis on liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa punkti 4 ühiskomitee 5. detsembri 2003. aasta otsusega 176/2003 (ELT L 88, 25.3.2004, lk 53 ja EMP lisa nr 15, 25.3.2004, lk 14).

5

(6)  Sarnaselt nõukogu 13. detsembri 1976 teise direktiivi 77/91/EMÜ (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1) sätetega, mida viimati muudeti 2003. aasta ELi ühinemisaktiga. EMP laienemislepinguga liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa punkti 2.

6

(7)  See viitab eelkõige direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) artikli 1 lõike 1 teises lõigus nimetatud äriühingu liike, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa punkti 4 ühiskomitee 5. detsembri 2003. aasta otsusega 176/2003 (ELT L 88, 25.3.2004, lk 53 ja EMP lisa nr 15, 25.3.2004, lk 14).

7

(8)  Määratlemaks, kas äriühing on iseseisev või moodustab kontserni osa, võetakse arvesse kriteeriume, mis on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 I lisas (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20), muudetud määrusega (EÜ) nr 363/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 20), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti d ühiskomitee 25. septembri 2004. aasta otsusega 131/2004 (ELT L 64, 10.3.2005, lk 67).

8

(9)  Sellealased erieeskirjad kehtivad lennundussektoris. Vaata käesolevate suuniste 30. peatükki.

9

(10)  EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud leping (järelevalve- ja kohtuleping) (EÜT L 344, 31.12.1994, lk 1).

10

(11)  Juhtum C-355/95 P: Textilwerke Deggendorf v komisjon ja teised [1997] ECR I-2549.

11

Textilwerke Deggendorf v komisjon ja teised

(12)  Erandi võib teha pangandussektoris antava päästmisabi puhul, et kõnealune krediidiasutus võiks ajutiselt jätkata pangandustegevust vastavalt usaldatavuse järelevalvet käsitlevatele jõus olevatele õigusaktidele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/12/EÜ (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa punkti 14 ühiskomitee 1. oktoobri 2001 otsusega 15/2001 (EÜT L 117, 26.4.2001, lk 13, ja EMP lisa nr 22, 26.4.2001, lk 8)). Abi, mida ei anta punkti a tingimustele vastava laenu või laenugarantii kujul, peab igal juhul vastama päästmisabi üldpõhimõtetele ning see ei saa koosneda rahalistest struktuurimeetmetest, mis on seotud panga omavahenditega. Iga muud tüüpi abi, mis antakse punkti a tingimustele vastava laenu või laenugarantii kujul, võetakse arvesse siis, kui uuritakse ümberkorraldamiskava alusel võetavaid tasakaalustavaid meetmeid vastavalt punktidele 37–41.

12

(13)  Järelevalveamet võib arvesse võtta ka asjaolu, kas äriühing on keskmise suurusega või suurettevõte.

13

(14)  Mitmeid sektoreid hõlmav raamistik suurte investeerimisprojektide jaoks, peatükk 26A, vastuvõetud 18. detsembril 2002 (seni avaldamata), viimati muudetud 17.3.2004 (seni avaldamata).

14

(15)  Sellisel juhul lubab järelevalveamet abi vaid ümberkorralduste sotsiaalsete kulude leevendamiseks vastavalt jaotisele 16.3.2.6 ning keskkonnaabi saastatud alade puhastamiseks, mis võidakse maha jätta.

15

(16)  Vt punkt 6. See miinimumpanus ei tohi sisaldada abi. Nii on näiteks juhul, kui laenu korral on saadud intressitoetust või laenule on antud abielementidega valitsuse garantii.

16

(17)  Vt punkti 9 lõige c.

17

(18)  Määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36), liidetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse EMP ühiskomitee 25. septembri 2004 otsusega 131/2004 (seni avaldamata). 31. detsembrini 2004 leiab vastava mõiste komisjoni soovitusest 96/280/EÜ (EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4). Mõiste võib leida ka komisjoni 12. jaanuari 2001 määruse (EÜ) 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33) lisas 1, mis liideti Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punkti 1f EMP ühiskomitee 25. juuni 2002 otsusega 88/2002, millega muudeti Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa (riigiabi) (EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56 ja EMP lisa nr 49, 3.10.2002, lk 42).

18

(19)  Oma otsuses kohtuasja C-241/94 (Prantsusmaa v. komisjon [1996], ECR I-4551), (Kimberly Clark Sopalin) kohta kinnitas Euroopa Kohus, et Prantsusmaa siseriikliku tööhõivefondi kaudu Prantsusmaa ametiasutuste poolt oma äranägemisel teostatud rahastamine võis asetada teatavad ettevõtjad muudest ettevõtjatest soodsamasse olukorda, olles seega abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (Kohtuotsuses ei seatud kahtluse alla komisjoni järeldust, milles abi loeti ühisturuga kokkusobivaks.)

19

v.

(20)  Teatamata jäetud abi osas võtab järelevalveamet oma analüüsis arvesse võimalust, et abi võidakse lugeda Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks muu kui päästmis- või ümberkorraldamisabina.

20

(21)  Ettenägematuteks asjaoludeks loetakse selliseid asjaolusid, mida äriühingu juhtkonnal ei olnud ümberkorraldamiskava koostamisel võimalik kuidagi ette näha ning mis ei tulene äriühingu juhtkonna hooletusest ega eksimustest ega kontserni otsustest, millesse äriühing kuulub.

21

(22)  Vt EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004 otsuse 195/04/COL (järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 27 viidatud rakendussätete kohta) IIIA ja IIIB lisa (olemasoleva riigiabi standarditud aruande vorm). Seni avaldamata.

22

(23)  Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille on avaldanud Euroopa Ühenduse Statistikaamet.

23

LISA

Valem (1) arvutamaks päästmisabi maksimaalsummat, mille puhul kohaldatakse lihtsustatud menetlust:

Formula

Valem põhineb äriühingu tegevustulemustel (EBIT – tulu enne intressi ja maksude mahaarvamist) abi andmisele/abist teatamisele eelneval aastal (mida tähistab t). Sellele on liidetud kulum. Saadud summale tuleb liita käibekapitali muutus. Käibekapitali muutus leitakse viimaste lõppenud aruandeperioodide käibevara ja käibekohustuste (2) vahena. Kui tegevustulemuse osas esineb reservatsioone, tuleb need selgelt välja tuua ning lõpptulemus ei tohi selliseid reservatsioone sisaldada.

Valemi eesmärk on äriühingu tegevuse negatiivse rahavoo määratlemine abitaotlemisele eelneval aastal (või abiandmisele eelneval aastal teatamata abi puhul). Pool sellest summast peaks võimaldama äriühingul tegevust jätkata kuue kuu kestel. Seega jagatakse valemi tulemus kahega.

Valemit saab rakendada vaid siis, kui tulemus on negatiivne.

Kui valemi tulem on positiivne, tuleb esitada üksikasjalik selgitus, mis näitab, et äriühingul on punktides 9–10 määratletud raskused.

Näide:

| Tulu enne intressi ja maksude mahaarvamist (miljonit eurot) | (12) |
| --- | --- |
| Kulum (miljonit eurot) | 2 |

Tulu enne intressi ja maksude mahaarvamist (miljonit eurot)

(12)

Kulum (miljonit eurot)

2

| Bilansiaruanne
  (miljonit eurot) | 31. detsember, t–1 | 31. detsember, t |
| --- | --- | --- |
| Käibevara |
| Raha või selle ekvivalendid | 10 | 5 |
| Debitoorne võlgnevus | 30 | 20 |
| Laoseis | 50 | 45 |
| Ettemakstud kulud | 20 | 10 |
| Muu käibevara | 20 | 20 |
| Käibevara kokku | 130 | 100 |
| Käibekohustused |
| Kreditoorne võlgnevus | 20 | 25 |
| Viitvõlad | 15 | 10 |
| Ettemakstud tulud | 5 | 5 |
| Käibekohustused kokku | 40 | 40 |
| Käibekapital | 90 | 60 |
| Käibekapitali muutus | (30) | |

Bilansiaruanne

(miljonit eurot)

31. detsember, t–1

31. detsember, t

Käibevara

Raha või selle ekvivalendid

10

5

Debitoorne võlgnevus

30

20

Laoseis

50

45

Ettemakstud kulud

20

10

Muu käibevara

20

20

Käibevara kokku

130

100

Käibekohustused

Kreditoorne võlgnevus

20

25

Viitvõlad

15

10

Ettemakstud tulud

5

5

Käibekohustused kokku

40

40

Käibekapital

90

60

Käibekapitali muutus

(30)

Päästmisabi ülemmäär = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 miljonit eurot

Kui tulemus on suurem kui 10 miljonit eurot, ei saa kasutada punktis 29 kirjeldatud lihtsustatud protseduuri. Selle piiri ületamisel peab EFTA riik esitama selgituse, kuidas on kindlaks määratud äriühingu tulevased rahavoovajadused ning päästmisabi suurus.”

---

(1)  EBITile (tulu enne intresside ja maksude mahaarvamist taotlemiseelse aasta (t) raamatupidamise aastaaruande kohaselt) tuleb liita sama perioodi kulum ning käibekapitali muutus 2 aasta jooksul (aastal enne taotluse esitamist ja sellele eelnenud aastal), mis on jagatud kahega, et määrata kindlaks 6 kuu summa, st päästmisabi tavapärasel lubatud perioodil.

(2)  Käibevara: likviidsed vahendid, debitoorne võlgnevus (kliendi- ja võlgnikukontod), muu käibevara ja ettemakstud kulud, laovarud. Käibekohustused: rahaline võlgnevus, maksmisele kuuluvad kaubaarved (tarnijate ja võlausaldajate arved) ning muud käibekohustused, ettemakstud tulud, muud viitkohustused, maksukohustused.

---

Parandused

| 28.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/44

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2143/2004, 13. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 370, 17. detsember 2004
  )

Leheküljel 2 artiklis 1 eksportijate/tootjate loetelu vasakus veerus

asendatakse:

“Synergy”

järgmisega:

“Synergy Lifestyles Pvt. Ltd.”.

---