# Uradni list L 128/21.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 128 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4821. maj 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 128

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4821. maj 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 769/2005 z dne 20. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 770/2005 z dne 20. maja 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 771/2005 z dne 20. maja 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama | 19 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 772/2005 z dne 20. maja 2005 o specifikacijah za pokrivanje značilnosti in opredelitve tehnične oblike za pripravo letne statistike Skupnosti za jeklo za referenčna leta od 2003 do 2009 (
  1
  ) | 51 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike

1

Uredba Komisije (ES) št. 769/2005 z dne 20. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

15

Uredba Komisije (ES) št. 770/2005 z dne 20. maja 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 771/2005 z dne 20. maja 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama

19

*

Uredba Komisije (ES) št. 772/2005 z dne 20. maja 2005 o specifikacijah za pokrivanje značilnosti in opredelitve tehnične oblike za pripravo letne statistike Skupnosti za jeklo za referenčna leta od 2003 do 2009 (
  1
  )

1

51

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. maja 2005 o potrebnih ukrepih v zvezi s trgovinsko oviro, ki jo povzroča trgovinska praksa Brazilije in ki vpliva na trgovino s protektiranimi gumami
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1302) | 71 |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. maja 2005 o spremembah Odločbe Komisije 1999/217/ES o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1437)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Odločba Komisije z dne 18. maja 2005 o peti spremembi Odločbe 2004/122/ES o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Severni Koreji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1451)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 2. maja 2005 o potrebnih ukrepih v zvezi s trgovinsko oviro, ki jo povzroča trgovinska praksa Brazilije in ki vpliva na trgovino s protektiranimi gumami
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1302)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1302)

71

*

Odločba Komisije z dne 18. maja 2005 o spremembah Odločbe Komisije 1999/217/ES o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1437)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1437)

1

73

*

Odločba Komisije z dne 18. maja 2005 o peti spremembi Odločbe 2004/122/ES o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Severni Koreji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1451)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1451)

1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 768/2005

z dne 26. aprila 2005

o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) od držav članic zahteva zagotavljanje učinkovitega nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja predpisov skupne ribiške politike ter v ta namen sodelovanje med seboj in z drugimi državami. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) od držav članic zahteva zagotavljanje učinkovitega nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja predpisov skupne ribiške politike ter v ta namen sodelovanje med seboj in z drugimi državami.

| (2) | Za izpolnitev teh obveznosti je nujno, da države članice usklajujejo svoje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov na svojem kopenskem ozemlju, v vodah Skupnosti in v mednarodnih vodah v skladu z mednarodnim pravom in zlasti z obveznostmi Skupnosti v okviru regionalnih ribiških organizacij in sporazumov s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(2)

Za izpolnitev teh obveznosti je nujno, da države članice usklajujejo svoje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov na svojem kopenskem ozemlju, v vodah Skupnosti in v mednarodnih vodah v skladu z mednarodnim pravom in zlasti z obveznostmi Skupnosti v okviru regionalnih ribiških organizacij in sporazumov s tretjimi državami.

| (3) | Noben sistem inšpekcijskih pregledov ne more biti stroškovno učinkovit brez zagotovitve inšpekcijskih pregledov na kopnem. Zato je treba tudi kopensko ozemlje zajeti v načrtih skupne uporabe. |
| --- | --- |

(3)

Noben sistem inšpekcijskih pregledov ne more biti stroškovno učinkovit brez zagotovitve inšpekcijskih pregledov na kopnem. Zato je treba tudi kopensko ozemlje zajeti v načrtih skupne uporabe.

| (4) | Takšno sodelovanje z operativnim usklajevanjem dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov prispeva k trajnostnem izkoriščanju živih vodnih virov ter zagotavljanju enakih pogojev za ribiško industrijo, ki sodeluje pri tem izkoriščanju, in na ta način k zmanjšanju izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(4)

Takšno sodelovanje z operativnim usklajevanjem dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov prispeva k trajnostnem izkoriščanju živih vodnih virov ter zagotavljanju enakih pogojev za ribiško industrijo, ki sodeluje pri tem izkoriščanju, in na ta način k zmanjšanju izkrivljanja konkurence.

| (5) | Učinkovit nadzor in inšpekcijski pregledi ribolova so bistvenega pomena za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. |
| --- | --- |

(5)

Učinkovit nadzor in inšpekcijski pregledi ribolova so bistvenega pomena za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu.

| (6) | Brez poseganja v obveznosti držav članic, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 2371/2002, se je pojavila potreba po tehničnem in upravnem organu Skupnosti za organizacijo sodelovanja in usklajevanja med državami članicami glede ribiškega nadzora ter inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(6)

Brez poseganja v obveznosti držav članic, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 2371/2002, se je pojavila potreba po tehničnem in upravnem organu Skupnosti za organizacijo sodelovanja in usklajevanja med državami članicami glede ribiškega nadzora ter inšpekcijskih pregledov.

| (7) | Zato je primerno, da se znotraj obstoječe institucionalne strukture Skupnosti, ob upoštevanju razdelitve pristojnosti med Komisijo in državami članicami, ustanovi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva („Agencija“). |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno, da se znotraj obstoječe institucionalne strukture Skupnosti, ob upoštevanju razdelitve pristojnosti med Komisijo in državami članicami, ustanovi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva („Agencija“).

| (8) | Za uresničitev namenov, za katere je Agencija ustanovljena, je treba opredeliti njene naloge. |
| --- | --- |

(8)

Za uresničitev namenov, za katere je Agencija ustanovljena, je treba opredeliti njene naloge.

| (9) | Zlasti je pomembno, da je na zahtevo Komisije Agencija sposobna pomagati Skupnosti in državam članicam v odnosih s tretjimi državami in/ali regionalnimi ribiškimi organizacijami ter sodelovati z njihovimi pristojnimi organi v okviru mednarodnih obveznosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Zlasti je pomembno, da je na zahtevo Komisije Agencija sposobna pomagati Skupnosti in državam članicam v odnosih s tretjimi državami in/ali regionalnimi ribiškimi organizacijami ter sodelovati z njihovimi pristojnimi organi v okviru mednarodnih obveznosti Skupnosti.

| (10) | Poleg tega je treba delovati v smeri učinkovite uporabe postopkov inšpekcijskih pregledov Skupnosti. Agencija lahko sčasoma postane referenčni vir znanstvene in tehnične pomoči za ribiški nadzor in inšpekcijske preglede. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je treba delovati v smeri učinkovite uporabe postopkov inšpekcijskih pregledov Skupnosti. Agencija lahko sčasoma postane referenčni vir znanstvene in tehnične pomoči za ribiški nadzor in inšpekcijske preglede.

| (11) | Za izpolnitev ciljev skupne ribiške politike, in sicer da se zagotovi trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, Svet sprejme ukrepe za ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov. |
| --- | --- |

(11)

Za izpolnitev ciljev skupne ribiške politike, in sicer da se zagotovi trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, Svet sprejme ukrepe za ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov.

| (12) | Za zagotovitev pravilnega izvrševanja ukrepov morajo države članice uporabiti zadostna sredstva za nadzor in izvrševanje. Da bi bil ta nadzor in izvrševanje bolj učinkovito in smotrno, je primerno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in sporazumno z zadevnimi državami članicami sprejme posamezne programe za nadzor in inšpekcijske preglede. Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike je treba ustrezno spremeniti (3). |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev pravilnega izvrševanja ukrepov morajo države članice uporabiti zadostna sredstva za nadzor in izvrševanje. Da bi bil ta nadzor in izvrševanje bolj učinkovito in smotrno, je primerno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in sporazumno z zadevnimi državami članicami sprejme posamezne programe za nadzor in inšpekcijske preglede. Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike je treba ustrezno spremeniti (3).

| (13) | Agencija naj uskladi operativno sodelovanje med državami članicami na podlagi načrtov skupne uporabe. Ti načrti omogočajo uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov zadevnih držav članic, da se programi nadzora in inšpekcijskih pregledov lahko uveljavljajo. Dejavnosti ribiškega nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic se izvajajo v skladu s skupnimi merili, prednostnimi nalogami, merili uspešnosti in postopki glede nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti na podlagi teh programov. |
| --- | --- |

(13)

Agencija naj uskladi operativno sodelovanje med državami članicami na podlagi načrtov skupne uporabe. Ti načrti omogočajo uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov zadevnih držav članic, da se programi nadzora in inšpekcijskih pregledov lahko uveljavljajo. Dejavnosti ribiškega nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic se izvajajo v skladu s skupnimi merili, prednostnimi nalogami, merili uspešnosti in postopki glede nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti na podlagi teh programov.

| (14) | Sprejetje programa za nadzor in inšpekcijske preglede zahteva od držav članic učinkovito zagotavljanje virov, ki so potrebni za izvajanje programa. Države članice morajo takoj uradno obvestiti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, s katerimi nameravajo izvesti tak program. Načrti skupne uporabe ne smejo nalagati nobene dodatne obveznosti v smislu nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ali v zvezi z zagotavljanjem sredstev, ki so v tem okviru potrebni. |
| --- | --- |

(14)

Sprejetje programa za nadzor in inšpekcijske preglede zahteva od držav članic učinkovito zagotavljanje virov, ki so potrebni za izvajanje programa. Države članice morajo takoj uradno obvestiti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, s katerimi nameravajo izvesti tak program. Načrti skupne uporabe ne smejo nalagati nobene dodatne obveznosti v smislu nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ali v zvezi z zagotavljanjem sredstev, ki so v tem okviru potrebni.

| (15) | Agencija naj pripravi načrt skupne uporabe samo, če je slednji predviden v delovnem programu. |
| --- | --- |

(15)

Agencija naj pripravi načrt skupne uporabe samo, če je slednji predviden v delovnem programu.

| (16) | Delovni program mora sprejeti upravni odbor, ki zagotovi, da se doseže zadostna stopnja soglasja. To vključuje soglasje o uskladitvi nalog, ki jih delovni program predvideva za Agencijo, in virov, ki so Agenciji na voljo na osnovi podatkov držav članic. |
| --- | --- |

(16)

Delovni program mora sprejeti upravni odbor, ki zagotovi, da se doseže zadostna stopnja soglasja. To vključuje soglasje o uskladitvi nalog, ki jih delovni program predvideva za Agencijo, in virov, ki so Agenciji na voljo na osnovi podatkov držav članic.

| (17) | Izvršni direktor naj predvsem zagotavlja, po posvetovanju s člani odbora in državami članicami, da se cilji delovnega programa za vsako leto uskladijo z zadostnimi sredstvi, ki jih države članice Agenciji zagotovijo za izpolnitev delovnega programa. |
| --- | --- |

(17)

Izvršni direktor naj predvsem zagotavlja, po posvetovanju s člani odbora in državami članicami, da se cilji delovnega programa za vsako leto uskladijo z zadostnimi sredstvi, ki jih države članice Agenciji zagotovijo za izpolnitev delovnega programa.

| (18) | Izvršni direktor naj predvsem oblikuje natančne načrte uporabe, pri tem pa uporabi vire, ki so jih države članice priglasile za izpolnitev posameznega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, in upošteva predpise in cilje, ki so določeni v posameznem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katerih temelji načrt skupne uporabe, kot tudi druge ustrezne predpise, na primer tiste, ki se nanašajo na inšpektorje Skupnosti. |
| --- | --- |

(18)

Izvršni direktor naj predvsem oblikuje natančne načrte uporabe, pri tem pa uporabi vire, ki so jih države članice priglasile za izpolnitev posameznega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, in upošteva predpise in cilje, ki so določeni v posameznem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katerih temelji načrt skupne uporabe, kot tudi druge ustrezne predpise, na primer tiste, ki se nanašajo na inšpektorje Skupnosti.

| (19) | V tej zvezi mora izvršni direktor zagotoviti tako časovno razporeditev, ki daje državam članicam dovolj časa za predložitev pripomb na podlagi njihovih operativnih izkušenj, ne da bi pri tem presegle obseg delovnega načrta Agencije in časovne omejitve, predvidene s to uredbo. Izvršni inšpektor mora upoštevati interes zadevnih držav članic za ribolov, ki ga zajema posamezen načrt. Da se zagotovi učinkovito in pravočasno povezovanje skupnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, je treba zagotoviti postopek, ki omogoča sprejetje načrtov v primeru, da zadevne države članice ne morejo doseči sporazuma. |
| --- | --- |

(19)

V tej zvezi mora izvršni direktor zagotoviti tako časovno razporeditev, ki daje državam članicam dovolj časa za predložitev pripomb na podlagi njihovih operativnih izkušenj, ne da bi pri tem presegle obseg delovnega načrta Agencije in časovne omejitve, predvidene s to uredbo. Izvršni inšpektor mora upoštevati interes zadevnih držav članic za ribolov, ki ga zajema posamezen načrt. Da se zagotovi učinkovito in pravočasno povezovanje skupnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov, je treba zagotoviti postopek, ki omogoča sprejetje načrtov v primeru, da zadevne države članice ne morejo doseči sporazuma.

| (20) | Postopek oblikovanja in sprejetja načrtov skupne uporabe izven voda Skupnosti mora biti podoben tistemu, ki velja za vode Skupnosti. Ti načrti skupne uporabe morajo temeljiti na mednarodnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki uveljavlja mednarodne obveznosti v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi zavezujočimi za Skupnost. |
| --- | --- |

(20)

Postopek oblikovanja in sprejetja načrtov skupne uporabe izven voda Skupnosti mora biti podoben tistemu, ki velja za vode Skupnosti. Ti načrti skupne uporabe morajo temeljiti na mednarodnem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki uveljavlja mednarodne obveznosti v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi zavezujočimi za Skupnost.

| (21) | Za izvajanje načrtov skupne uporabe naj zadevne države članice združijo in uporabijo sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so jih dodelile tem načrtom. Agencija oceni, ali so razpoložljiva sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov zadostna, in po potrebi obvesti zadevno državo članico in Komisijo, da sredstva niso zadostna za izvedbo zahtevanih nalog v skladu s programom nadzora in inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(21)

Za izvajanje načrtov skupne uporabe naj zadevne države članice združijo in uporabijo sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so jih dodelile tem načrtom. Agencija oceni, ali so razpoložljiva sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov zadostna, in po potrebi obvesti zadevno državo članico in Komisijo, da sredstva niso zadostna za izvedbo zahtevanih nalog v skladu s programom nadzora in inšpekcijskih pregledov.

| (22) | Države članice naj spoštujejo svoje obveznosti glede inšpekcijskih pregledov in nadzora, zlasti na podlagi posameznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetih po Uredbi (ES) št. 2371/2002, s tem da Agencija nima pristojnosti državam članicam nalagati dodatnih obveznosti prek načrtov skupne uporabe ali jih kaznovati. |
| --- | --- |

(22)

Države članice naj spoštujejo svoje obveznosti glede inšpekcijskih pregledov in nadzora, zlasti na podlagi posameznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetih po Uredbi (ES) št. 2371/2002, s tem da Agencija nima pristojnosti državam članicam nalagati dodatnih obveznosti prek načrtov skupne uporabe ali jih kaznovati.

| (23) | Agencija naj redno preverja učinkovitost načrtov skupne uporabe. |
| --- | --- |

(23)

Agencija naj redno preverja učinkovitost načrtov skupne uporabe.

| (24) | Primerno je predvideti možnost sprejetja posebnih pravil za izvajanje, s katerimi se sprejmejo in potrdijo načrti skupne uporabe. To možnost bi bilo koristno uporabiti, ko je Agencija že začela delovati in izvršni direktor meni, da je treba taka pravila vključiti v zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(24)

Primerno je predvideti možnost sprejetja posebnih pravil za izvajanje, s katerimi se sprejmejo in potrdijo načrti skupne uporabe. To možnost bi bilo koristno uporabiti, ko je Agencija že začela delovati in izvršni direktor meni, da je treba taka pravila vključiti v zakonodajo Skupnosti.

| (25) | Na zahtevo naj ima Agencija pravico zagotoviti pogodbene storitve v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi, ki so namenjene skupni uporabi zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(25)

Na zahtevo naj ima Agencija pravico zagotoviti pogodbene storitve v zvezi z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi, ki so namenjene skupni uporabi zadevnih držav članic.

| (26) | Za namene izpolnjevanja nalog Agencije Komisija, države članice in Agencija preko informacijske mreže izmenjujejo pomembne podatke o nadzoru in inšpekcijskih pregledih. |
| --- | --- |

(26)

Za namene izpolnjevanja nalog Agencije Komisija, države članice in Agencija preko informacijske mreže izmenjujejo pomembne podatke o nadzoru in inšpekcijskih pregledih.

| (27) | Status in struktura Agencije naj bosta v skladu z nepristranskim značajem rezultatov, ki naj jih Agencija dosega, in ji omogočata izvajanje nalog v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo. Zato je Agenciji podeljena pravna, finančna in upravna samostojnost, s tem da so ohranjene tesne vezi z institucijami Skupnosti in državami članicami. Zato je nujno in primerno, da je Agencija pravna oseba in organ Skupnosti, ki izvaja pooblastila na osnovi te uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Status in struktura Agencije naj bosta v skladu z nepristranskim značajem rezultatov, ki naj jih Agencija dosega, in ji omogočata izvajanje nalog v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo. Zato je Agenciji podeljena pravna, finančna in upravna samostojnost, s tem da so ohranjene tesne vezi z institucijami Skupnosti in državami članicami. Zato je nujno in primerno, da je Agencija pravna oseba in organ Skupnosti, ki izvaja pooblastila na osnovi te uredbe.

| (28) | Za pogodbeno odgovornost Agencije, za katero velja pravo, na podlagi katerega je Agencija sklenila pogodbe, je pristojno Sodišče v skladu z morebitnimi arbitražnimi klavzulami v pogodbi. Sodišče je pristojno tudi v sporih glede nadomestil za morebitno škodo, ki izhaja iz nepogodbenih odgovornosti Agencije v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic. |
| --- | --- |

(28)

Za pogodbeno odgovornost Agencije, za katero velja pravo, na podlagi katerega je Agencija sklenila pogodbe, je pristojno Sodišče v skladu z morebitnimi arbitražnimi klavzulami v pogodbi. Sodišče je pristojno tudi v sporih glede nadomestil za morebitno škodo, ki izhaja iz nepogodbenih odgovornosti Agencije v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic.

| (29) | Komisija in države članice so zastopane v upravnem odboru, ki je zadolžen za pravilno in učinkovito delovanje Agencije. |
| --- | --- |

(29)

Komisija in države članice so zastopane v upravnem odboru, ki je zadolžen za pravilno in učinkovito delovanje Agencije.

| (30) | Treba je ustanoviti svetovalni odbor, ki svetuje izvršnemu direktorju in zagotovi tesno sodelovanje z interesnimi skupinami. |
| --- | --- |

(30)

Treba je ustanoviti svetovalni odbor, ki svetuje izvršnemu direktorju in zagotovi tesno sodelovanje z interesnimi skupinami.

| (31) | Glede na to, da Agencija izvaja obveznosti Skupnosti in na zahtevo Komisije sodeluje s tretjimi državami in regionalnimi ribiškimi organizacijami v okviru mednarodnih obveznosti Skupnosti, je primerno, da je predsedujoči upravnemu odboru izvoljen izmed predstavnikov Komisije. |
| --- | --- |

(31)

Glede na to, da Agencija izvaja obveznosti Skupnosti in na zahtevo Komisije sodeluje s tretjimi državami in regionalnimi ribiškimi organizacijami v okviru mednarodnih obveznosti Skupnosti, je primerno, da je predsedujoči upravnemu odboru izvoljen izmed predstavnikov Komisije.

| (32) | Način glasovanja v upravnem odboru upošteva interese držav članic in Komisije za učinkovito delovanje Agencije. |
| --- | --- |

(32)

Način glasovanja v upravnem odboru upošteva interese držav članic in Komisije za učinkovito delovanje Agencije.

| (33) | Primerno je zagotoviti, da predstavnik svetovalnega odbora brez pravice glasovanja sodeluje v razpravah upravnega odbora. |
| --- | --- |

(33)

Primerno je zagotoviti, da predstavnik svetovalnega odbora brez pravice glasovanja sodeluje v razpravah upravnega odbora.

| (34) | Potrebne so določbe o imenovanju in razrešitvi izvršnega direktorja Agencije in predpisi o izvajanju njegovih nalog. |
| --- | --- |

(34)

Potrebne so določbe o imenovanju in razrešitvi izvršnega direktorja Agencije in predpisi o izvajanju njegovih nalog.

| (35) | Za spodbujanje preglednega delovanja Agencije zanjo brez omejitev velja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4). |
| --- | --- |

(35)

Za spodbujanje preglednega delovanja Agencije zanjo brez omejitev velja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4).

| (36) | Zaradi varovanja zasebnosti posameznikov naj za to uredbo velja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(36)

Zaradi varovanja zasebnosti posameznikov naj za to uredbo velja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (37) | Za zagotovitev neodvisnosti Agencije in njenih funkcij je Agenciji dodeljen samostojni proračun, v katerem se zbirajo prispevki Skupnosti in plačila za pogodbene storitve, ki jih opravlja Agencija. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije je treba uporabiti proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov opravlja Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev neodvisnosti Agencije in njenih funkcij je Agenciji dodeljen samostojni proračun, v katerem se zbirajo prispevki Skupnosti in plačila za pogodbene storitve, ki jih opravlja Agencija. Za prispevek Skupnosti in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije je treba uporabiti proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov opravlja Računsko sodišče.

| (38) | Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem je treba za Agencijo brez omejitev uporabiti določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (6). Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7). |
| --- | --- |

(38)

Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem je treba za Agencijo brez omejitev uporabiti določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (6). Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

| (39) | Ukrepi potrebni za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8) – |
| --- | --- |

(39)

Ukrepi potrebni za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8) –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

CILJ, OBSEG UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Cilj

Ta uredba ustanavlja Agencijo Skupnosti za nadzor ribištva („Agencija“), katere cilj je organizacija operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva s strani držav članic ter pomoč le-tem pri sodelovanju zaradi spoštovanja predpisov skupne ribiške politike, da se zagotovi njeno učinkovito in enotno izvajanje.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „nadzor in inšpekcijski pregled“ pomeni vsak ukrep države članice, zlasti v skladu s členi 23, 24 in 28 Uredbe (ES) št. 2371/2002 za nadzor in inšpekcijske preglede ribiških dejavnosti v okviru skupne ribiške politike, vključno z dejavnostmi opazovanja in spremljanja, kot so satelitski sistemi za spremljanje plovil in programi opazovanja; |
| --- | --- |

(a)

„nadzor in inšpekcijski pregled“ pomeni vsak ukrep države članice, zlasti v skladu s členi 23, 24 in 28 Uredbe (ES) št. 2371/2002 za nadzor in inšpekcijske preglede ribiških dejavnosti v okviru skupne ribiške politike, vključno z dejavnostmi opazovanja in spremljanja, kot so satelitski sistemi za spremljanje plovil in programi opazovanja;

| (b) | „sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni opazovalna plovila, letala, vozila in druge materialne vire, pa tudi inšpektorje, opazovalce in druge človeške vire, ki jih za nadzor in inšpekcijske preglede uporabljajo države članice; |
| --- | --- |

(b)

„sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni opazovalna plovila, letala, vozila in druge materialne vire, pa tudi inšpektorje, opazovalce in druge človeške vire, ki jih za nadzor in inšpekcijske preglede uporabljajo države članice;

| (c) | „načrt skupne uporabe“ pomeni načrt, ki določa operativne dogovore za uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(c)

„načrt skupne uporabe“ pomeni načrt, ki določa operativne dogovore za uporabo razpoložljivih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (d) | „mednarodni program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Skupnosti na področju nadzora in inšpekcije; |
| --- | --- |

(d)

„mednarodni program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Skupnosti na področju nadzora in inšpekcije;

| (e) | „poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, določene v skladu s členom 34 (c) Uredbe (EGS) št. 2847/93; |
| --- | --- |

(e)

„poseben program nadzora in inšpekcijskih pregledov“ pomeni program, ki določa cilje, skupne prednostne naloge ter postopke za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, določene v skladu s členom 34 (c) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

| (f) | „ribolov“ pomeni ribiške dejavnosti, ki izkoriščajo določen ribji stalež, kot ga je opredelil Svet, zlasti v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

(f)

„ribolov“ pomeni ribiške dejavnosti, ki izkoriščajo določen ribji stalež, kot ga je opredelil Svet, zlasti v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002;

| (g) | „inšpektorji Skupnosti“ pomeni inšpektorje, ki so na seznamu iz člena 28(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002. |
| --- | --- |

(g)

„inšpektorji Skupnosti“ pomeni inšpektorje, ki so na seznamu iz člena 28(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

POGLAVJE II

NAMEN IN NALOGE AGENCIJE

Člen 3

Namen

Namen agencije je:

| (a) | usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic glede nadzornih in inšpekcijskih obveznosti Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic glede nadzornih in inšpekcijskih obveznosti Skupnosti;

| (b) | usklajevanje uporabe nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih združijo zadevne države članice v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje uporabe nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih združijo zadevne države članice v skladu s to uredbo;

| (c) | pomoč državam članicam pri posredovanju podatkov o ribiških dejavnostih in nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim osebam; |
| --- | --- |

(c)

pomoč državam članicam pri posredovanju podatkov o ribiških dejavnostih in nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih Komisiji in tretjim osebam;

| (d) | v okviru svojih pristojnosti pomagati državam članicam pri uresničevanju nalog in obveznosti po predpisih skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(d)

v okviru svojih pristojnosti pomagati državam članicam pri uresničevanju nalog in obveznosti po predpisih skupne ribiške politike;

| (e) | pomagati državam članicam in Komisiji pri usklajevanju izvajanja skupne ribiške politike po vsej Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

pomagati državam članicam in Komisiji pri usklajevanju izvajanja skupne ribiške politike po vsej Skupnosti;

| (f) | prispevati k dejavnostim držav članic in Komisiji na področju raziskav in razvoja nadzornih in inšpekcijskih metod; |
| --- | --- |

(f)

prispevati k dejavnostim držav članic in Komisiji na področju raziskav in razvoja nadzornih in inšpekcijskih metod;

| (g) | prispevati k usklajevanju usposabljanja inšpektorjev in izmenjavi izkušenj med državami članicami; |
| --- | --- |

(g)

prispevati k usklajevanju usposabljanja inšpektorjev in izmenjavi izkušenj med državami članicami;

| (h) | usklajevati dejavnosti za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu v skladu s predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(h)

usklajevati dejavnosti za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu v skladu s predpisi Skupnosti.

Člen 4

Naloge, povezane z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti glede nadzora in inšpekcijskih pregledov

1.   Agencija na zahtevo Komisije:

| (a) | pomaga Skupnosti in državam članicam v odnosih s tretjimi državami in regionalnimi mednarodnimi ribiškimi organizacijami, katerih članica je Skupnost; |
| --- | --- |

(a)

pomaga Skupnosti in državam članicam v odnosih s tretjimi državami in regionalnimi mednarodnimi ribiškimi organizacijami, katerih članica je Skupnost;

| (b) | sodeluje s pristojnimi organi regionalnih mednarodnih ribiških organizacij glede nadzornih in inšpekcijskih obveznosti Skupnosti v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi. |
| --- | --- |

(b)

sodeluje s pristojnimi organi regionalnih mednarodnih ribiških organizacij glede nadzornih in inšpekcijskih obveznosti Skupnosti v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi.

2.   Agencija lahko na zahtevo Komisije sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav v zadevah, ki se nanašajo na nadzor in inšpekcijske preglede v okviru sporazumov, sklenjenih med Skupnostjo in temi državami.

3.   Agencija lahko v okviru svoje pristojnosti v imenu držav članic izvaja naloge, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumih o ribolovu, katerih stranka je Skupnost.

Člen 5

Naloge, povezane z operativnim usklajevanjem

1.   Operativno usklajevanje Agencije zajema inšpekcijske preglede in kontrolo ribiških dejavnosti, vključno z uvozom, prevozom in iztovorom ribiških proizvodov, do takrat ko te proizvode sprejme prvi kupec po iztovoru.

2.   Za namene operativnega usklajevanja Agencija izdela načrte skupne uporabe in organizira operativno usklajevanje nadzora in inšpekcijskih pregledov s strani držav članic v skladu s poglavjem III.

Člen 6

Opravljanje pogodbenih storitev državam članicam

Agencija lahko državam članicam na njihovo zaprosilo nudi pogodbene storitve povezane z nadzorom in inšpekcijskimi pregledi v zvezi z njihovimi obveznostmi glede ribištva v vodah Skupnosti in/ali mednarodnih vodah, vključno z zakupom, upravljanjem in zaposlovanjem osebja na nadzornih in inšpekcijskih ploščadih ter zagotavljanje opazovalcev za skupne dejavnosti zadevnih držav članic.

Člen 7

Pomoč državam članicam

Za pomoč državam članicam pri boljšem izpolnjevanju obveznosti po predpisih skupne ribiške politike, Agencija zlasti:

| (a) | izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inštruktorjev za ribiške inšpektorje držav članic in nudi dodatne tečaje usposabljanja in seminarje tem inšpektorjem in drugemu osebju, ki je vključeno v dejavnosti spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(a)

izdela in razvije osnovni učni načrt za usposabljanje inštruktorjev za ribiške inšpektorje držav članic in nudi dodatne tečaje usposabljanja in seminarje tem inšpektorjem in drugemu osebju, ki je vključeno v dejavnosti spremljanja, nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (b) | na zahtevo držav članic opravi skupno nabavo blaga in storitev, povezanih z dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic ter se pripravi na in usklajuje izvajanje skupnih pilotnih projektov držav članic; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo držav članic opravi skupno nabavo blaga in storitev, povezanih z dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic ter se pripravi na in usklajuje izvajanje skupnih pilotnih projektov držav članic;

| (c) | opredeli skupne operativne postopke v zvezi s skupnimi dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih izvajata dve ali več držav članic; |
| --- | --- |

(c)

opredeli skupne operativne postopke v zvezi s skupnimi dejavnostmi nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih izvajata dve ali več držav članic;

| (d) | izdela merila za izmenjavo sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami ter za zagotavljanje teh sredstev s strani držav članic. |
| --- | --- |

(d)

izdela merila za izmenjavo sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami ter za zagotavljanje teh sredstev s strani držav članic.

POGLAVJE III

OPERATIVNO USKLAJEVANJE

Člen 8

Izpolnjevanje obveznosti Skupnosti glede nadzora in inšpekcijskih pregledov

Agencija na zahtevo Komisije usklajuje dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov držav članic na podlagi mednarodnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov z izdelavo načrtov skupne uporabe.

Člen 9

Izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov

Agencija usklajuje izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, vzpostavljenih na podlagi načrtov skupne uporabe v skladu s členom 34c Uredbe (EGS) št. 2847/93.

Člen 10

Vsebina načrtov skupne uporabe

Vsak načrt skupne uporabe:

| (a) | izpolnjuje pogoje ustreznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje pogoje ustreznih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (b) | uveljavlja pogoje, merila uspešnosti, prednostne naloge in skupne inšpekcijske postopke, ki jih določi Komisija v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(b)

uveljavlja pogoje, merila uspešnosti, prednostne naloge in skupne inšpekcijske postopke, ki jih določi Komisija v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (c) | se zavzema za uskladitev obstoječih nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov iz člena 11(2) s potrebami in za organizacijo uporabe teh sredstev; |
| --- | --- |

(c)

se zavzema za uskladitev obstoječih nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov iz člena 11(2) s potrebami in za organizacijo uporabe teh sredstev;

| (d) | organizira uporabo človeških in materialnih virov ob upoštevanju obdobij in območij, v katerih je predvidena uporaba teh virov, vključno z delovanjem skupin inšpektorjev Skupnosti iz več držav članic; |
| --- | --- |

(d)

organizira uporabo človeških in materialnih virov ob upoštevanju obdobij in območij, v katerih je predvidena uporaba teh virov, vključno z delovanjem skupin inšpektorjev Skupnosti iz več držav članic;

| (e) | upošteva tekoče obveznosti zadevnih držav članic glede drugih načrtov skupne uporabe, kot tudi morebitne regionalne ali lokalne omejitve; |
| --- | --- |

(e)

upošteva tekoče obveznosti zadevnih držav članic glede drugih načrtov skupne uporabe, kot tudi morebitne regionalne ali lokalne omejitve;

| (f) | opredeli pogoje, po katerih lahko sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov države članice vstopijo v vode pod suverenostjo in v pristojnosti druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

opredeli pogoje, po katerih lahko sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov države članice vstopijo v vode pod suverenostjo in v pristojnosti druge države članice.

Člen 11

Uradno obveščanje o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov

1.   Države članice vsako leto pred 15. oktobrom obvestijo Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih namerava v prihodnjem letu nameniti nadzoru in inšpekcijskim pregledom.

2.   Vsaka država članica najkasneje v enem mesecu po uradnem obvestilu državam članicam o sklepu o vzpostavitvi takega programa obvesti Agencijo o sredstvih nadzora in inšpekcijskih pregledov ali o posameznem programu nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jo zadevajo.

Člen 12

Postopek za sprejetje načrtov skupne uporabe

1.   Na osnovi uradnega obvestila iz člena 11 (2) in najkasneje v treh mesecih po prejemu tega uradnega obvestila, izvršni direktor Agencije po posvetovanju z zadevnimi državami članicami oblikuje osnutek načrta skupne uporabe.

2.   Na podlagi interesa držav članic glede zadevnega ribolova se z osnutkom načrta skupne uporabe opredeli sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih zadevne države članice lahko združijo za izvajanje programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, na katere se načrt nanaša.

Interes za ribolov države članice se oceni ob upoštevanju naslednjih meril, katerih sorazmerno vrednotenje zavisi od posameznih lastnosti vsakega načrta posebej:

| (a) | sorazmerni obseg voda, pod njeno morebitno suverenostjo ali pristojnostjo, ki jih zajema načrt skupne uporabe; |
| --- | --- |

(a)

sorazmerni obseg voda, pod njeno morebitno suverenostjo ali pristojnostjo, ki jih zajema načrt skupne uporabe;

| (b) | količina rib iztovorjene na njenem ozemlju v določenem referenčnem obdobju, kot deleža skupne iztovorjene količine ribolova, ki je predmet načrta skupne uporabe; |
| --- | --- |

(b)

količina rib iztovorjene na njenem ozemlju v določenem referenčnem obdobju, kot deleža skupne iztovorjene količine ribolova, ki je predmet načrta skupne uporabe;

| (c) | sorazmerno število ribiških plovil Skupnosti, ki plujejo pod njeno zastavo (moč motorja in bruto tonaža) in delujejo na ribolovnem območju, ki je predmet načrta skupne uporabe, v razmerju do skupnega števila plovil, ki delujejo za to vrsto ribolova; |
| --- | --- |

(c)

sorazmerno število ribiških plovil Skupnosti, ki plujejo pod njeno zastavo (moč motorja in bruto tonaža) in delujejo na ribolovnem območju, ki je predmet načrta skupne uporabe, v razmerju do skupnega števila plovil, ki delujejo za to vrsto ribolova;

| (d) | sorazmerna velikost dodeljene kvote ali, ob odsotnosti kvote, ulov v določenem referenčnem obdobju za ta ribolov. |
| --- | --- |

(d)

sorazmerna velikost dodeljene kvote ali, ob odsotnosti kvote, ulov v določenem referenčnem obdobju za ta ribolov.

3.   Če postane med pripravo načrta skupne uporabe razvidno, da obstajajo nezadostna sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov za izpolnitev zahtev zadevnega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov, izvršni direktor Agencije nemudoma obvesti udeležene države članice in Komisijo.

4.   Izvršni direktor uradno posreduje osnutek načrta skupne uporabe zadevnim državam članicam in Komisiji. Če petnajst dni po uradnem obvestilu zadevne države članice ali Komisija niso podale ugovora, izvršni direktor načrt sprejme.

5.   Če ena ali več zadevnih držav članic ali Komisija poda ugovor, izvršni direktor zadevo preda Komisiji. V skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, lahko Komisija načrt po potrebi prilagodi in ga sprejme.

6.   Po posvetovanju z zadevnimi državami članicami Agencija letno pregleda vse načrte skupne uporabe in pri tem upošteva vse nove programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki zajemajo zadevne države članice in vse prednostne naloge, ki jih v programih nadzora in inšpekcijskih pregledov določi Komisija.

Člen 13

Izvajanje načrtov skupne uporabe

1.   Skupne dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov se izvajajo na podlagi načrtov skupne uporabe.

2.   Države članice, ki so vključene v načrt skupne uporabe,

| (a) | dajo na razpolago sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so namenjena načrtu skupne uporabe; |
| --- | --- |

(a)

dajo na razpolago sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so namenjena načrtu skupne uporabe;

| (b) | imenujejo eno nacionalno kontaktno točko/koordinatorja, ki ima zadostna pooblastila, da lahko pravočasno odgovori na zahteve Agencije, ki se nanašajo na izvedbo načrta skupne uporabe, ter o tem obvesti Agencijo; |
| --- | --- |

(b)

imenujejo eno nacionalno kontaktno točko/koordinatorja, ki ima zadostna pooblastila, da lahko pravočasno odgovori na zahteve Agencije, ki se nanašajo na izvedbo načrta skupne uporabe, ter o tem obvesti Agencijo;

| (c) | uporabijo svoja združena sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov v skladu z načrtom skupne uporabe in zahtevami iz odstavka 4; |
| --- | --- |

(c)

uporabijo svoja združena sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov v skladu z načrtom skupne uporabe in zahtevami iz odstavka 4;

| (d) | Agenciji omogočajo on-line dostop do podatkov, potrebnih za izvajanje načrta skupne uporabe; |
| --- | --- |

(d)

Agenciji omogočajo on-line dostop do podatkov, potrebnih za izvajanje načrta skupne uporabe;

| (e) | sodelujejo z Agencijo pri izvajanju načrta skupne uporabe; |
| --- | --- |

(e)

sodelujejo z Agencijo pri izvajanju načrta skupne uporabe;

| (f) | zagotavljajo, da se vsa sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so dodeljena načrtu Skupnosti skupne uporabe, uporabljajo za izvedbo dejavnosti v skladu s predpisi skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo, da se vsa sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so dodeljena načrtu Skupnosti skupne uporabe, uporabljajo za izvedbo dejavnosti v skladu s predpisi skupne ribiške politike.

3.   Brez poseganja v obveznosti držav članic v okviru načrta skupne uporabe, vzpostavljenega na osnovi člena 12, pristojni nacionalni organi v skladu z nacionalno zakonodajo prevzamejo odgovornost vodenja in nadzora sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki so bila dodeljena načrtu skupne uporabe.

4.   Izvršni direktor lahko opredeli zahteve za izvajanje načrta za skupno uporabo, sprejetega po členu 12. Te zahteve ostanejo v mejah tega načrta.

Člen 14

Ocena načrtov skupne uporabe

Agencija vsako leto oceni učinkovitost vsakega načrta skupne uporabe ter na podlagi razpoložljivih podatkov analizira možnost tveganja, da ribiške dejavnosti niso skladne z veljavnimi ukrepi nadzora. Te ocene se nemudoma posredujejo Evropskemu parlamentu, Komisiji in državam članicam.

Člen 15

Ribolov, ki ni predmet programov nadzora in inšpekcijskih pregledov

Dve ali več držav članic lahko od Agencije zahteva, da uskladi njihova sredstva nadzora in inšpekcijskih pregledov za ribolov ali območje, ki ni predmet programa nadzora in inšpekcijskih pregledov. Takšno usklajevanje poteka v skladu z nadzornimi in inšpekcijskimi merili ter prednostnimi nalogami, ki so sprejete med zadevnimi državami članicami.

Člen 16

Informacijska mreža

1.   Komisija, Agencija in pristojni organi držav članic si izmenjujejo njim dostopne ustrezne podatke glede skupnih nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti znotraj voda Skupnosti in mednarodnih voda.

2.   Vsak pristojni nacionalni organ v skladu z ustrezno zakonodajo Skupnosti sprejme ukrepe za zagotovitev primerne zaupnosti podatkov, ki jih prejmejo po tem členu, v skladu s členom 37 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

Člen 17

Podrobna pravila

Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja se lahko sprejmejo v skladu s postopkom, ki je določen v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Ta pravila lahko zajemajo zlasti postopke za pripravo in sprejetje osnutka načrtov skupne uporabe.

POGLAVJE IV

NOTRANJA STRUKTURA IN DELOVANJE

Člen 18

Pravni status in sedež

1.   Agencija je organ Skupnosti. Agencija je pravna oseba.

2.   V vsaki državi članici Agencija uživa najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava njihova zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Agencijo zastopa njen izvršni direktor.

4.   Sedež agencije je v mestu Vigo, Španija.

Člen 19

Uslužbenci

1.   Za osebje Agencije veljajo kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (9) in predpisi, ki so jih skupaj sprejele institucije Evropskih skupnosti za izvajanje teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebna podrobna pravila za uporabo.

2.   Brez poseganja v člen 30 Agencija za svoje osebje izvršuje pooblastila, ki jih ji organ imenovanja dodeli s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.

3.   Osebje Agencije sestavljajo uradniki, ki jih Agenciji začasno dodeli Komisija, in drugi uslužbenci, ki jih Agencija zaposli glede na potrebe izvajanja svojih nalog.

Agencija lahko zaposli tudi uradnike, ki jih države članice dodelijo začasno.

Člen 20

Privilegiji in imunitete

Za agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 21

Odgovornost

1.   Pogodbena odgovornost Agencije je urejena z zakonom, ki velja za določeno pogodbo.

2.   Sodišče je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v vseh pogodbah, ki jih sklene Agencija.

3.   V primeru nepogodbene odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročila ali ki so jo povzročili njeni uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti. Sodišče je pristojno v vseh sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo.

4.   Osebno odgovornost uslužbencev Agencije urejajo določbe v kadrovskih predpisih in pogojih za zaposlitev, ki veljajo zanje.

Člen 22

Jeziki

1.   Za Agencijo se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (10).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, nudi Prevajalski center organov Evropske unije.

Člen 23

Vzpostavitev in pooblastila upravnega odbora

1.   Agencija ima upravni odbor.

2.   Upravni odbor:

| (a) | v skladu s členom 30 imenuje in razreši izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 30 imenuje in razreši izvršnega direktorja;

| (b) | vsako leto do 20. aprila sprejme splošno poročilo Agencije za preteklo leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. Poročilo se objavi; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto do 20. aprila sprejme splošno poročilo Agencije za preteklo leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam. Poročilo se objavi;

| (c) | vsako leto do 31. oktobra ob upoštevanju mnenja Komisije in držav članic sprejme delovni program Agencije za prihodnje leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in državam članicam;
  Delovni program vsebuje prednostne naloge Agencije. Prednost daje tistim nalogam Agencije, ki se nanašajo na programe nadzora in spremljanja. Ta delovni program se sprejme brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti. Če Komisija v 30 dneh od sprejetja delovnega programa izrazi svoje nestrinjanje s programom, upravni odbor v drugi obravnavi ponovno pregleda program in ga z morebitnimi spremembami sprejme v roku dveh mesecev; |
| --- | --- |

(c)

vsako leto do 31. oktobra ob upoštevanju mnenja Komisije in držav članic sprejme delovni program Agencije za prihodnje leto in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in državam članicam;

Delovni program vsebuje prednostne naloge Agencije. Prednost daje tistim nalogam Agencije, ki se nanašajo na programe nadzora in spremljanja. Ta delovni program se sprejme brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti. Če Komisija v 30 dneh od sprejetja delovnega programa izrazi svoje nestrinjanje s programom, upravni odbor v drugi obravnavi ponovno pregleda program in ga z morebitnimi spremembami sprejme v roku dveh mesecev;

| (d) | sprejme končni proračun Agencije pred začetkom finančnega leta in ga po potrebi prilagodi v skladu s prispevkom Skupnosti in drugimi prihodki Agencije; |
| --- | --- |

(d)

sprejme končni proračun Agencije pred začetkom finančnega leta in ga po potrebi prilagodi v skladu s prispevkom Skupnosti in drugimi prihodki Agencije;

| (e) | izvršuje svoje naloge glede proračuna Agencije v skladu s členi 35, 36 in 38; |
| --- | --- |

(e)

izvršuje svoje naloge glede proračuna Agencije v skladu s členi 35, 36 in 38;

| (f) | ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(f)

ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršnega direktorja;

| (g) | določi svoj poslovnik, ki lahko po potrebi omogoča ustanovitev pododborov upravnega odbora; |
| --- | --- |

(g)

določi svoj poslovnik, ki lahko po potrebi omogoča ustanovitev pododborov upravnega odbora;

| (h) | sprejme postopke, potrebne za izvajanje nalog Agencije. |
| --- | --- |

(h)

sprejme postopke, potrebne za izvajanje nalog Agencije.

Člen 24

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo predstavniki držav članic in šest predstavnikov Komisije. Vsaka država članica ima pravico imenovati enega člana. Države članice in Komisija imenujejo namestnike teh članov, ki jih zastopajo med njihovo odsotnostjo.

2.   Člani odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznega znanja ter izkušenj na področju nadzora in inšpekcijskih pregledov ribištva.

3.   Mandat članov od dneva imenovanja je pet let. Mandat se lahko podaljša.

Člen 25

Predsedovanje upravnemu odboru

1.   Upravni odbor izvoli predsednika izmed predstavnikov Komisije. Upravni odbor izmed svojih članov izvoli podpredsednika. Namestnik samodejno prevzame vlogo predsednika, če ta zaradi zadržanosti ne more opravljati svojih nalog.

2.   Mandat predsednika in podpredsednika je tri leta in preneha s prenehanjem njunega članstva v upravnem odboru. Mandat se lahko enkrat podaljša.

Člen 26

Sestanki

1.   Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsednik. Slednji določi dnevni red ob upoštevanju predlogov članov upravnega odbora in izvršnega direktorja Agencije.

2.   Izvršni direktor in predstavnik, ki ga imenuje svetovalni odbor, se udeležujeta posvetovanj brez pravice glasovanja.

3.   Upravni odbor sklicuje redne sestanke najmanj enkrat letno. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije ali ene tretjine držav članic, ki so zastopane v upravnem odboru.

4.   Če gre za zaupno zadevo ali navzkrižje interesov, lahko upravni odbor odloči, da se določene točke dnevnega reda obravnavajo brez prisotnosti predstavnika, ki ga je imenoval svetovalni odbor. Podrobna pravila za izvajanje te določbe se lahko določijo v poslovniku.

5.   Upravni odbor lahko povabi na sestanke kot opazovalca kogarkoli, čigar mnenje utegne biti pomembno.

6.   Glede na določbe poslovnika upravnega odbora lahko njegovim članom pomagajo svetovalci in izvedenci.

7.   Agencija zagotavlja tajništvo upravnega odbora.

Člen 27

Glasovanje

1.   Upravni odbor svoje odločitve sprejema z absolutno večino glasov.

2.   Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti članov imajo njihovi namestniki pravico do glasovanja v njihovem imenu.

3.   Poslovnik določa podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pogoje, po katerih en član lahko deluje v imenu drugega člana, in morebitne zahteve glede sklepčnosti.

Člen 28

Izjava o interesih

Člani upravnega odbora podajo izjavo o interesih, iz katere je razvidno, da ne obstajajo nikakršni interesi, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost, ali nikakršni neposredni ali posredni interesi, ki bi se lahko razumeli kot vpliv na njihovo neodvisnost. Te izjave se predložijo vsako leto v pisni obliki ali kadar koli se pojavi navzkrižje interesov v zvezi s točkami dnevnega reda. V slednjem primeru zadevni član nima pravice do glasovanja o takih točkah.

Člen 29

Naloge in pooblastila izvršnega direktorja

1.   Agencijo vodi izvršni direktor. Brez poseganja v posamezne pristojnosti Komisije in upravnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od katere koli vlade ali drugega organa.

2.   Izvršni direktor pri izvrševanju svojih nalog uveljavlja načela skupne ribiške politike.

3.   Izvršni direktor ima naslednje naloge in pooblastila:

| (a) | pripravi osnutek delovnega programa in ga po posvetovanju s Komisijo in državami članicami predloži upravnemu odboru. Sprejme potrebne ukrepe za izvajanje delovnega programa v okviru, ki ga določa ta uredba, njena pravila izvajanja in veljavna zakonodaja; |
| --- | --- |

(a)

pripravi osnutek delovnega programa in ga po posvetovanju s Komisijo in državami članicami predloži upravnemu odboru. Sprejme potrebne ukrepe za izvajanje delovnega programa v okviru, ki ga določa ta uredba, njena pravila izvajanja in veljavna zakonodaja;

| (b) | sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih predpisov in objavo obvestil, za zagotovitev organizacije in delovanja Agencije v skladu z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih predpisov in objavo obvestil, za zagotovitev organizacije in delovanja Agencije v skladu z določbami te uredbe;

| (c) | sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem odločitev glede odgovornosti Agencije v skladu s poglavjema II in III, vključno z zakupom ter upravljanjem sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov ter delovanjem informacijske mreže; |
| --- | --- |

(c)

sprejme potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem odločitev glede odgovornosti Agencije v skladu s poglavjema II in III, vključno z zakupom ter upravljanjem sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov ter delovanjem informacijske mreže;

| (d) | odgovarja na zahteve Komisije in na prošnje držav članic za pomoč v skladu s členi 6, 7 in 15; |
| --- | --- |

(d)

odgovarja na zahteve Komisije in na prošnje držav članic za pomoč v skladu s členi 6, 7 in 15;

| (e) | organizira učinkovit sistem spremljanja, da tako lahko primerja dosežke Agencije z njenimi operativnimi cilji. Naj tej osnovi izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Oblikuje redne ocenjevalne postopke, ki ustrezajo priznanim strokovnim normam; |
| --- | --- |

(e)

organizira učinkovit sistem spremljanja, da tako lahko primerja dosežke Agencije z njenimi operativnimi cilji. Naj tej osnovi izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Oblikuje redne ocenjevalne postopke, ki ustrezajo priznanim strokovnim normam;

| (f) | v odnosu do osebja izvaja pooblastila, določena v členu 19(2); |
| --- | --- |

(f)

v odnosu do osebja izvaja pooblastila, določena v členu 19(2);

| (g) | izdela ocene prihodkov in odhodkov Agencije v skladu s členom 35 in izvršuje proračun v skladu s členom 36. |
| --- | --- |

(g)

izdela ocene prihodkov in odhodkov Agencije v skladu s členom 35 in izvršuje proračun v skladu s členom 36.

4.   Izvršni direktor je za svoje dejavnosti odgovoren upravnemu odboru.

Člen 30

Imenovanje in razrešitev izvršnega direktorja

1.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi sposobnosti in ustreznih dokumentiranih izkušenj na področju skupne ribiške politike in ribiškega nadzora ter inšpekcijskih pregledov s seznama najmanj dveh kandidatov, ki ga predlaga Komisija po postopku izbora, ki sledi objavi razpisa za prosto mesto v Uradnem listu Evropske unije in objavi oglasa za prijavo kandidature.

2.   Za razrešitev izvršnega direktorja je pristojen upravni odbor. O tem razpravlja na zahtevo Komisije ali ene tretjine svojih članov.

3.   Upravni odbor na podlagi odstavka 1 in 2 odločitev sprejme z dvotretjinsko večino svojih članov.

4.   Mandat izvršnega direktorja je pet let. Na predlog Komisije in s soglasjem dveh tretjin članov upravnega odbora se lahko mandat enkrat podaljša za nadaljnjih pet let.

Člen 31

Svetovalni odbor

1.   Svetovalni odbor sestavljajo predstavniki regionalnih svetovalnih svetov iz člena 31 Uredbe ES št. 2371/2002 in sicer vsak regionalni svetovalni svet imenuje po enega predstavnika. Predstavnike lahko nadomeščajo njihovi namestniki, ki so bili imenovani istočasno.

2.   Člani svetovalnega odbora ne smejo biti člani upravnega odbora.

Svetovalni odbor imenuje enega izmed svojih članov, da se udeležuje posvetovanj upravnega odbora brez pravice glasovanja.

3.   Svetovalni odbor izvršnemu direktorju na njegovo zahtevo svetuje pri opravljanju njegovih nalog, ki izhajajo iz te uredbe.

4.   Svetovalnemu odboru predseduje izvršni direktor. Sestaja se najmanj enkrat na leto na povabilo predsedstva.

5.   Agencija zagotavlja logistično podporo, potrebno za svetovalni odbor, in zagotavlja tajništvo za seje odbora.

6.   Člani upravnega odbora se lahko udeležujejo sej svetovalnega odbora.

Člen 32

Preglednost in obveščanje

1.   Uredba (ES) št. 1049/2001 se uporablja za dokumente Agencije.

2.   Upravni odbor v šestih mesecih po prvem sestanku sprejme praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Agencija lahko na lastno pobudo komunicira na področjih v njeni pristojnosti. Predvsem zagotavlja, da se javnosti in vsem zainteresiranim strankam hitro postreže z nepristranskimi, zanesljivimi in lahko razumljivimi podatki o delovanju Agencije.

4.   Upravni odbor oblikuje potrebne notranje predpise za izvajanje odstavka 3.

5.   Odločitve, ki jih sprejme Agencija v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, lahko privedejo do vložitve pritožbe pri varuhu človekovih pravic ali predstavljajo predmet tožbe pred Sodiščem v skladu s členoma 195 in 230 Pogodbe ES.

6.   Za podatke, ki jih v skladu s to uredbo zbereta Komisija in Agencija, velja Uredba (ES) št. 45/2001.

Člen 33

Zaupnost

1.   Člani upravnega odbora, izvršni direktor in člani osebja Agencije so tudi po prenehanju obveznosti zavezani zahtevam zaupnosti v skladu s členom 287 Pogodbe.

2.   Upravni odbor določi notranje predpise glede praktičnih rešitev za izvajanje zahtev zaupnosti iz odstavka 1.

Člen 34

Dostop do informacij

1.   Komisija ima popoln dostop do podatkov, ki jih zbere Agencija. Na zahtevo Komisije ji Agencija posreduje vse podatke in oceno teh podatkov v obliki, ki jo določi Komisija.

2.   Države članice, ki jih določena operacija Agencije zadeva, imajo dostop do podatkov, katere Agencija zbere v zvezi s to operacijo po pogojih, ki se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 30 (2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

POGLAVJE V

FINANČNE DOLOČBE

Člen 35

Proračun

1.   Prihodke Agencije sestavljajo:

| (a) | prispevek Skupnosti iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (oddelek Komisije); |
| --- | --- |

(a)

prispevek Skupnosti iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (oddelek Komisije);

| (b) | plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(b)

plačila za storitve, ki jih Agencija opravi za države članice v skladu s členom 6;

| (c) | stroški publikacij, usposabljanja in/ali drugih storitev Agencije. |
| --- | --- |

(c)

stroški publikacij, usposabljanja in/ali drugih storitev Agencije.

2.   Stroški Agencije pokrivajo stroške osebja, uprave, infrastrukture in operativne stroške.

3.   Izvršni direktor pripravi osnutek poročila o oceni prihodkov in odhodkov Agencije za prihodnje proračunsko leto in ga posreduje upravnemu odboru skupaj z osnutkom organizacijske sheme.

4.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5.   Upravni odbor na podlagi osnutka poročila o oceni prihodkov in odhodkov vsako leto pripravi poročilo o oceni prihodkov in odhodkov Agencije za prihodnje proračunsko leto.

6.   Poročilo o oceni, ki vključuje osnutek organizacijske sheme, in začasni delovni program mora upravni odbor najkasneje do 31. marca posredovati Komisiji.

7.   Poročilo o oceni Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu („organ, pristojen za proračun“) skupaj s predhodnim osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.

8.   Na podlagi poročila o oceni Komisija v predhodni osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za nujne za organizacijsko shemo, in znesek subvencije iz splošnega proračuna, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

9.   Organ, pristojen za proračun odobri dodelitev subvencije Agenciji. Organ pristojen za proračun sprejme organizacijsko shemo Agencije.

10.   Proračun sprejme upravni odbor. Ta je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

11.   Upravni odbor organ pristojen za proračun v najkrajšem možnem času uradno obvesti o svojih namerah glede izvajanja projektov, ki bi lahko imeli znaten finančni vpliv na financiranje proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, npr. najemanjem ali nakupom objektov. O tem obvesti Komisijo.

12.   Če en del organa pristojnega za proračun sporoči namero o izdaji mnenja, ga upravnemu odboru posreduje v šestih tednih od prejetja uradnega obvestila o projektu.

Člen 36

Izvrševanje in nadzor proračuna

1.   Izvršni direktor izvršuje proračun Agencije.

2.   Najkasneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Agencije sporoči začasne zaključne račune računovodji Komisije, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za to finančno leto. Računovodja Komisije združi začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11) („Finančna uredba“).

3.   Najkasneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Komisije Računskemu sodišču posreduje začasne zaključne račune Agencije, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za to proračunsko leto. Poročilo o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Po prejemu ugotovitev Računskega sodišča o začasnih zaključnih računih Agencije v skladu s členom 129 Finančne uredbe, izvršni direktor na lastno odgovornost pripravi zaključne račune Agencije in jih posreduje upravnemu odboru v presojo.

5.   Upravni odbor predloži mnenje o zaključnem računu Agencije.

6.   Najkasneje do 1. julija naslednje leto izvršni direktor zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

7.   Dokončni računovodski izkazi se objavijo.

8.   Agencija vzpostavi funkcijo notranjega revizorja, ki se mora izvajati v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi.

9.   Izvršni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve najkasneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

10.   Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo posreduje vse potrebne podatke za nemoteno izvedbo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto, kot je določeno v členu 146(3) Finančne uredbe.

11.   Evropski parlament na predlog Sveta pred 30. aprilom čez dve leti razreši izvršnega direktorja Agencije glede izvrševanja proračuna za zadevno leto.

Člen 37

Boj proti goljufiji

1.   Za boj proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 uporabljajo za Agencijo brez omejitev.

2.   Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah, ki jih opravi OLAF, in svojemu osebju nemudoma izda ustrezne določbe.

3.   Odločitve glede financiranja in izvedbeni sporazumi ter z njimi povezanimi instrumenti izrecno predvidevajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata preglede pri prejemnikih finančne podpore Agencije in pri uslužbencih, ki so odgovorni za dodeljevanje te podpore.

Člen 38

Finančne določbe

Upravni odbor po prejetju soglasja Komisije in mnenja Računskega sodišča sprejme finančne predpise Agencije. Ti ne smejo odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12), razen če je to izrecno potrebno za delovanje Agencije in s predhodnim soglasjem Komisije.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 39

Vrednotenje

1.   V petih letih od datuma, ko Agencija prevzame svoje obveznosti, in vsakih nadaljnjih pet let, upravni odbor naroči neodvisno zunanje vrednotenje izvajanja te uredbe. Komisija Agenciji dovoli dostop do vseh podatkov, ki so po mnenju Agencije potrebni za vrednotenje.

2.   Z vrednotenjem se oceni učinek te uredbe, uporabnost, pomen in učinkovitost Agencije in njene delovne prakse ter njen prispevek k doseganju visoke stopnje skladnosti s predpisi v okviru skupne ribiške politike. Upravni odbor v soglasju s Komisijo in po posvetovanju z udeleženimi strankami izda posebna pooblastila.

3.   Upravni odbor prejme oceno in Komisiji izda priporočila glede sprememb te uredbe, Agencije in njene delovne prakse. Ugotovitve vrednotenja in priporočila Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi.

Člen 40

Začetek dejavnosti Agencije

Agencija začne izvajati svoje dejavnosti v dvanajstih mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 41

Sprememba

Člen 34c Uredbe (EGS) št. 2847/93 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 34c

1.   V skladu s postopkom iz člena 36 in sporazumno z zadevnimi državami članicami Komisija določi, za kateri ribolov, ki vključuje dve ali več držav članic, veljajo posamezni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov in pogoji, ki urejajo take programe.

S posameznim programom nadzora in inšpekcijskih pregledov se opredeli ribolov, ki vključuje dve ali več držav članic, ki so predmet programa, in pogoje, veljavne za ta ribolov.

Vsak posamezni program nadzora in inšpekcijskih pregledov vsebuje cilje, skupne prednostne naloge in postopke kot tudi merila uspešnosti za nadzorne in inšpekcijske dejavnosti, pričakovane rezultate opredeljenih ukrepov in strategijo, ki je potrebna za zagotovitev čim bolj enotnih, učinkovitih in gospodarnih dejavnosti nadzora in inšpekcijskih pregledov. Vsak program opredeljuje zadevne države članice.

Posamezni programi nadzora in inšpekcijskih pregledov ne smejo trajati več kot tri leta ali dlje kot za obdobje, ki je v ta namen določeno v obnovitvenem načrtu, sprejetem v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (13) ali v načrtu upravljanja, sprejetem v skladu s členom 6 iste uredbe.

Posebne programe nadzora in inšpekcijskih pregledov izvajajo zadevne države članice na podlagi načrtov skupne uporabe, ki so bili oblikovani v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (14).

2.   Komisija nadzoruje in vrednoti uspešnost posameznega programa nadzora in inšpekcijskih pregledov ter poroča Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 42

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 26. aprila 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

(1)  Mnenje z dne 23. februarja 2005 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

2

(3)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1954/2003 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

4

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

6

(7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004 (UL L 124, 27.4.2004, str. 1).

9

(10)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.

10

(11)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

11

(12)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

12

(13)  UL L 358, 21.12.2002, str. 59.

13

(14)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.“

14

---

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 769/2005

z dne 20. maja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 20. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 93,8 |
| 204 | 82,6 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 91,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,5 |
| 204 | 51,2 |
| 999 | 87,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,2 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 67,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 41,7 |
| 204 | 37,7 |
| 212 | 55,7 |
| 220 | 44,3 |
| 388 | 50,1 |
| 400 | 42,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 58,6 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 65,6 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 59,4 |
| 624 | 61,7 |
| 999 | 64,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,9 |
| 400 | 116,3 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 60,8 |
| 512 | 69,6 |
| 524 | 57,3 |
| 528 | 68,5 |
| 720 | 70,9 |
| 804 | 94,0 |
| 999 | 78,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

93,8

204

82,6

212

97,2

999

91,2

0707 00 05

052

124,5

204

51,2

999

87,9

0709 90 70

052

85,2

624

50,3

999

67,8

0805 10 20

052

41,7

204

37,7

212

55,7

220

44,3

388

50,1

400

42,8

528

45,4

624

58,6

999

47,0

0805 50 10

388

65,6

400

69,6

528

59,4

624

61,7

999

64,1

0808 10 80

388

87,9

400

116,3

404

78,7

508

60,8

512

69,6

524

57,3

528

68,5

720

70,9

804

94,0

999

78,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 770/2005

z dne 20. maja 2005

o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), ki razveljavlja Uredbo (ES) št. 1706/98 (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2247/2003 z dne 19. decembra 2003 o pravilih za uporabo v sektorju govejega in telečjega mesa Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) (3), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic.

| (2) | Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. maja 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine. |
| --- | --- |

(2)

Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. maja 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine.

| (3) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. junija 2005, v okviru skupne količine 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. junija 2005, v okviru skupne količine 52 100 t.

| (4) | Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) – |
| --- | --- |

(4)

Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje države članice izdajo 21. maja 2005 uvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa, izražene v odkoščenem mesu, s poreklom iz nekaterih afriških, karibskih in pacifiških držav, za naslednje količine in države porekla:

| | Združeno kraljestvo:






  — | 30 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Združeno kraljestvo:

—

30 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 800 t s poreklom iz Namibije; |
| --- | --- |

—

800 t s poreklom iz Namibije;

| | Nemčija:






  — | 350 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Nemčija:

—

350 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 425 t s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

425 t s poreklom iz Namibije.

Člen 2

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 2247/2003 tekom prvih deset dni meseca maja 2005 za naslednje količine odkoščenega govejega in telečjega mesa:

| Bocvana: | 15 606 t, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazi: | 3 347 t, |
| Zimbabve: | 9 100 t, |
| Namibija: | 9 125 t. |

Bocvana:

15 606 t,

Kenija:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazi:

3 347 t,

Zimbabve:

9 100 t,

Namibija:

9 125 t.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 21. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 302, 31.12.1972, str. 28. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

---

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 771/2005

z dne 20. maja 2005

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek postopka

| (1) | Avgusta 2004 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indonezije, Malezije, Filipinov, Tajvana, Tajske in Vietnama v Skupnost ter začela preiskavo. |
| --- | --- |

(1)

Avgusta 2004 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indonezije, Malezije, Filipinov, Tajvana, Tajske in Vietnama v Skupnost ter začela preiskavo.

| (2) | Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je vložil Evropski inštitut za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki zastopajo večji del, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu za navedeni izdelek in posledični materialni škodi, kar je zadostovalo, da upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je vložil Evropski inštitut za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki zastopajo večji del, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu za navedeni izdelek in posledični materialni škodi, kar je zadostovalo, da upraviči začetek postopka.

2.   Zadevne stranke in preveritveni obiski

| (3) | Komisija je proizvajalce Skupnosti, ki so se pritožili, njihovo združenje, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere se je vedelo, da jih to zadeva, ter zastopnike držav izvoznic uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proizvajalce Skupnosti, ki so se pritožili, njihovo združenje, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere se je vedelo, da jih to zadeva, ter zastopnike držav izvoznic uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam se je omogočilo, da v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje.

| (4) | Glede na veliko znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK in Tajvanu, proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku za ugotovitev dampinga in škode predvideno vzorčenje. |
| --- | --- |

(4)

Glede na veliko znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK in Tajvanu, proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku za ugotovitev dampinga in škode predvideno vzorčenje.

| (5) | Da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK in Vietnamu omogočili, da vložijo zahtevek za MET, ali za individualno obravnavo, če so tako želeli, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in oblastem obeh držav poslala obrazce za zahtevek. |
| --- | --- |

(5)

Da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK in Vietnamu omogočili, da vložijo zahtevek za MET, ali za individualno obravnavo, če so tako želeli, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in oblastem obeh držav poslala obrazce za zahtevek.

| (6) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in prejela odgovore od petih v vzorcu zajetih izvoznikov v Tajvanu, štirih v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti, dveh proizvajalcev Skupnosti, ki nista bila zajeta v vzorcu, dveh proizvajalcev izvoznikov v LRK, dveh v Indoneziji, dveh v Maleziji, dveh na Filipinih, štirih na Tajskem, enega v Vietnamu, štirih od uvoznikov, zajetih v vzorcu, enega uporabnika Skupnosti in enega dobavitelja v Skupnosti iz zgornjega dela nabavne verige. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in prejela odgovore od petih v vzorcu zajetih izvoznikov v Tajvanu, štirih v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti, dveh proizvajalcev Skupnosti, ki nista bila zajeta v vzorcu, dveh proizvajalcev izvoznikov v LRK, dveh v Indoneziji, dveh v Maleziji, dveh na Filipinih, štirih na Tajskem, enega v Vietnamu, štirih od uvoznikov, zajetih v vzorcu, enega uporabnika Skupnosti in enega dobavitelja v Skupnosti iz zgornjega dela nabavne verige.

| (7) | Tudi združenje nemških uvoznikov oziroma distributerjev (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.) je v pisni obliki predstavilo svoje vidike. Vse stranke, ki so za to zaprosile v navedenem roku, ter podale razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so dobile priložnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(7)

Tudi združenje nemških uvoznikov oziroma distributerjev (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.) je v pisni obliki predstavilo svoje vidike. Vse stranke, ki so za to zaprosile v navedenem roku, ter podale razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so dobile priložnost za zaslišanje.

| (8) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za predhodno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter opravila preiskave v prostorih naslednjih podjetij: | Proizvajalci Skupnosti







  — | Bontempi Vibo Spa, Brescia, Italija |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za predhodno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter opravila preiskave v prostorih naslednjih podjetij:

Proizvajalci Skupnosti

—

Bontempi Vibo Spa, Brescia, Italija

| — | Bulnava Srl, Milano/Suello, Italija |
| --- | --- |

—

Bulnava Srl, Milano/Suello, Italija

| — | Inox Viti Snc, Grumello Del Monte, Italija |
| --- | --- |

—

Inox Viti Snc, Grumello Del Monte, Italija

| — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija.

| | Proizvajalci izvozniki in povezane družbe v državah izvoznicah | LRK






  — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang. |
| --- | --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki in povezane družbe v državah izvoznicah

LRK

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang.

| | Indonezija






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam. |
| --- | --- | --- |

Indonezija

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam.

| | Malezija






  — | Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor |
| --- | --- | --- |

Malezija

—

Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor

| — | Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang. |
| --- | --- |

—

Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang.

| | Filipini






  — | Rosario Fasteners Corporation, Cavite |
| --- | --- | --- |

Filipini

—

Rosario Fasteners Corporation, Cavite

| — | Philshin Works Corporation, Cavite. |
| --- | --- |

—

Philshin Works Corporation, Cavite.

| | Tajvan






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd in njegova povezana družba Header Plan Co. Inc., Taipei |
| --- | --- | --- |

Tajvan

—

Arrow Fasteners Co. Ltd in njegova povezana družba Header Plan Co. Inc., Taipei

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd in njegovi povezani družbi Tong Jou Enterprise Co. Ltd in Winlink Fasteners Co., Ltd, Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd in njegovi povezani družbi Tong Jou Enterprise Co. Ltd in Winlink Fasteners Co., Ltd, Kaohsiung

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan. |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan.

| | Tajska






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya |
| --- | --- | --- |

Tajska

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn. |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn.

| | Povezani uvoznik v Skupnosti






  — | Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Nemčija. |
| --- | --- | --- |

Povezani uvoznik v Skupnosti

—

Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Nemčija.

| (9) | Preiskava dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Pregled škode je zajemalo obdobje od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Pregled škode je zajemalo obdobje od 1. januarja 2001 do 30. junija 2004 („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Splošno

| (10) | Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli so sorniki, matice in vijaki iz nerjavnega jekla, ki se uporabljajo za mehanično združevanje dveh ali več elementov. Vijaki so pritrdilni izdelki z zunanjim navojem na peclju. Lahko se uporabljajo brez kakršnega koli drugega dela in pritrdijo v les (lesni vijaki) ali kovinske plošče (samorezni vijaki) ali se kombinirajo z matico in podložkami, da oblikujejo sornik. Vijaki imajo lahko različne oblike glav (čašasto, udrto, plosko, šesterokotno itd.), dolžine pecljev in premere. Pecelj je lahko v celoti ali deloma izrezan z navoji. Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli se uporabljajo v različnih potrošniških panogah in v širokem razponu končnih aplikacij, kjer je potrebna odpornost proti rjavenju zaradi vplivov ozračja in kemičnih vplivov in kjer je morda bistvena tudi higiena, kot so oprema za obdelavo in shranjevanje prehrambnih izdelkov, oprema v kemični industriji, izdelava medicinske opreme, oprema javne razsvetljave, ladjedelništvo itd. |
| --- | --- |

(10)

Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli so sorniki, matice in vijaki iz nerjavnega jekla, ki se uporabljajo za mehanično združevanje dveh ali več elementov. Vijaki so pritrdilni izdelki z zunanjim navojem na peclju. Lahko se uporabljajo brez kakršnega koli drugega dela in pritrdijo v les (lesni vijaki) ali kovinske plošče (samorezni vijaki) ali se kombinirajo z matico in podložkami, da oblikujejo sornik. Vijaki imajo lahko različne oblike glav (čašasto, udrto, plosko, šesterokotno itd.), dolžine pecljev in premere. Pecelj je lahko v celoti ali deloma izrezan z navoji. Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli se uporabljajo v različnih potrošniških panogah in v širokem razponu končnih aplikacij, kjer je potrebna odpornost proti rjavenju zaradi vplivov ozračja in kemičnih vplivov in kjer je morda bistvena tudi higiena, kot so oprema za obdelavo in shranjevanje prehrambnih izdelkov, oprema v kemični industriji, izdelava medicinske opreme, oprema javne razsvetljave, ladjedelništvo itd.

2.   Zadevni izdelek

| (11) | Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli, tj. sorniki, matice in vijaki iz nerjavnega jekla, ki se uporabljajo za mehanično združevanje dveh ali več elementov, so običajno prijavljeni pod oznakami KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 in 7318 16 30. Tipov pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov je precej, vsak pa je opredeljen s svojimi posebnimi fizičnimi in tehničnimi lastnostmi ter razredom nerjavnega jekla, iz katerega je izdelan. |
| --- | --- |

(11)

Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli, tj. sorniki, matice in vijaki iz nerjavnega jekla, ki se uporabljajo za mehanično združevanje dveh ali več elementov, so običajno prijavljeni pod oznakami KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 in 7318 16 30. Tipov pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov je precej, vsak pa je opredeljen s svojimi posebnimi fizičnimi in tehničnimi lastnostmi ter razredom nerjavnega jekla, iz katerega je izdelan.

| (12) | Med preiskavo so uvozniki in nemško združenje uvoznikov oziroma distributerjev navedli, da bi bilo treba matice zaradi domnevnega pomanjkanja proizvodnje v Skupnosti izvzeti iz obsega preiskave. |
| --- | --- |

(12)

Med preiskavo so uvozniki in nemško združenje uvoznikov oziroma distributerjev navedli, da bi bilo treba matice zaradi domnevnega pomanjkanja proizvodnje v Skupnosti izvzeti iz obsega preiskave.

| (13) | To vprašanje je bilo obravnavano. Med začasno preiskavo so se pojavili dvomi, ali bi lahko matice zares obravnavali kot samostojen izdelek med drugimi pritrdilnimi elementi iz nerjavnega jekla in njihovimi deli. V zvezi s tem je treba dodatno raziskati številne vidike, npr. ali in koliko se sorniki in matice tržijo skupaj kot sistem, koliko se ti tipi razvijajo skupaj itd. Dodatno bo treba proučiti tudi, koliko so proizvajalci v Skupnosti zmožni ponuditi te sisteme. Na tej podlagi je bilo začasno odločeno, da matice, ki so običajno prijavljene pod oznako KN 7318 16 30, ne bodo vključene v opredelitev zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(13)

To vprašanje je bilo obravnavano. Med začasno preiskavo so se pojavili dvomi, ali bi lahko matice zares obravnavali kot samostojen izdelek med drugimi pritrdilnimi elementi iz nerjavnega jekla in njihovimi deli. V zvezi s tem je treba dodatno raziskati številne vidike, npr. ali in koliko se sorniki in matice tržijo skupaj kot sistem, koliko se ti tipi razvijajo skupaj itd. Dodatno bo treba proučiti tudi, koliko so proizvajalci v Skupnosti zmožni ponuditi te sisteme. Na tej podlagi je bilo začasno odločeno, da matice, ki so običajno prijavljene pod oznako KN 7318 16 30, ne bodo vključene v opredelitev zadevnega izdelka.

| (14) | V zvezi s tem je primerno omeniti, da celoten uvoz iz Filipinov pravzaprav zajema matice. Če bo torej na določeni stopnji preiskave odločeno, da matice ne bodo vključene v obseg izdelka, bo treba postopek v zvezi s Filipini zaključiti. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi s tem je primerno omeniti, da celoten uvoz iz Filipinov pravzaprav zajema matice. Če bo torej na določeni stopnji preiskave odločeno, da matice ne bodo vključene v obseg izdelka, bo treba postopek v zvezi s Filipini zaključiti.

| (15) | Uvozniki in nemško združenje uvoznikov/distributerjev so še trdili, da bi bilo treba obseg izdelka omejiti na oznaki KN 7318 15 61 in 7318 15 70, tj. vijake iz nerjavnega jekla s šesterokotno udrto glavo in šesterokotne sornike iz nerjavnega jekla, ker v Skupnosti proizvodnja vseh drugih vrst pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov ni bila zadostna. Vendar pa je preiskava potrdila, da se ti drugi tipi pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov proizvajajo v Skupnosti. Tako zahtevka ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(15)

Uvozniki in nemško združenje uvoznikov/distributerjev so še trdili, da bi bilo treba obseg izdelka omejiti na oznaki KN 7318 15 61 in 7318 15 70, tj. vijake iz nerjavnega jekla s šesterokotno udrto glavo in šesterokotne sornike iz nerjavnega jekla, ker v Skupnosti proizvodnja vseh drugih vrst pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov ni bila zadostna. Vendar pa je preiskava potrdila, da se ti drugi tipi pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov proizvajajo v Skupnosti. Tako zahtevka ni bilo mogoče sprejeti.

| (16) | Ugotovljeno je bilo, da so razen matic vsi tipi zajeti pod široko opredelitvijo pritrdilnih elementov in imajo enake osnovne fizične in tehnične lastnosti, enake osnovne načine uporabe in enake distribucijske poti. |
| --- | --- |

(16)

Ugotovljeno je bilo, da so razen matic vsi tipi zajeti pod široko opredelitvijo pritrdilnih elementov in imajo enake osnovne fizične in tehnične lastnosti, enake osnovne načine uporabe in enake distribucijske poti.

| (17) | Zato vsi različni tipi pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, razen matic, ki so običajno prijavljene pod oznakami KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 in so s poreklom iz LRK, Indonezije, Malezije, Tajvana, Tajske in Vietnama, za namen te preiskave začasno tvorijo en sam izdelek („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(17)

Zato vsi različni tipi pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, razen matic, ki so običajno prijavljene pod oznakami KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 in so s poreklom iz LRK, Indonezije, Malezije, Tajvana, Tajske in Vietnama, za namen te preiskave začasno tvorijo en sam izdelek („zadevni izdelek“).

3.   Podobni izdelek

| (18) | Komisija je ugotovila, da imajo vsi pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli, proizvedeni in prodani na ustreznih domačih trgih v LRK, Indoneziji, Maleziji, Tajvanu, na Tajskem in v Vietnamu, in tisti, ki so iz zadevnih držav izvoženi v Skupnost, ter tisti, ki jih v Skupnosti proizvede in proda industrija Skupnosti, enake fizične, kemične in tehnične značilnosti ter načine uporabe. Zato se začasno sklene, da so vsi ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je ugotovila, da imajo vsi pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli, proizvedeni in prodani na ustreznih domačih trgih v LRK, Indoneziji, Maleziji, Tajvanu, na Tajskem in v Vietnamu, in tisti, ki so iz zadevnih držav izvoženi v Skupnost, ter tisti, ki jih v Skupnosti proizvede in proda industrija Skupnosti, enake fizične, kemične in tehnične značilnosti ter načine uporabe. Zato se začasno sklene, da so vsi ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VZORČENJE

1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK in Tajvanu

| (19) | Glede na veliko proizvajalcev izvoznikov v LRK in Tajvanu je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Glede na veliko proizvajalcev izvoznikov v LRK in Tajvanu je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

| (20) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, se je od proizvajalcev izvoznikov zahtevalo, da se v 15 dneh od dneva začetka preiskave javijo ter zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, natančen opis svojih dejavnostih glede proizvodnje zadevnega izdelka ter imenih in dejavnostih vseh svojih povezanih družb, udeleženih v proizvodnji in/ali prodaji zadevnega izdelka. Komisija se je posvetovala tudi z organi oblasti v LRK in Tajvanu. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, se je od proizvajalcev izvoznikov zahtevalo, da se v 15 dneh od dneva začetka preiskave javijo ter zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, natančen opis svojih dejavnostih glede proizvodnje zadevnega izdelka ter imenih in dejavnostih vseh svojih povezanih družb, udeleženih v proizvodnji in/ali prodaji zadevnega izdelka. Komisija se je posvetovala tudi z organi oblasti v LRK in Tajvanu.

1.1   Predizbira sodelujočih proizvajalcev izvoznikov

| (21) | V LRK sta se odzvala samo dva proizvajalca izvoznika in zagotovila zahtevane informacije v tritedenskem roku, določenem v členu 17(2) osnovne uredbe. V teh okoliščinah se je Komisija odločila, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ni potrebno. |
| --- | --- |

(21)

V LRK sta se odzvala samo dva proizvajalca izvoznika in zagotovila zahtevane informacije v tritedenskem roku, določenem v členu 17(2) osnovne uredbe. V teh okoliščinah se je Komisija odločila, da vzorčenje za proizvajalce izvoznike v LRK ni potrebno.

| (22) | V Tajvanu se je odzvalo devetinštirideset podjetij in zagotovilo zahtevane informacije v roku, določenem v členu 17(2) osnovne uredbe. Vendar pa je med obdobjem preiskave le sedemintrideset proizvajalcev izvoznikov prijavilo izvoz v Skupnost. Tiste proizvajalce izvoznike, ki so med obdobjem preiskave izvažali zadevni izdelek v Skupnost in izrazili željo po sodelovanju v vzorcu, se je na začetku obravnavalo kot sodelujoča podjetja in se jih je upoštevalo pri izbiri vzorca. Enajst od preostalih dvanajstih podjetij so bili trgovci ali proizvajalci izvozniki, ki med obdobjem preiskave niso izvažali v Skupnost. Zato teh podjetij ni mogoče upoštevati za izračun dampinga. Na koncu je treba omeniti, da je bilo eno od preostalih dvanajstih podjetij ekskluzivni proizvajalec izvoznik matic in ga začasni ukrepi zato niso zadevali. |
| --- | --- |

(22)

V Tajvanu se je odzvalo devetinštirideset podjetij in zagotovilo zahtevane informacije v roku, določenem v členu 17(2) osnovne uredbe. Vendar pa je med obdobjem preiskave le sedemintrideset proizvajalcev izvoznikov prijavilo izvoz v Skupnost. Tiste proizvajalce izvoznike, ki so med obdobjem preiskave izvažali zadevni izdelek v Skupnost in izrazili željo po sodelovanju v vzorcu, se je na začetku obravnavalo kot sodelujoča podjetja in se jih je upoštevalo pri izbiri vzorca. Enajst od preostalih dvanajstih podjetij so bili trgovci ali proizvajalci izvozniki, ki med obdobjem preiskave niso izvažali v Skupnost. Zato teh podjetij ni mogoče upoštevati za izračun dampinga. Na koncu je treba omeniti, da je bilo eno od preostalih dvanajstih podjetij ekskluzivni proizvajalec izvoznik matic in ga začasni ukrepi zato niso zadevali.

| (23) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so predstavljali okrog 78 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v Skupnost. |
| --- | --- |

(23)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so predstavljali okrog 78 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v Skupnost.

| (24) | Za proizvajalce izvoznike, ki se v zgoraj omenjenem obdobju niso javili, je veljalo, da pri preiskavi ne sodelujejo. |
| --- | --- |

(24)

Za proizvajalce izvoznike, ki se v zgoraj omenjenem obdobju niso javili, je veljalo, da pri preiskavi ne sodelujejo.

1.2   Izbira vzorca

| (25) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbira temeljila na največjem reprezentativnem obsegu izvoza, ki bi ga bilo mogoče razumno preiskati v razpoložljivem času. Na tej podlagi je bilo za vzorec izbranih pet tajvanskih proizvajalcev izvoznikov. Izbrana podjetja so predstavljala okrog 47 % tajvanskega izvoza v Skupnosti in okrog 57 % domače prodaje v Tajvanu. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je posvetovalo s tajvanskimi oblastmi in te niso imele nobenega ugovora. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbira temeljila na največjem reprezentativnem obsegu izvoza, ki bi ga bilo mogoče razumno preiskati v razpoložljivem času. Na tej podlagi je bilo za vzorec izbranih pet tajvanskih proizvajalcev izvoznikov. Izbrana podjetja so predstavljala okrog 47 % tajvanskega izvoza v Skupnosti in okrog 57 % domače prodaje v Tajvanu. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je posvetovalo s tajvanskimi oblastmi in te niso imele nobenega ugovora.

| (26) | Dvaintrideset sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki na koncu niso bili obdržani v vzorcu, je bilo prek tajvanskih oblasti obveščenih, da se bo protidampinška dajatev za njihov izvoz izračunala v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Dvaintrideset sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki na koncu niso bili obdržani v vzorcu, je bilo prek tajvanskih oblasti obveščenih, da se bo protidampinška dajatev za njihov izvoz izračunala v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe.

| (27) | Vsem petim v vzorcu zajetim podjetjem so bili poslani vprašalniki za izpolnitev in odgovore vseh petih je Komisija prejela v danih rokih. |
| --- | --- |

(27)

Vsem petim v vzorcu zajetim podjetjem so bili poslani vprašalniki za izpolnitev in odgovore vseh petih je Komisija prejela v danih rokih.

1.3   Individualna preiskava

| (28) | Dva proizvajalca izvoznika v Tajvanu, ki nista bila vključena v vzorec, sta zahtevala individualno stopnjo dampinga in stopnjo morebitne dajatve glede na uporabo členov 9(6) in 17(3) osnovne uredbe. Glede na veliko udeleženih držav in strank ter časovnih omejitev je Komisija sklenila, da proizvajalcem izvoznikom na Tajskem ni mogoče odobriti individualne preiskave, ker bi bilo to preveč obremenilno in bi preprečilo pravočasen zaključek preiskave. Poleg tega je treba omeniti, da je eden od proizvajalcev izvoznikov, ki sta zahtevala takšno individualno preiskavo, izdeloval le matice, ki so, kakor je navedeno zgoraj, začasno izločene iz obsega tega postopka. |
| --- | --- |

(28)

Dva proizvajalca izvoznika v Tajvanu, ki nista bila vključena v vzorec, sta zahtevala individualno stopnjo dampinga in stopnjo morebitne dajatve glede na uporabo členov 9(6) in 17(3) osnovne uredbe. Glede na veliko udeleženih držav in strank ter časovnih omejitev je Komisija sklenila, da proizvajalcem izvoznikom na Tajskem ni mogoče odobriti individualne preiskave, ker bi bilo to preveč obremenilno in bi preprečilo pravočasen zaključek preiskave. Poleg tega je treba omeniti, da je eden od proizvajalcev izvoznikov, ki sta zahtevala takšno individualno preiskavo, izdeloval le matice, ki so, kakor je navedeno zgoraj, začasno izločene iz obsega tega postopka.

2.   Vzorčenje proizvajalcev Skupnosti

| (29) | Glede na veliko proizvajalcev Skupnosti je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Zato je Komisija prosila proizvajalce Skupnosti, da zagotovijo informacije v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(29)

Glede na veliko proizvajalcev Skupnosti je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Zato je Komisija prosila proizvajalce Skupnosti, da zagotovijo informacije v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka.

| (30) | Odzvalo se je osem proizvajalcev Skupnosti in zagotovilo zahtevane informacije v roku, določenem v členu 17(2) osnovne uredbe. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija za vzorec izbrala štiri podjetja v dveh državah članicah, tri v Italiji in eno v Nemčiji, saj so predstavljala največji reprezentativni obseg proizvodnje v Skupnosti (okrog 50 %), ki bi jih upravičeno bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je Komisija posvetovala z združenjem proizvajalcev Skupnosti in to ni imelo nobenega ugovora. Poleg tega se je od preostalih štirih proizvajalcev, ki se nahajajo v Belgiji, Nemčiji, Italiji in Združenem kraljestvu, zahtevalo, da zagotovijo določene splošne podatke za analizo škode. Sodelovali so vsi v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti in dva druga proizvajalca Skupnosti in v roku poslali odgovore na vprašalnik. Eno od dveh sodelujočih podjetij, ki nista bili zajeti v vzorcu, je bilo ekskluzivni proizvajalec določenih posebnih matic, začasno izvzetih iz obsega preiskave, zato se to podjetje ni več obravnavalo za začasne ugotovitve. |
| --- | --- |

(30)

Odzvalo se je osem proizvajalcev Skupnosti in zagotovilo zahtevane informacije v roku, določenem v členu 17(2) osnovne uredbe. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija za vzorec izbrala štiri podjetja v dveh državah članicah, tri v Italiji in eno v Nemčiji, saj so predstavljala največji reprezentativni obseg proizvodnje v Skupnosti (okrog 50 %), ki bi jih upravičeno bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je Komisija posvetovala z združenjem proizvajalcev Skupnosti in to ni imelo nobenega ugovora. Poleg tega se je od preostalih štirih proizvajalcev, ki se nahajajo v Belgiji, Nemčiji, Italiji in Združenem kraljestvu, zahtevalo, da zagotovijo določene splošne podatke za analizo škode. Sodelovali so vsi v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti in dva druga proizvajalca Skupnosti in v roku poslali odgovore na vprašalnik. Eno od dveh sodelujočih podjetij, ki nista bili zajeti v vzorcu, je bilo ekskluzivni proizvajalec določenih posebnih matic, začasno izvzetih iz obsega preiskave, zato se to podjetje ni več obravnavalo za začasne ugotovitve.

3.   Vzorčenje uvoznikov

| (31) | Glede na veliko uvoznikov v Skupnosti je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Zato je Komisija pozvala uvoznike, naj zagotovijo informacije o uvozu in prodaji zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(31)

Glede na veliko uvoznikov v Skupnosti je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Zato je Komisija pozvala uvoznike, naj zagotovijo informacije o uvozu in prodaji zadevnega izdelka.

| (32) | Na podlagi prejetih informacij je Komisija za vzorec izbrala pet uvoznikov v štirih državah članicah, dva v Nemčiji, enega v Italiji, enega na Švedskem in enega v Združenem kraljestvu. Opravljena so bila posvetovanja z dvema znanima združenjema uvoznikov. Ti uvozniki so predstavljali največji reprezentativni obseg prodaje znanih uvoznikov v Skupnosti (okrog 37 %), ki bi ga upravičeno bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Štirje uvozniki so sodelovali in poslali odgovore na vprašalnik. Švedski uvoznik sodelovanja ni nadaljeval, popolne odgovore z vsemi zahtevanimi informacijami pa sta prispevala le dva uvoznika. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi prejetih informacij je Komisija za vzorec izbrala pet uvoznikov v štirih državah članicah, dva v Nemčiji, enega v Italiji, enega na Švedskem in enega v Združenem kraljestvu. Opravljena so bila posvetovanja z dvema znanima združenjema uvoznikov. Ti uvozniki so predstavljali največji reprezentativni obseg prodaje znanih uvoznikov v Skupnosti (okrog 37 %), ki bi ga upravičeno bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Štirje uvozniki so sodelovali in poslali odgovore na vprašalnik. Švedski uvoznik sodelovanja ni nadaljeval, popolne odgovore z vsemi zahtevanimi informacijami pa sta prispevala le dva uvoznika.

D.   DAMPING

1.   Obravnava kot tržno gospodarstvo („MET“)

| (33) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se pri protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom, s poreklom iz LRK in Vietnama, normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer je razvidno, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva. Zgolj zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta spodaj:






  1. | poslovne odločitve in stroški se oblikujejo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se pri protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom, s poreklom iz LRK in Vietnama, normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kjer je razvidno, da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva. Zgolj zaradi lažjega sklicevanja so ta merila na kratko povzeta spodaj:

1.

poslovne odločitve in stroški se oblikujejo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države;

| 2. | računovodska dokumentacija se neodvisno revidira v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“) in uporablja za vse namene; |
| --- | --- |

2.

računovodska dokumentacija se neodvisno revidira v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“) in uporablja za vse namene;

| 3. | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravna gotovost in stabilnost se zagotavljata s stečajnim in premoženjskim pravom; |
| --- | --- |

4.

pravna gotovost in stabilnost se zagotavljata s stečajnim in premoženjskim pravom;

| 5. | menjave valut se izvajajo po tržni stopnji. |
| --- | --- |

5.

menjave valut se izvajajo po tržni stopnji.

| (34) | Dva kitajska in en vietnamski proizvajalec so v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe zahtevali MET, in v določenih rokih odgovorili na obrazec zahtevka za MET za proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(34)

Dva kitajska in en vietnamski proizvajalec so v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe zahtevali MET, in v določenih rokih odgovorili na obrazec zahtevka za MET za proizvajalce izvoznike.

| (35) | En kitajski proizvajalec je bil v fazi zagona in ni imel nobenih revidiranih oziroma kakršnih koli drugih finančnih poročil. Komisija je menila, da pomanjkanje takšnih poročil preprečuje ugotovitev, ali sta izpolnjeni merili 2 in 3. Zato je bilo sklenjeno, da podjetje ni izpolnjevalo zahtev za MET. Podjetje je bilo ustrezno obveščeno in ni podalo nobenega ugovora. |
| --- | --- |

(35)

En kitajski proizvajalec je bil v fazi zagona in ni imel nobenih revidiranih oziroma kakršnih koli drugih finančnih poročil. Komisija je menila, da pomanjkanje takšnih poročil preprečuje ugotovitev, ali sta izpolnjeni merili 2 in 3. Zato je bilo sklenjeno, da podjetje ni izpolnjevalo zahtev za MET. Podjetje je bilo ustrezno obveščeno in ni podalo nobenega ugovora.

| (36) | Za drugega kitajskega proizvajalca izvoznika je Komisija poiskala vse informacije, ki so se zdele potrebne, in v prostorih zadevnega podjetja preverila vse informacije, predložene v zahtevku za MET. |
| --- | --- |

(36)

Za drugega kitajskega proizvajalca izvoznika je Komisija poiskala vse informacije, ki so se zdele potrebne, in v prostorih zadevnega podjetja preverila vse informacije, predložene v zahtevku za MET.

| (37) | Preverjanje je pokazalo, da podjetje ni imelo niti enega popolnega kompleta osnovne računovodske dokumentacije, ki se pripravlja in revidira v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Čeprav so poročila revidirali neodvisni zunanji revizorji, so še naprej ostali številni problemi in neskladja. Med potekom preiskave je podjetje predložilo razlikujoče se različice svojih poročil, ki so vse vsebovale bistvene napake, kot sta neujemanje zaključnih in otvoritvenih stanj zaporednih finančnih let (IAS I) ali domnevne spremembe v računovodski politiki, ki niso bile pravilno utemeljene s kakršnim koli razkritjem v poročilih (IAS 8). Z drugimi evidencami podjetja ni bilo mogoče uskladiti pomembnih podatkov, kot je obseg prodaje. Poleg tega je podjetje prijavilo precejšen dobiček, v resnici pa se je izkazalo, da je imelo precejšnjo izgubo, in predstavljena poročila niso vsebovala ustreznih konsolidiranih podatkov o prometu, ki bi zajemali vse dejavnosti podjetja. V poročilih revizorjev navedene težave sploh niso bile omenjene.
  Glede na zgoraj navedeno, merilo 2 ni bilo izpolnjeno. Zato je bilo sklenjeno, da podjetje ni izpolnjevalo pogojev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Preverjanje je pokazalo, da podjetje ni imelo niti enega popolnega kompleta osnovne računovodske dokumentacije, ki se pripravlja in revidira v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Čeprav so poročila revidirali neodvisni zunanji revizorji, so še naprej ostali številni problemi in neskladja. Med potekom preiskave je podjetje predložilo razlikujoče se različice svojih poročil, ki so vse vsebovale bistvene napake, kot sta neujemanje zaključnih in otvoritvenih stanj zaporednih finančnih let (IAS I) ali domnevne spremembe v računovodski politiki, ki niso bile pravilno utemeljene s kakršnim koli razkritjem v poročilih (IAS 8). Z drugimi evidencami podjetja ni bilo mogoče uskladiti pomembnih podatkov, kot je obseg prodaje. Poleg tega je podjetje prijavilo precejšen dobiček, v resnici pa se je izkazalo, da je imelo precejšnjo izgubo, in predstavljena poročila niso vsebovala ustreznih konsolidiranih podatkov o prometu, ki bi zajemali vse dejavnosti podjetja. V poročilih revizorjev navedene težave sploh niso bile omenjene.

Glede na zgoraj navedeno, merilo 2 ni bilo izpolnjeno. Zato je bilo sklenjeno, da podjetje ni izpolnjevalo pogojev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (38) | Za vietnamskega proizvajalca je Komisija poiskala vse informacije, za katere je menila, da so potrebne. |
| --- | --- |

(38)

Za vietnamskega proizvajalca je Komisija poiskala vse informacije, za katere je menila, da so potrebne.

| (39) | Sklenjeno je bilo, da merilo 1 ni bilo izpolnjeno. Predvsem je bilo ugotovljeno, da obstaja določena količinska omejitev izvoza in domače prodaje. Omejitev je bila navedena v dovoljenju za poslovno naložbo, vlogi za izdajo tega dovoljenja in aktu o ustanovitvi podjetja. Tudi vse odločitve o zadevah, ki vključujejo politiko zakupa zemljišča, v dovoljenju za poslovno naložbo podjetja izrecno določa država. Za podjetje velja tudi opustitev plačila za zakup zemljišča, dokler ne bodo zaključeni njegovi osnovni gradbeni načrti, ter dodatna opustitev plačila za zakup zemljišča za več let. V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da podjetje ni dokazalo, da so bili njegove poslovne odločitve in stroški oblikovani v odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države. |
| --- | --- |

(39)

Sklenjeno je bilo, da merilo 1 ni bilo izpolnjeno. Predvsem je bilo ugotovljeno, da obstaja določena količinska omejitev izvoza in domače prodaje. Omejitev je bila navedena v dovoljenju za poslovno naložbo, vlogi za izdajo tega dovoljenja in aktu o ustanovitvi podjetja. Tudi vse odločitve o zadevah, ki vključujejo politiko zakupa zemljišča, v dovoljenju za poslovno naložbo podjetja izrecno določa država. Za podjetje velja tudi opustitev plačila za zakup zemljišča, dokler ne bodo zaključeni njegovi osnovni gradbeni načrti, ter dodatna opustitev plačila za zakup zemljišča za več let. V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da podjetje ni dokazalo, da so bili njegove poslovne odločitve in stroški oblikovani v odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države.

| (40) | Sklenjeno je bilo, da merilo 2 ni bilo izpolnjeno, saj, v nasprotju z IAS 1, finančni izkazi za leto 2002 niso bili pravočasno objavljeni in ustrezno revidirani. |
| --- | --- |

(40)

Sklenjeno je bilo, da merilo 2 ni bilo izpolnjeno, saj, v nasprotju z IAS 1, finančni izkazi za leto 2002 niso bili pravočasno objavljeni in ustrezno revidirani.

| (41) | Zato je bilo sklenjeno, da podjetje ni izpolnjevalo pogojev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Zato je bilo sklenjeno, da podjetje ni izpolnjevalo pogojev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (42) | Zadevni proizvajalci izvozniki na Kitajskem in v Vietnamu ter industrija Skupnosti so imeli možnost predložitve pripomb na zgornje ugotovitve. |
| --- | --- |

(42)

Zadevni proizvajalci izvozniki na Kitajskem in v Vietnamu ter industrija Skupnosti so imeli možnost predložitve pripomb na zgornje ugotovitve.

| (43) | Dva proizvajalca izvoznika sta izpodbijala odločitev in uveljavljala mnenje, da bi jima bilo treba odobriti MET. |
| --- | --- |

(43)

Dva proizvajalca izvoznika sta izpodbijala odločitev in uveljavljala mnenje, da bi jima bilo treba odobriti MET.

| (44) | Kitajski proizvajalec izvoznik je menil, so bile uporabljene računovodske politike v skladu s kitajskimi računovodskimi pravili za podjetja in prakso. |
| --- | --- |

(44)

Kitajski proizvajalec izvoznik je menil, so bile uporabljene računovodske politike v skladu s kitajskimi računovodskimi pravili za podjetja in prakso.

| (45) | Glede tega je ugotovljeno, da mora v skladu z merili člena 2(7)(c) osnovne uredbe Komisija proučiti, ali so poročila podjetij pripravljena in revidirana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Skladnost ali neskladnost s kitajskimi standardi ni odločilna za oceno MET. Poleg tega utemeljujejo ugotovitve preverjanja bodisi neskladnost z osnovnimi računovodskimi načeli ali precejšnje računovodske spremembe, ki jih je treba ustrezno dokumentirati in razložiti. |
| --- | --- |

(45)

Glede tega je ugotovljeno, da mora v skladu z merili člena 2(7)(c) osnovne uredbe Komisija proučiti, ali so poročila podjetij pripravljena in revidirana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Skladnost ali neskladnost s kitajskimi standardi ni odločilna za oceno MET. Poleg tega utemeljujejo ugotovitve preverjanja bodisi neskladnost z osnovnimi računovodskimi načeli ali precejšnje računovodske spremembe, ki jih je treba ustrezno dokumentirati in razložiti.

| (46) | Ne glede na zgornje je ugotovljeno, da kitajski računovodski sistem za podjetja v členu 155 zahteva, da podjetja k računovodskim izkazom predložijo popolne in podrobne opombe. Ker v poročilih podjetja ni bilo nobenih pomembnih opomb ali razlag, se zdi, da revizija ni kršila le mednarodnih računovodskih standardov, temveč ni bila skladna niti s kitajskimi standardi. |
| --- | --- |

(46)

Ne glede na zgornje je ugotovljeno, da kitajski računovodski sistem za podjetja v členu 155 zahteva, da podjetja k računovodskim izkazom predložijo popolne in podrobne opombe. Ker v poročilih podjetja ni bilo nobenih pomembnih opomb ali razlag, se zdi, da revizija ni kršila le mednarodnih računovodskih standardov, temveč ni bila skladna niti s kitajskimi standardi.

| (47) | Zato je bilo sklenjeno, da opombe kitajskega proizvajalca izvoznika niso bile utemeljene, in mu MET ni bilo mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(47)

Zato je bilo sklenjeno, da opombe kitajskega proizvajalca izvoznika niso bile utemeljene, in mu MET ni bilo mogoče odobriti.

| (48) | Vietnamski proizvajalec izvoznik je uveljavljal mnenje, da razmerje med izvozom in domačo prodajo, ki je navedeno v dovoljenju za poslovno naložbo, ni zavezujoče in zgolj odraža posebne davčne spodbude, ki jih je vietnamska vlada uvedla za spodbujanje naložb. Zato po njegovem mnenju nobena državna oblast ne predpisuje, koliko lahko podjetje proda na izvoznem in domačem trgu. |
| --- | --- |

(48)

Vietnamski proizvajalec izvoznik je uveljavljal mnenje, da razmerje med izvozom in domačo prodajo, ki je navedeno v dovoljenju za poslovno naložbo, ni zavezujoče in zgolj odraža posebne davčne spodbude, ki jih je vietnamska vlada uvedla za spodbujanje naložb. Zato po njegovem mnenju nobena državna oblast ne predpisuje, koliko lahko podjetje proda na izvoznem in domačem trgu.

| (49) | V zvezi s tem je ugotovljeno, da ni nobene neposredne povezave med določbami, ki zadevajo izdajo dovoljenja, ter določbami, ki zadevajo davčna in finančna vprašanja. Poleg tega dovoljenje za poslovno naložbo ni vsebovalo nobene navedbe, da se razmerje izvozne prodaje določa izključno zaradi davčnih razlogov. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi s tem je ugotovljeno, da ni nobene neposredne povezave med določbami, ki zadevajo izdajo dovoljenja, ter določbami, ki zadevajo davčna in finančna vprašanja. Poleg tega dovoljenje za poslovno naložbo ni vsebovalo nobene navedbe, da se razmerje izvozne prodaje določa izključno zaradi davčnih razlogov.

| (50) | Glede zakupa zemljišča je podjetje menilo, da postopek zakupa zemljišča, po katerem se ravnajo v Vietnamu, ni bil v nasprotju z načeli tržnega gospodarstva in da so bile vse posebne določbe v zvezi s politiko zakupa zemljišč izključno pobude, ki jih uporablja vietnamska vlada, da bi pritegnila tuje naložbe. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je že sam znesek zakupa neke vrste „davek“ in da je kupil zemljišče od drugega podjetja, ki je „prvotni lastnik“. |
| --- | --- |

(50)

Glede zakupa zemljišča je podjetje menilo, da postopek zakupa zemljišča, po katerem se ravnajo v Vietnamu, ni bil v nasprotju z načeli tržnega gospodarstva in da so bile vse posebne določbe v zvezi s politiko zakupa zemljišč izključno pobude, ki jih uporablja vietnamska vlada, da bi pritegnila tuje naložbe. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je že sam znesek zakupa neke vrste „davek“ in da je kupil zemljišče od drugega podjetja, ki je „prvotni lastnik“.

| (51) | Ugotovljeno je, da v Vietnamu ni prostega trga zemljišč. V skladu z vladnim obvestilom, ki ga je predložilo podjetje, določa ceno zemljišč država. Glede argumenta v zvezi z nakupom zemljišča od „prvotnega lastnika“ je treba povedati, da je ta izraz precej zavajajoč, saj v Vietnamu ne poznajo zasebnega lastništva zemljišč. Podjetje se je pravzaprav sklicevalo na nadomestilo za pravico do uporabe zemljišča, plačano prejšnjemu najemniku, ki jo je enostransko določila država. Poleg tega ni bilo predloženega nobenega dokaza, ki bi lahko podprl navedbo, da je zakup zemljišča neke vrste „davek“. Vsekakor, kakor je navedeno v uvodni izjavi (39), podjetje ne plačuje nikakršnega zakupa zemljišča za več let. |
| --- | --- |

(51)

Ugotovljeno je, da v Vietnamu ni prostega trga zemljišč. V skladu z vladnim obvestilom, ki ga je predložilo podjetje, določa ceno zemljišč država. Glede argumenta v zvezi z nakupom zemljišča od „prvotnega lastnika“ je treba povedati, da je ta izraz precej zavajajoč, saj v Vietnamu ne poznajo zasebnega lastništva zemljišč. Podjetje se je pravzaprav sklicevalo na nadomestilo za pravico do uporabe zemljišča, plačano prejšnjemu najemniku, ki jo je enostransko določila država. Poleg tega ni bilo predloženega nobenega dokaza, ki bi lahko podprl navedbo, da je zakup zemljišča neke vrste „davek“. Vsekakor, kakor je navedeno v uvodni izjavi (39), podjetje ne plačuje nikakršnega zakupa zemljišča za več let.

| (52) | Glede merila 2 je podjetje uveljavljalo mnenje, da so revizorji sicer opazili, da je podjetje svoje finančne izkaze za leto 2002 objavilo kasneje, kot je predpisano v mednarodnih računovodskih standardih, vendar je podjetje prejelo odobritev Ministrstva za finance, da prezre to nedoslednost. |
| --- | --- |

(52)

Glede merila 2 je podjetje uveljavljalo mnenje, da so revizorji sicer opazili, da je podjetje svoje finančne izkaze za leto 2002 objavilo kasneje, kot je predpisano v mednarodnih računovodskih standardih, vendar je podjetje prejelo odobritev Ministrstva za finance, da prezre to nedoslednost.

| (53) | Ugotovljeno je, da revizijsko poročilo ni potrdilo te navedbe. Revizorji so ravno nasprotno navedli, da je bila revizija opravljena v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in da ni bilo vključenih nobenih rezervacij glede poročil ali razlage v obliki opombe, zakaj je podjetje odstopalo od jasno določene prakse mednarodnih računovodskih standardov. Poleg tega dejstvo, da lahko pismo, ki ga je izdalo Ministrstvo za finance, domnevno spremeni ali ublaži jasno določeno zakonsko politiko, dokazuje, da se mednarodni računovodski standardi v praksi niso pravilno uporabljali. |
| --- | --- |

(53)

Ugotovljeno je, da revizijsko poročilo ni potrdilo te navedbe. Revizorji so ravno nasprotno navedli, da je bila revizija opravljena v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in da ni bilo vključenih nobenih rezervacij glede poročil ali razlage v obliki opombe, zakaj je podjetje odstopalo od jasno določene prakse mednarodnih računovodskih standardov. Poleg tega dejstvo, da lahko pismo, ki ga je izdalo Ministrstvo za finance, domnevno spremeni ali ublaži jasno določeno zakonsko politiko, dokazuje, da se mednarodni računovodski standardi v praksi niso pravilno uporabljali.

| (54) | Zato je bilo sklenjeno, da merili 1 in 2 nista izpolnjeni in zaradi tega MET ni mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(54)

Zato je bilo sklenjeno, da merili 1 in 2 nista izpolnjeni in zaradi tega MET ni mogoče odobriti.

2.   Individualna obravnava (IT)

| (55) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, zajete v navedenem členu, določi dajatev za celotno državo, če sploh, razen ko lahko podjetja dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila, določena v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, zajete v navedenem členu, določi dajatev za celotno državo, če sploh, razen ko lahko podjetja dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila, določena v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (56) | V zvezi z LRK sta oba sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki sta zaprosila za MET, zahtevala tudi individualno obravnavo, če jima MET ne bi bil odobren. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi z LRK sta oba sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki sta zaprosila za MET, zahtevala tudi individualno obravnavo, če jima MET ne bi bil odobren.

| (57) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da sta obe podjetji izpolnjevali vse zahteve za individualno obravnavo, kakor je določeno v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da sta obe podjetji izpolnjevali vse zahteve za individualno obravnavo, kakor je določeno v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (58) | Zato je bilo sklenjeno, da se individualna obravnava odobri naslednjima proizvajalcema izvoznikoma v LRK:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City, |
| --- | --- | --- |

(58)

Zato je bilo sklenjeno, da se individualna obravnava odobri naslednjima proizvajalcema izvoznikoma v LRK:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City,

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang.

| (59) | V Vietnamu je proizvajalec izvoznik, ki je zaprosil za MET, zahteval tudi individualno obravnavo, če mu MET ne bi bil odobren. |
| --- | --- |

(59)

V Vietnamu je proizvajalec izvoznik, ki je zaprosil za MET, zahteval tudi individualno obravnavo, če mu MET ne bi bil odobren.

| (60) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da to podjetje ni izpolnjevalo vseh zahtev za individualno obravnavo, določenih v členu 9(5) osnovne uredbe.
  Predvsem je bilo ugotovljeno, kakor je opredeljeno v zgornji analizi podjetja, ki deluje v tržnem gospodarstvu, da podjetje ni prosto določalo količin izvozne prodaje, temveč je te fiksno določala država v poslovnem dovoljenju podjetja. Zato je bilo ugotovljeno, da podjetje ni izpolnjevalo pogojev za odobritev individualne obravnave. |
| --- | --- |

(60)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da to podjetje ni izpolnjevalo vseh zahtev za individualno obravnavo, določenih v členu 9(5) osnovne uredbe.

Predvsem je bilo ugotovljeno, kakor je opredeljeno v zgornji analizi podjetja, ki deluje v tržnem gospodarstvu, da podjetje ni prosto določalo količin izvozne prodaje, temveč je te fiksno določala država v poslovnem dovoljenju podjetja. Zato je bilo ugotovljeno, da podjetje ni izpolnjevalo pogojev za odobritev individualne obravnave.

| (61) | V danem roku sta za individualno obravnavo zaprosila še dva druga vietnamska proizvajalca izvoznika. Vendar pa je eden predložil nepopoln odgovor na vprašalnik, drugi pa na vprašalnik sploh ni odgovoril.
  Podjetji nista zagotovili zahtevanih informacij ali kakršne koli druge razlage. Zato je Komisija sklenila, da ti podjetji nista dokazali, da izpolnjujeta pogoje za odobritev individualne obravnave. |
| --- | --- |

(61)

V danem roku sta za individualno obravnavo zaprosila še dva druga vietnamska proizvajalca izvoznika. Vendar pa je eden predložil nepopoln odgovor na vprašalnik, drugi pa na vprašalnik sploh ni odgovoril.

Podjetji nista zagotovili zahtevanih informacij ali kakršne koli druge razlage. Zato je Komisija sklenila, da ti podjetji nista dokazali, da izpolnjujeta pogoje za odobritev individualne obravnave.

3.   Normalna vrednost

3.1   Primerljiva država

| (62) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v gospodarstvih v prehodu normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET, določi na podlagi cene ali računsko določene vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v gospodarstvih v prehodu normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET, določi na podlagi cene ali računsko določene vrednosti v primerljivi državi.

| (63) | V obvestilu o začetku je bila za ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in Vietnam predlagana Indija. Komisija je povabila vse zainteresirane stranke, naj izrazijo svoje vidike o tem.
  Različne zainteresirane stranke so predložile pripombe, v katerih so za primerljivo državo predlagale Tajvan, Tajsko, Republiko Korejo ali Italijo. Komisija se je obrnila na znana podjetja v Indiji, ki je bila prvotno predvidena kot ustrezna primerljiva država. Vendar pa od proizvajalcev v Indiji ni prejela nobenih odgovorov na vprašalnik ali kakršnih koli smiselnih pripomb. Stranke, ki so predlagale Republiko Korejo in Italijo, niso o teh državah zagotovile nobenih posebnih informacij. Zato se ju ni nadalje obravnavalo kot drugi možni primerljivi državi.
  Glede Tajske je ugotovljeno, da je med preiskavo iz podatkov sodelujočih proizvajalcev postalo jasno, da na Tajskem ni nikakršne domače prodaje v običajnem poteku trgovanja in je zato ni mogoče obravnavati kot primerljive države.
  Ugotovljeno pa je bilo, da ima Tajvan, ki je eden največjih svetovnih proizvajalcev zadevnega izdelka, reprezentativen domači trg, na katerem široka paleta izdelkov in veliko dobaviteljev zagotavljata zadostno raven konkurence. V preiskavi je ugotovila precejšnjo domačo prodajo štirih v vzorcu zajetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu med običajnim potekom trgovanja. |
| --- | --- |

(63)

V obvestilu o začetku je bila za ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in Vietnam predlagana Indija. Komisija je povabila vse zainteresirane stranke, naj izrazijo svoje vidike o tem.

Različne zainteresirane stranke so predložile pripombe, v katerih so za primerljivo državo predlagale Tajvan, Tajsko, Republiko Korejo ali Italijo. Komisija se je obrnila na znana podjetja v Indiji, ki je bila prvotno predvidena kot ustrezna primerljiva država. Vendar pa od proizvajalcev v Indiji ni prejela nobenih odgovorov na vprašalnik ali kakršnih koli smiselnih pripomb. Stranke, ki so predlagale Republiko Korejo in Italijo, niso o teh državah zagotovile nobenih posebnih informacij. Zato se ju ni nadalje obravnavalo kot drugi možni primerljivi državi.

Glede Tajske je ugotovljeno, da je med preiskavo iz podatkov sodelujočih proizvajalcev postalo jasno, da na Tajskem ni nikakršne domače prodaje v običajnem poteku trgovanja in je zato ni mogoče obravnavati kot primerljive države.

Ugotovljeno pa je bilo, da ima Tajvan, ki je eden največjih svetovnih proizvajalcev zadevnega izdelka, reprezentativen domači trg, na katerem široka paleta izdelkov in veliko dobaviteljev zagotavljata zadostno raven konkurence. V preiskavi je ugotovila precejšnjo domačo prodajo štirih v vzorcu zajetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu med običajnim potekom trgovanja.

| (64) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je Tajvan ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je Tajvan ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.2   Uporabljena metodologija za določitev normalne vrednosti

3.2.1   Reprezentativnost v svetovnem merilu

| (65) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija v vsaki državi izvoznici najprej proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim kupcem vsakega proizvajalca izvoznika reprezentativna, tj. ali je bil skupni obseg takšne prodaje enak 5 % ali več skupnega obsega ustrezne izvozne prodaje v Skupnost. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija v vsaki državi izvoznici najprej proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim kupcem vsakega proizvajalca izvoznika reprezentativna, tj. ali je bil skupni obseg takšne prodaje enak 5 % ali več skupnega obsega ustrezne izvozne prodaje v Skupnost.

3.2.2   Primerljivost tipa izdelka

| (66) | Komisija je potem opredelila tipe izdelkov, ki so jih na domačem trgu prodajala podjetja z reprezentativno domačo prodajo, ki so bili enaki ali neposredno primerljivi s tipi, prodajanimi za izvoz v Skupnost. Uporabljena so bila naslednja merila: oznaka KN, tip uporabljene surovine, številka DIN (tj. številčna oznaka, pod katero je izdelek uvrščen v nomenklaturi DIN), premer v milimetrih, dolžina v milimetrih. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je potem opredelila tipe izdelkov, ki so jih na domačem trgu prodajala podjetja z reprezentativno domačo prodajo, ki so bili enaki ali neposredno primerljivi s tipi, prodajanimi za izvoz v Skupnost. Uporabljena so bila naslednja merila: oznaka KN, tip uporabljene surovine, številka DIN (tj. številčna oznaka, pod katero je izdelek uvrščen v nomenklaturi DIN), premer v milimetrih, dolžina v milimetrih.

3.2.3   Reprezentativnost, značilna za tip izdelka

| (67) | Domača prodaja določene vrste izdelka je veljala za dovolj reprezentativno, kadar je obseg navedenega izdelka, prodanega neodvisnim kupcem na domačem trgu med obdobjem preiskave, predstavljal 5 % ali več skupnega obsega primerljivega tipa izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(67)

Domača prodaja določene vrste izdelka je veljala za dovolj reprezentativno, kadar je obseg navedenega izdelka, prodanega neodvisnim kupcem na domačem trgu med obdobjem preiskave, predstavljal 5 % ali več skupnega obsega primerljivega tipa izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost.

3.2.4   Preskus običajnega poteka trgovanja

| (68) | Komisija je potem proučila, ali bi za domačo prodajo vsakega podjetja v vsaki državi izvoznici lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je potem proučila, ali bi za domačo prodajo vsakega podjetja v vsaki državi izvoznici lahko veljalo, da je bila dosežena med običajnim potekom trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (69) | To je bilo izvedeno z ugotavljanjem deleža domače prodaje neodvisnim kupcem za vsak izvožen tip izdelka, ki je bil na domačem trgu med obdobjem preiskave prodan z izgubo:






  (a) | Za tipe izdelkov, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto proizvodnje in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost po tipu izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevnega tipa. |
| --- | --- | --- |

(69)

To je bilo izvedeno z ugotavljanjem deleža domače prodaje neodvisnim kupcem za vsak izvožen tip izdelka, ki je bil na domačem trgu med obdobjem preiskave prodan z izgubo:

(a)

Za tipe izdelkov, pri katerih več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto proizvodnje in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost po tipu izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevnega tipa.

| (b) | Za tipe izdelkov, pri katerih vsaj 10 %, vendar ne več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto proizvodnje, je bila normalna vrednost po tipu izdelka izračunana kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen, za katere je bilo ugotovljeno, da so zgolj enake stroškom na enoto proizvodnje zadevnega tipa ali jih presegajo. |
| --- | --- |

(b)

Za tipe izdelkov, pri katerih vsaj 10 %, vendar ne več kot 80 % obsega prodaje na domačen trgu ni bilo pod stroški na enoto proizvodnje, je bila normalna vrednost po tipu izdelka izračunana kot tehtano povprečje domačih prodajnih cen, za katere je bilo ugotovljeno, da so zgolj enake stroškom na enoto proizvodnje zadevnega tipa ali jih presegajo.

| (c) | Za tipe izdelkov, pri katerih je bilo manj kot 10 % obsega na domačen trgu prodanega po ceni, ki ni bila pod stroški na enoto proizvodnje, je veljalo, da zadevni tip izdelka ni bil prodan med običajnim potekom trgovanja, in zato je bila normalna vrednost računsko določena. |
| --- | --- |

(c)

Za tipe izdelkov, pri katerih je bilo manj kot 10 % obsega na domačen trgu prodanega po ceni, ki ni bila pod stroški na enoto proizvodnje, je veljalo, da zadevni tip izdelka ni bil prodan med običajnim potekom trgovanja, in zato je bila normalna vrednost računsko določena.

3.2.5   Normalna vrednost, ki temelji na dejanski domači ceni

| (70) | Pri tipih, ki so jih preiskovana podjetja prodala za izvoz v Skupnost in pri katerih so bile izpolnjene zahteve iz zgornjih oddelkov 3.2.3 do 3.2.4(a) in (b), je normalna vrednost za ustrezne tipe izdelkov temeljila na dejanskih cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih kupcev med obdobjem preiskave na domačem trgu preiskovane države, kakor je določeno v členu 2(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Pri tipih, ki so jih preiskovana podjetja prodala za izvoz v Skupnost in pri katerih so bile izpolnjene zahteve iz zgornjih oddelkov 3.2.3 do 3.2.4(a) in (b), je normalna vrednost za ustrezne tipe izdelkov temeljila na dejanskih cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih kupcev med obdobjem preiskave na domačem trgu preiskovane države, kakor je določeno v členu 2(1) osnovne uredbe.

3.2.6   Normalna vrednost, ki temelji na računsko določeni vrednosti

| (71) | Pri tipih izdelkov, zajetih v zgornjem oddelku 3.2.4(c), ter pri tipih izdelkov, ki jih proizvajalec izvoznik na domačem trgu preiskovani držav ni prodal v reprezentativnih količinah, kakor je navedeno v zgornjem oddelku 3.2.3, je bilo treba normalno vrednost računsko določiti.
  Pri oblikovanju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in upravni stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga imeli med običajnim potekom trgovanja v obdobju preiskave zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki pri domači prodaji podobnega izdelka, dodani njihovim lastnim povprečnim stroškom proizvodnje med obdobjem preiskave. Po potrebi so bili prijavljeni proizvodni stroški ter prodajni, splošni in upravni stroški popravljeni, preden se jih je uporabilo v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri računskem določanju normalnih vrednosti.
  V preiskovanih državah, v katerih med običajnim potekom trgovanja v obdobju preiskave ni bilo proizvajalcev izvoznikov z domačo prodajo podobnega izdelka ali enako splošno kategorijo izdelkov, je bila normalna vrednost računsko določena z uporabo stroškov proizvodnje zadevnega proizvajalca izvoznika, ki so bili po potrebi popravljeni. Začasno je veljalo, da je tem stroškom proizvodnje primerno dodati tehtano povprečje nastalih prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobiček, ki so ga v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe pri svoji domači prodaji podobnega izdelka med obdobjem preiskave dosegli štirje v vzorcu zajeti sodelujoči proizvajalci izvozniki iz Tajvana. |
| --- | --- |

(71)

Pri tipih izdelkov, zajetih v zgornjem oddelku 3.2.4(c), ter pri tipih izdelkov, ki jih proizvajalec izvoznik na domačem trgu preiskovani držav ni prodal v reprezentativnih količinah, kakor je navedeno v zgornjem oddelku 3.2.3, je bilo treba normalno vrednost računsko določiti.

Pri oblikovanju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so bili nastali prodajni, splošni in upravni stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga imeli med običajnim potekom trgovanja v obdobju preiskave zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki pri domači prodaji podobnega izdelka, dodani njihovim lastnim povprečnim stroškom proizvodnje med obdobjem preiskave. Po potrebi so bili prijavljeni proizvodni stroški ter prodajni, splošni in upravni stroški popravljeni, preden se jih je uporabilo v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri računskem določanju normalnih vrednosti.

V preiskovanih državah, v katerih med običajnim potekom trgovanja v obdobju preiskave ni bilo proizvajalcev izvoznikov z domačo prodajo podobnega izdelka ali enako splošno kategorijo izdelkov, je bila normalna vrednost računsko določena z uporabo stroškov proizvodnje zadevnega proizvajalca izvoznika, ki so bili po potrebi popravljeni. Začasno je veljalo, da je tem stroškom proizvodnje primerno dodati tehtano povprečje nastalih prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobiček, ki so ga v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe pri svoji domači prodaji podobnega izdelka med obdobjem preiskave dosegli štirje v vzorcu zajeti sodelujoči proizvajalci izvozniki iz Tajvana.

3.2.7   Gospodarstva v prehodu

| (72) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za LRK in Vietnam določena na podlagi preverjenih informacij, prejetih od proizvajalcev v primerljivi državi, tj. na podlagi plačanih ali plačljivih cen na domačem trgu Tajvana za primerljive tipe izdelkov, kadar je bilo ugotovljeno, da so bile oblikovane med običajnim potekom trgovanja, ali na podlagi računsko določenih normalnih vrednosti, kadar za primerljive tipe izdelkov med običajnim potekom trgovanja ni bilo ugotovljene nobene domače prodaje.
  Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna cena domače prodaje nepovezanim strankam ali računsko določena vrednost po tipu štirih v vzorcu zajetih sodelujočih proizvajalcev v Tajvanu. |
| --- | --- |

(72)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za LRK in Vietnam določena na podlagi preverjenih informacij, prejetih od proizvajalcev v primerljivi državi, tj. na podlagi plačanih ali plačljivih cen na domačem trgu Tajvana za primerljive tipe izdelkov, kadar je bilo ugotovljeno, da so bile oblikovane med običajnim potekom trgovanja, ali na podlagi računsko določenih normalnih vrednosti, kadar za primerljive tipe izdelkov med običajnim potekom trgovanja ni bilo ugotovljene nobene domače prodaje.

Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna cena domače prodaje nepovezanim strankam ali računsko določena vrednost po tipu štirih v vzorcu zajetih sodelujočih proizvajalcev v Tajvanu.

3.3   Določitev normalne vrednosti

(a)   Ljudska republika Kitajska

| (73) | Ker ni bil odobren noben MAT, je bila normalna vrednost za LRK določena, kakor je opredeljeno v zgornji uvodni izjavi 72. |
| --- | --- |

(73)

Ker ni bil odobren noben MAT, je bila normalna vrednost za LRK določena, kakor je opredeljeno v zgornji uvodni izjavi 72.

(b)   Indonezija

| (74) | Za edinega indonezijskega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da ni bilo nobene domače prodaje podobnega izdelka. Zato je bilo treba normalno vrednost računsko določiti v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71. |
| --- | --- |

(74)

Za edinega indonezijskega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da ni bilo nobene domače prodaje podobnega izdelka. Zato je bilo treba normalno vrednost računsko določiti v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71.

| (75) | Ugotovljeno je, da je drugi indonezijski proizvajalec izvoznik uvodoma odgovoril na vprašalnik, ki ga je poslala Komisija, kasneje pa prenehal poslovati, tako da je bila nemogoča kakršna koli preveritev njegovega odgovora na vprašalnik. Zato je bilo sklenjeno, da zadevno podjetje ni več sodelovalo v preiskavi. Podjetje in indonezijske oblasti so bili ustrezno obveščeni in niso predložili pripomb na razvoj teh dogodkov. |
| --- | --- |

(75)

Ugotovljeno je, da je drugi indonezijski proizvajalec izvoznik uvodoma odgovoril na vprašalnik, ki ga je poslala Komisija, kasneje pa prenehal poslovati, tako da je bila nemogoča kakršna koli preveritev njegovega odgovora na vprašalnik. Zato je bilo sklenjeno, da zadevno podjetje ni več sodelovalo v preiskavi. Podjetje in indonezijske oblasti so bili ustrezno obveščeni in niso predložili pripomb na razvoj teh dogodkov.

(c)   Malezija

| (76) | Za dva sodelujoča malezijska proizvajalca izvoznika, ki sta imela sedež v prostotrgovinskih conah, je bilo ugotovljeno, da so bile prijavljene domače prodaje podobnega izdelka opravljene predvsem prostotrgovinskim conam ali carinskim skladiščem, tj. namenjene izvozu s strani drugih neodvisnih kupcev.
  Zato je bilo sklenjeno, da med obdobjem preiskave za ta dva proizvajalca izvoznika ni bilo reprezentativne domače prodaje in je bilo treba normalno vrednost računsko določiti v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71. |
| --- | --- |

(76)

Za dva sodelujoča malezijska proizvajalca izvoznika, ki sta imela sedež v prostotrgovinskih conah, je bilo ugotovljeno, da so bile prijavljene domače prodaje podobnega izdelka opravljene predvsem prostotrgovinskim conam ali carinskim skladiščem, tj. namenjene izvozu s strani drugih neodvisnih kupcev.

Zato je bilo sklenjeno, da med obdobjem preiskave za ta dva proizvajalca izvoznika ni bilo reprezentativne domače prodaje in je bilo treba normalno vrednost računsko določiti v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71.

(d)   Tajvan

| (77) | Za štiri proizvajalce izvoznike se je normalna vrednost določila v skladu z metodologijo iz zgornjih uvodnih izjav 65 do 71. |
| --- | --- |

(77)

Za štiri proizvajalce izvoznike se je normalna vrednost določila v skladu z metodologijo iz zgornjih uvodnih izjav 65 do 71.

| (78) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta bila dva od teh štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov povezana. Ti podjetji sta na domačem trgu podobni izdelek prodajali prek povezanega prodajnega podjetja in neposredno nepovezanim strankam. Ugotovljeno je, da je v skladu s tretjim odstavkom člena 2(1) osnovne uredbe za tipe izdelkov, prodajanih povezanemu prodajnemu podjetju, te prodaje mogoče obravnavati, kakor da niso bile opravljene med običajnim potekom trgovanja. Zato in zaradi določitve normalne vrednosti se je od obeh podjetij precej pred preveritvijo na kraju samem zahtevalo, naj predložita cene, ki jih povezano preprodajno podjetje zaračunava prvemu neodvisnemu kupcu. Na kraju samem je bilo ugotovljeno, da sodelujoča proizvajalca ne moreta predložiti takšnih informacij. Preprodajno podjetje je zadevni izdelek kupovalo od različnih virov, vključno z dvema proizvajalcema izvoznikoma, in ga prodajalo končnim uporabnikom, prodajalcem na drobno in distributerjem. Vendar pa preprodajno podjetje s svojo računovodsko dokumentacijo ni moglo dokazati, kateri izdelki so bili kupljeni od obeh sodelujočih proizvajalcev, in zato tudi ni moglo navesti maloprodajnih cen, ki so veljale pri prodaji takšnih izdelkov neodvisnim kupcem.
  Na podlagi zgoraj navedenega Komisija začasno sklepa, da se prodaja zadevnega izdelka na domačem trgu prek povezanega preprodajnega podjetja ne bo upoštevala pri izračunu normalne vrednosti, ker je preostalo domačo prodajo še vedno mogoče obravnavati kot reprezentativno. |
| --- | --- |

(78)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta bila dva od teh štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov povezana. Ti podjetji sta na domačem trgu podobni izdelek prodajali prek povezanega prodajnega podjetja in neposredno nepovezanim strankam. Ugotovljeno je, da je v skladu s tretjim odstavkom člena 2(1) osnovne uredbe za tipe izdelkov, prodajanih povezanemu prodajnemu podjetju, te prodaje mogoče obravnavati, kakor da niso bile opravljene med običajnim potekom trgovanja. Zato in zaradi določitve normalne vrednosti se je od obeh podjetij precej pred preveritvijo na kraju samem zahtevalo, naj predložita cene, ki jih povezano preprodajno podjetje zaračunava prvemu neodvisnemu kupcu. Na kraju samem je bilo ugotovljeno, da sodelujoča proizvajalca ne moreta predložiti takšnih informacij. Preprodajno podjetje je zadevni izdelek kupovalo od različnih virov, vključno z dvema proizvajalcema izvoznikoma, in ga prodajalo končnim uporabnikom, prodajalcem na drobno in distributerjem. Vendar pa preprodajno podjetje s svojo računovodsko dokumentacijo ni moglo dokazati, kateri izdelki so bili kupljeni od obeh sodelujočih proizvajalcev, in zato tudi ni moglo navesti maloprodajnih cen, ki so veljale pri prodaji takšnih izdelkov neodvisnim kupcem.

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija začasno sklepa, da se prodaja zadevnega izdelka na domačem trgu prek povezanega preprodajnega podjetja ne bo upoštevala pri izračunu normalne vrednosti, ker je preostalo domačo prodajo še vedno mogoče obravnavati kot reprezentativno.

| (79) | Za petega v vzorcu zajetega proizvajalca izvoznika v Tajvanu je bilo ugotovljeno, da ni bilo nobene domače prodaje podobnega izdelka. Zato je bila normalna vrednost računsko določena v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71. Vendar pa so bila med preiskavo odkrita precejšnja neskladja v predloženih informacijah. Prvič, podjetje ni razvrstilo različnih tipov zadevnega izdelka v skladu z jasnimi specifikacijami Komisije in zato za precej tipov izdelka ni bilo mogoče opraviti primerjave z domačo prodajo drugih proizvajalcev v Tajvanu. Drugič, med preveritvijo na kraju samem ni bilo mogoče uskladiti stroškov proizvodnje zadevnega izdelka, prijavljenih v odgovoru na vprašalnik, s stroški prodanega blaga, navedenimi v tabeli izkaza uspeha v odgovoru na vprašalnik ali v kateri koli računovodski dokumentaciji podjetja. Prav tako ni bilo mogoče ugotoviti povezave med nakupi surovin in prijavljenimi stroški proizvodnje na tip izdelka. Po preveritvenem obisku je podjetje predložilo nove stroške proizvodnje, ki jih ni bilo mogoče podpreti s preverjenimi informacijami.
  Zaradi zgoraj navedenega razvoja dogodkov in v skladu s členom 18 osnovne uredbe je bilo podjetje obveščeno, da določenih informacij ni mogoče uporabiti za dampinške izračune in da bodo začasne ugotovitve delno dokazane na podlagi razpoložljivih dejstev. Tako je za oblikovanje računsko določene normalne vrednosti Komisija uporabila popravljene stroške proizvodnje za izvožene tipe izdelkov, ki jih je bilo mogoče jasno ugotoviti na podlagi razpoložljivih specifikacij. K tem stroškom proizvodnje so bili dodani tehtani povprečni prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček od domače prodaje drugih štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu. |
| --- | --- |

(79)

Za petega v vzorcu zajetega proizvajalca izvoznika v Tajvanu je bilo ugotovljeno, da ni bilo nobene domače prodaje podobnega izdelka. Zato je bila normalna vrednost računsko določena v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71. Vendar pa so bila med preiskavo odkrita precejšnja neskladja v predloženih informacijah. Prvič, podjetje ni razvrstilo različnih tipov zadevnega izdelka v skladu z jasnimi specifikacijami Komisije in zato za precej tipov izdelka ni bilo mogoče opraviti primerjave z domačo prodajo drugih proizvajalcev v Tajvanu. Drugič, med preveritvijo na kraju samem ni bilo mogoče uskladiti stroškov proizvodnje zadevnega izdelka, prijavljenih v odgovoru na vprašalnik, s stroški prodanega blaga, navedenimi v tabeli izkaza uspeha v odgovoru na vprašalnik ali v kateri koli računovodski dokumentaciji podjetja. Prav tako ni bilo mogoče ugotoviti povezave med nakupi surovin in prijavljenimi stroški proizvodnje na tip izdelka. Po preveritvenem obisku je podjetje predložilo nove stroške proizvodnje, ki jih ni bilo mogoče podpreti s preverjenimi informacijami.

Zaradi zgoraj navedenega razvoja dogodkov in v skladu s členom 18 osnovne uredbe je bilo podjetje obveščeno, da določenih informacij ni mogoče uporabiti za dampinške izračune in da bodo začasne ugotovitve delno dokazane na podlagi razpoložljivih dejstev. Tako je za oblikovanje računsko določene normalne vrednosti Komisija uporabila popravljene stroške proizvodnje za izvožene tipe izdelkov, ki jih je bilo mogoče jasno ugotoviti na podlagi razpoložljivih specifikacij. K tem stroškom proizvodnje so bili dodani tehtani povprečni prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček od domače prodaje drugih štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu.

(e)   Tajska

| (80) | Za štiri tajske sodelujoče proizvajalce izvoznike je bilo ugotovljeno, da med običajnim potekom trgovanja ni bilo nobene reprezentativne domače prodaje podobnega izdelka. Zato je bilo treba normalno vrednost računsko določiti v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71. |
| --- | --- |

(80)

Za štiri tajske sodelujoče proizvajalce izvoznike je bilo ugotovljeno, da med običajnim potekom trgovanja ni bilo nobene reprezentativne domače prodaje podobnega izdelka. Zato je bilo treba normalno vrednost računsko določiti v skladu z določbami iz zgornje uvodne izjave 71.

(f)   Vietnam

| (81) | Ker nobenemu vietnamskemu proizvajalcu izvozniku ni bil odobren MET, je bila normalna vrednost za Vietnam določena, kakor je opredeljeno v zgornji uvodni izjavi 72. |
| --- | --- |

(81)

Ker nobenemu vietnamskemu proizvajalcu izvozniku ni bil odobren MET, je bila normalna vrednost za Vietnam določena, kakor je opredeljeno v zgornji uvodni izjavi 72.

4.   Izvozna cena

(a)   Ljudska republika Kitajska

| (82) | Izvoz obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena individualna obravnava, je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Zato so izvozne cene temeljile na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Izvoz obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena individualna obravnava, je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Zato so izvozne cene temeljile na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

(b)   Indonezija

| (83) | Izvoz edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Zato je izvozna cena temeljila na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Izvoz edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Zato je izvozna cena temeljila na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

(c)   Malezija

| (84) | Za enega proizvajalca izvoznika, ki je neposredno izvažal neodvisnim kupcem v Skupnost, je bila izvozna cena določena na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(84)

Za enega proizvajalca izvoznika, ki je neposredno izvažal neodvisnim kupcem v Skupnost, je bila izvozna cena določena na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (85) | Drugi malezijski proizvajalec izvoznik je izvažal zadevni izdelek neodvisnim kupcem in enemu povezanemu podjetju v Skupnosti. Za izvoze neodvisnim strankam je bila izvozna cena določena na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. Za izvoze povezani stranki je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tj. na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič ponovno prodani neodvisnemu kupcu. V ta namen so bili opravljeni popravki, da bi upoštevali vse stroške, vključno s pristojbinami in davki, nastale med uvozom in ponovno prodajo, ter normalno rastoče dobičke neodvisnih sodelujočih uvoznikov, tako da bi bilo mogoče določiti zanesljivo izvozno ceno. |
| --- | --- |

(85)

Drugi malezijski proizvajalec izvoznik je izvažal zadevni izdelek neodvisnim kupcem in enemu povezanemu podjetju v Skupnosti. Za izvoze neodvisnim strankam je bila izvozna cena določena na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. Za izvoze povezani stranki je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tj. na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič ponovno prodani neodvisnemu kupcu. V ta namen so bili opravljeni popravki, da bi upoštevali vse stroške, vključno s pristojbinami in davki, nastale med uvozom in ponovno prodajo, ter normalno rastoče dobičke neodvisnih sodelujočih uvoznikov, tako da bi bilo mogoče določiti zanesljivo izvozno ceno.

(d)   Tajvan

| (86) | Izvozne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Skupnost so potekale neposredno neodvisnim kupcem ali prek trgovskih podjetij, ki se nahajajo v Tajvanu. |
| --- | --- |

(86)

Izvozne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Skupnost so potekale neposredno neodvisnim kupcem ali prek trgovskih podjetij, ki se nahajajo v Tajvanu.

| (87) | Pri izvozni prodaji v Skupnost, ki je potekala neposredno neodvisnim kupcem, so bile izvozne cene določene na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Pri izvozni prodaji v Skupnost, ki je potekala neposredno neodvisnim kupcem, so bile izvozne cene določene na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (88) | Pri izvozni prodaji v Skupnost, ki je potekala prek trgovskih podjetij, so bile izvozne cene določene na podlagi cen izdelka, ko so ga zadevni proizvajalci prodali trgovskim podjetjem za izvoz v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Pri izvozni prodaji v Skupnost, ki je potekala prek trgovskih podjetij, so bile izvozne cene določene na podlagi cen izdelka, ko so ga zadevni proizvajalci prodali trgovskim podjetjem za izvoz v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (89) | En proizvajalec izvoznik, ki je prodajal zadevni izdelek tudi prek trgovskih podjetij v Tajvanu, ni mogel predložiti nobene podporne dokumentacije, ki bi pojasnila namembne kraje njegovih izdelkov, prodanih prek trgovcev. Takšnih prodaj se torej ni upoštevalo in izvozna cena je temeljila zgolj na neposrednem izvozu neodvisnim kupcem v Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

En proizvajalec izvoznik, ki je prodajal zadevni izdelek tudi prek trgovskih podjetij v Tajvanu, ni mogel predložiti nobene podporne dokumentacije, ki bi pojasnila namembne kraje njegovih izdelkov, prodanih prek trgovcev. Takšnih prodaj se torej ni upoštevalo in izvozna cena je temeljila zgolj na neposrednem izvozu neodvisnim kupcem v Skupnosti.

(e)   Tajska

| (90) | Izvoz štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Zato je izvozna cena temeljila na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Izvoz štirih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Zato je izvozna cena temeljila na dejansko plačanih ali plačljivih cenah za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

(f)   Vietnam

| (91) | Kot je bilo razloženo v zgornji analizi individualne obravnave, je v Vietnamu sodelovalo samo eno podjetje, ki pa mu ni bila odobrena individualna obravnava. Poleg tega je to podjetje delovalo kot podizvajalec tajvanskega povezanega podjetja, ki je sodelovalo pri preiskavi. Tajvansko podjetje je bilo lastnik surovin in je opravljalo vse dejavnosti v zvezi z izvozno prodajo. Vendar pa s svojimi poročili ni moglo dokazati, da so izvozne cene pri prodaji neodvisnim kupcem, prijavljene v odgovoru vietnamskega podizvajalca na vprašalnik, zadevale izdelke, proizvedene v Vietnamu in izvožene v Skupnost. Zato takšnih cen ni mogoče uporabiti kot cene izvoza iz Vietnama v Skupnost. Podjetje je bilo ustrezno obveščeno. Ker ni bilo na voljo nobenega drugega vira, so bile izvozne cene začasno utemeljene na Eurostatovih statističnih podatkih o uvozu za vse proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(91)

Kot je bilo razloženo v zgornji analizi individualne obravnave, je v Vietnamu sodelovalo samo eno podjetje, ki pa mu ni bila odobrena individualna obravnava. Poleg tega je to podjetje delovalo kot podizvajalec tajvanskega povezanega podjetja, ki je sodelovalo pri preiskavi. Tajvansko podjetje je bilo lastnik surovin in je opravljalo vse dejavnosti v zvezi z izvozno prodajo. Vendar pa s svojimi poročili ni moglo dokazati, da so izvozne cene pri prodaji neodvisnim kupcem, prijavljene v odgovoru vietnamskega podizvajalca na vprašalnik, zadevale izdelke, proizvedene v Vietnamu in izvožene v Skupnost. Zato takšnih cen ni mogoče uporabiti kot cene izvoza iz Vietnama v Skupnost. Podjetje je bilo ustrezno obveščeno. Ker ni bilo na voljo nobenega drugega vira, so bile izvozne cene začasno utemeljene na Eurostatovih statističnih podatkih o uvozu za vse proizvajalce izvoznike.

5.   Primerjava

| (92) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna. |
| --- | --- |

(92)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna.

| (93) | Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se je v obliki popravkov ustrezno upoštevalo razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Vsem preiskovanim proizvajalcem izvoznikom so bila, kjer je bilo primerno in utemeljeno, odobrena nadomestila za razlike v stroških prevoza, stroških pomorskega prevoza in zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških nakladanja ter dodatnih stroških, stroških pakiranja, stroških kredita, stroških garancije in jamstva ter stroških provizije. |
| --- | --- |

(93)

Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se je v obliki popravkov ustrezno upoštevalo razlike, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Vsem preiskovanim proizvajalcem izvoznikom so bila, kjer je bilo primerno in utemeljeno, odobrena nadomestila za razlike v stroških prevoza, stroških pomorskega prevoza in zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških nakladanja ter dodatnih stroških, stroških pakiranja, stroških kredita, stroških garancije in jamstva ter stroških provizije.

6.   Stopnje dampinga

6.1   Splošna metodologija

| (94) | V skladu s členom 2(11) in (12) so bile stopnje dampinga določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti po tipu izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno po tipu izdelka, kakor je določena zgoraj. |
| --- | --- |

(94)

V skladu s členom 2(11) in (12) so bile stopnje dampinga določene na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti po tipu izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno po tipu izdelka, kakor je določena zgoraj.

| (95) | Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so se javili v skladu s členom 17 osnovne uredbe, vendar niso bili individualno obravnavani, je bila določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga podjetij v vzorcu v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki so se javili v skladu s členom 17 osnovne uredbe, vendar niso bili individualno obravnavani, je bila določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga podjetij v vzorcu v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe.

| (96) | Za proizvajalce izvoznike, ki niso niti odgovorili na vprašalnik Komisije niti se niso kako drugače javili, je bila stopnja dampinga v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe določena na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(96)

Za proizvajalce izvoznike, ki niso niti odgovorili na vprašalnik Komisije niti se niso kako drugače javili, je bila stopnja dampinga v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe določena na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (97) | Za določitev stopnje dampinga nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila najprej določena stopnja nesodelovanja. V ta namen je bil obseg izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, primerjan z ustreznimi Eurostatovi statističnimi podatki o uvozu. |
| --- | --- |

(97)

Za določitev stopnje dampinga nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila najprej določena stopnja nesodelovanja. V ta namen je bil obseg izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, primerjan z ustreznimi Eurostatovi statističnimi podatki o uvozu.

| (98) | Kadar je bila raven nesodelovanja visoka, tj. višja od 20 %, je veljalo, da je za nesodelujoče proizvajalce izvoznike ustrezno določiti stopnjo dampinga na ravni, ki je višja od najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Vsekakor obstaja razlog za prepričanje, da je visoka raven nesodelovanja posledica dejstva, da so nesodelujoči proizvajalci izvozniki v preiskovani državi na splošno izvajali damping na višji ravni kot kateri koli sodelujoči proizvajalec izvoznik. Zato je bila v takšnih primerih stopnja dampinga določena na ravni, ki ustreza tehtani povprečni stopnji dampinga najbolje prodajanih reprezentativnih tipov izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov z najvišjimi stopnjami dampinga. |
| --- | --- |

(98)

Kadar je bila raven nesodelovanja visoka, tj. višja od 20 %, je veljalo, da je za nesodelujoče proizvajalce izvoznike ustrezno določiti stopnjo dampinga na ravni, ki je višja od najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Vsekakor obstaja razlog za prepričanje, da je visoka raven nesodelovanja posledica dejstva, da so nesodelujoči proizvajalci izvozniki v preiskovani državi na splošno izvajali damping na višji ravni kot kateri koli sodelujoči proizvajalec izvoznik. Zato je bila v takšnih primerih stopnja dampinga določena na ravni, ki ustreza tehtani povprečni stopnji dampinga najbolje prodajanih reprezentativnih tipov izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov z najvišjimi stopnjami dampinga.

| (99) | Kadar je bila raven sodelovanja visoka, je veljalo, da je za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike ustrezno določiti stopnjo dampinga na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega proizvajalca izvoznika v zadevni državi, ker ni bilo nobenega razloga za prepričanje, da je kateri koli nesodelujoči proizvajalec izvoznik izvajal damping na nižji ravni. |
| --- | --- |

(99)

Kadar je bila raven sodelovanja visoka, je veljalo, da je za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike ustrezno določiti stopnjo dampinga na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujočega proizvajalca izvoznika v zadevni državi, ker ni bilo nobenega razloga za prepričanje, da je kateri koli nesodelujoči proizvajalec izvoznik izvajal damping na nižji ravni.

| (100) | Dosledna praksa Komisije je bila, da je povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce izvoznike, ki so pripadali isti skupini, obravnavala kot eno samo pravno osebo za določitev stopnje dampinga, ki je bila tako zanje enotna. Tako je bilo predvsem zato, ker bi lahko izračunavanje individualnih stopenj dampinga spodbujalo izogibanje protidampinškim ukrepom, zaradi česar bi ti postali neučinkoviti, saj bi tako povezanim proizvajalcem izvoznikom omogočili, da usmerijo svoj izvoz v Skupnost prek podjetja, ki ima najnižjo individualno stopnjo dampinga.
  V skladu s to prakso sta bila dva povezana proizvajalca izvoznika v Tajvanu, ki pripadata isti skupini, obravnavana kot ena sama pravna oseba in jima je bila določena enotna stopnja dampinga. Za ta proizvajalca izvoznika je bilo odločeno, da bo najprej izračunana stopnja dampinga na podjetje, potem pa določeno tehtano povprečje teh stopenj dampinga, ki je bilo dodeljeno skupini kot celoti. |
| --- | --- |

(100)

Dosledna praksa Komisije je bila, da je povezane proizvajalce izvoznike ali proizvajalce izvoznike, ki so pripadali isti skupini, obravnavala kot eno samo pravno osebo za določitev stopnje dampinga, ki je bila tako zanje enotna. Tako je bilo predvsem zato, ker bi lahko izračunavanje individualnih stopenj dampinga spodbujalo izogibanje protidampinškim ukrepom, zaradi česar bi ti postali neučinkoviti, saj bi tako povezanim proizvajalcem izvoznikom omogočili, da usmerijo svoj izvoz v Skupnost prek podjetja, ki ima najnižjo individualno stopnjo dampinga.

V skladu s to prakso sta bila dva povezana proizvajalca izvoznika v Tajvanu, ki pripadata isti skupini, obravnavana kot ena sama pravna oseba in jima je bila določena enotna stopnja dampinga. Za ta proizvajalca izvoznika je bilo odločeno, da bo najprej izračunana stopnja dampinga na podjetje, potem pa določeno tehtano povprečje teh stopenj dampinga, ki je bilo dodeljeno skupini kot celoti.

6.2   Stopnje dampinga

(a)   Ljudska republika Kitajska

| (101) | V LRK je bilo nesodelovanje proizvajalcev izvoznikov precejšnje (okrog 85 %). |
| --- | --- |

(101)

V LRK je bilo nesodelovanje proizvajalcev izvoznikov precejšnje (okrog 85 %).

| (102) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 % |
| --- | --- | --- |

(102)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 %

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang 12,2 % |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang 12,2 %

| — | Vsa druga podjetja 27,4 %. |
| --- | --- |

—

Vsa druga podjetja 27,4 %.

(b)   Indonezija

| (103) | V Indoneziji je bilo nesodelovanje proizvajalcev izvoznikov precejšnje (okrog 60 %). Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % |
| --- | --- | --- |

(103)

V Indoneziji je bilo nesodelovanje proizvajalcev izvoznikov precejšnje (okrog 60 %). Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 %

| — | Vsa druga podjetja 24,6 %. |
| --- | --- |

—

Vsa druga podjetja 24,6 %.

(c)   Malezija

| (104) | V Maleziji je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov 100 %. Za nobenega od obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni bilo ugotovljenih začasnih stopenj dampinga (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor in Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang), zato se uvozu iz Malezije ne uvede nobenih začasnih ukrepov. Če bodo te ugotovitve potrjene v nadaljnjem poteku preiskave, bo postopek glede Malezije zaključen. |
| --- | --- |

(104)

V Maleziji je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov 100 %. Za nobenega od obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni bilo ugotovljenih začasnih stopenj dampinga (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor in Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang), zato se uvozu iz Malezije ne uvede nobenih začasnih ukrepov. Če bodo te ugotovitve potrjene v nadaljnjem poteku preiskave, bo postopek glede Malezije zaključen.

(d)   Filipini

| (105) | Kakor je navedeno v zgornji uvodni izjavi 14, je bilo ugotovljeno, da celoten izvoz iz Filipinov v Skupnost pravzaprav zajema matice. Ker je bilo začasno sklenjeno, da se matice izključijo iz obsega izdelka, ni bila ugotovljene nobene stopnje dampinga in za uvoz iz Filipinov se ne uvede nobenih začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(105)

Kakor je navedeno v zgornji uvodni izjavi 14, je bilo ugotovljeno, da celoten izvoz iz Filipinov v Skupnost pravzaprav zajema matice. Ker je bilo začasno sklenjeno, da se matice izključijo iz obsega izdelka, ni bila ugotovljene nobene stopnje dampinga in za uvoz iz Filipinov se ne uvede nobenih začasnih ukrepov.

(e)   Tajvan

| (106) | Za enega v vzorcu zajetega tajvanskega proizvajalca izvoznika je bila stopnja dampinga določena z delno uporabo dejstev, razpoložljivih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Zato se v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe njegova stopnja dampinga ni upoštevala pri izračunu tehtane povprečne stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili zajeti v vzorcu. |
| --- | --- |

(106)

Za enega v vzorcu zajetega tajvanskega proizvajalca izvoznika je bila stopnja dampinga določena z delno uporabo dejstev, razpoložljivih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Zato se v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe njegova stopnja dampinga ni upoštevala pri izračunu tehtane povprečne stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili zajeti v vzorcu.

| (107) | Dva v vzorcu zajeta proizvajalca izvoznika sta bila povezana, zato je bila zanju izračunana ena sama stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(107)

Dva v vzorcu zajeta proizvajalca izvoznika sta bila povezana, zato je bila zanju izračunana ena sama stopnja dampinga.

| (108) | V Tajvanu je bilo nesodelovanje proizvajalcev izvoznikov precejšnje (okrog 22 %). Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd, Tajpej 15,2 % |
| --- | --- | --- |

(108)

V Tajvanu je bilo nesodelovanje proizvajalcev izvoznikov precejšnje (okrog 22 %). Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd, Tajpej 15,2 %

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 % |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 %

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 % |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 %

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung 16,1 % |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung 16,1 %

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan 11,4 % |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan 11,4 %

| — | Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorcu 15,8 % |
| --- | --- |

—

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorcu 15,8 %

| — | Vsa druga podjetja 23,6 %. |
| --- | --- |

—

Vsa druga podjetja 23,6 %.

(f)   Tajska

| (109) | Na Tajskem je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov 100 %. Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 15,9 % |
| --- | --- | --- |

(109)

Na Tajskem je bilo sodelovanje proizvajalcev izvoznikov 100 %. Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, so:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 15,9 %

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 % |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 %

| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 % |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 %

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 % |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 %

| — | Vsa druga podjetja 15,9 %. |
| --- | --- |

—

Vsa druga podjetja 15,9 %.

(g)   Vietnam

| (110) | Začasna stopnja dampinga za vsa podjetja v Vietnamu, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, je 7,7 %. |
| --- | --- |

(110)

Začasna stopnja dampinga za vsa podjetja v Vietnamu, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjeno, je 7,7 %.

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (111) | Preiskava je v okviru vzorčenja pokazala, da je med obdobjem preiskave podobni izdelek v Skupnosti proizvajalo sedem proizvajalcev (glej uvodno izjavo 30). Vendar pa dva izmed njih nista sodelovala v nadaljnji preiskavi. Poleg tega je bilo v pritožbi zajetih še nekaj drugih malih proizvajalcev v Skupnosti, ki ravno tako niso sodelovali v preiskavi. |
| --- | --- |

(111)

Preiskava je v okviru vzorčenja pokazala, da je med obdobjem preiskave podobni izdelek v Skupnosti proizvajalo sedem proizvajalcev (glej uvodno izjavo 30). Vendar pa dva izmed njih nista sodelovala v nadaljnji preiskavi. Poleg tega je bilo v pritožbi zajetih še nekaj drugih malih proizvajalcev v Skupnosti, ki ravno tako niso sodelovali v preiskavi.

| (112) | Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunan kot seštevek proizvodnje sedmih proizvajalcev, znanih iz vzorčenja, in obsega proizvodnje drugih malih nesodelujočih proizvajalcev, znanih iz pritožbe. |
| --- | --- |

(112)

Zato je bil obseg proizvodnje Skupnosti za namen člena 4(1) osnovne uredbe začasno izračunan kot seštevek proizvodnje sedmih proizvajalcev, znanih iz vzorčenja, in obsega proizvodnje drugih malih nesodelujočih proizvajalcev, znanih iz pritožbe.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (113) | Pet sodelujočih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 30, je proizvedlo 54 % skupne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Ta podjetja torej predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in se bo nanje kot takšne sklicevalo v nadaljnjem besedilu. Štiri od teh podjetij, ki so proizvedla največji reprezentativni obseg proizvodnje, so bila zajeta v vzorcu v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Navedeni so kot „v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti“. |
| --- | --- |

(113)

Pet sodelujočih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 30, je proizvedlo 54 % skupne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. Ta podjetja torej predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in se bo nanje kot takšne sklicevalo v nadaljnjem besedilu. Štiri od teh podjetij, ki so proizvedla največji reprezentativni obseg proizvodnje, so bila zajeta v vzorcu v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe. Navedeni so kot „v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti“.

| (114) | Zaradi uporabe vzorčenja so bili kazalniki škode določeni delno za industrijo Skupnosti kot celoto, delno pa le za v vzorcu zajete proizvajalce Skupnosti. Analiza škode glede tržnega deleža, proizvodnje, zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje in vrednosti, rasti, zalog, zaposlenosti in produktivnosti temelji na podatkih celotne industrije Skupnosti. Sicer so bili uporabljeni podatki glede v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti (cene transakcije, naložbe in donosnost naložb, plače, donosnost, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala). |
| --- | --- |

(114)

Zaradi uporabe vzorčenja so bili kazalniki škode določeni delno za industrijo Skupnosti kot celoto, delno pa le za v vzorcu zajete proizvajalce Skupnosti. Analiza škode glede tržnega deleža, proizvodnje, zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje in vrednosti, rasti, zalog, zaposlenosti in produktivnosti temelji na podatkih celotne industrije Skupnosti. Sicer so bili uporabljeni podatki glede v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti (cene transakcije, naložbe in donosnost naložb, plače, donosnost, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala).

3.   Analiza položaja na trgu Skupnosti

3.1   Uvod

| (115) | Pri oceni obsega in cenovnih trendov so bili uporabljeni ustrezni Eurostatovi statistični podatki za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 skupaj s podatki, pridobljenimi iz preverjenih odgovorov industrije Skupnosti na vprašalnik. Spomniti je treba, da matice v tej začasni fazi niso bile zajete v obsegu izdelka. Zato podatki v zvezi s to postavko (oznaka KN 7318 16 30) niso bili vključeni v to analizo. |
| --- | --- |

(115)

Pri oceni obsega in cenovnih trendov so bili uporabljeni ustrezni Eurostatovi statistični podatki za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 skupaj s podatki, pridobljenimi iz preverjenih odgovorov industrije Skupnosti na vprašalnik. Spomniti je treba, da matice v tej začasni fazi niso bile zajete v obsegu izdelka. Zato podatki v zvezi s to postavko (oznaka KN 7318 16 30) niso bili vključeni v to analizo.

| (116) | Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz preverjenih odgovorov sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na vprašalnik. |
| --- | --- |

(116)

Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz preverjenih odgovorov sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na vprašalnik.

| (117) | Od septembra 1997 do februarja 2003 so veljali protidampinški ukrepi za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihovih delov iz LRK, Indije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske (3). |
| --- | --- |

(117)

Od septembra 1997 do februarja 2003 so veljali protidampinški ukrepi za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihovih delov iz LRK, Indije, Malezije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske (3).

3.2   Poraba Skupnosti

| (118) | Pri izračunu očitne porabe Skupnosti zadevnega in podobnega izdelka je Komisija dodala:






  — | obseg skupnega uvoza zadevnega in podobnega izdelka v Skupnost, kot ga je prijavil Eurostat, |
| --- | --- | --- |

(118)

Pri izračunu očitne porabe Skupnosti zadevnega in podobnega izdelka je Komisija dodala:

—

obseg skupnega uvoza zadevnega in podobnega izdelka v Skupnost, kot ga je prijavil Eurostat,

| — | obseg prodaje podobnega izdelka, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, v Skupnosti, |
| --- | --- |

—

obseg prodaje podobnega izdelka, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti, v Skupnosti,

| — | in, na podlagi informacij, ki jih je vsebovala pritožba, ocenjeni obseg prodaje podobnega izdelka v Skupnosti s strani drugih znanih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

—

in, na podlagi informacij, ki jih je vsebovala pritožba, ocenjeni obseg prodaje podobnega izdelka v Skupnosti s strani drugih znanih proizvajalcev Skupnosti.

Kot kaže spodnja tabela, se je poraba zadevnega in podobnega izdelka v Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 24 %.

| Poraba v kg | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni in podobni izdelek | 63 907 918 | 70 113 833 | 75 854 601 | 79 427 756 |
| Indeks | 100 | 110 | 119 | 124 |

Poraba v kg

2001

2002

2003

OP

Zadevni in podobni izdelek

63 907 918

70 113 833

75 854 601

79 427 756

Indeks

100

110

119

124

3.3   Uvoz zadevnega izdelka v Skupnost

3.3.1   Kumulacija

| (119) | Dampinški uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov iz LRK, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama („zadevne države“) je bil ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Spomniti je treba, da pri uvozu iz Malezije ni bilo ugotovljenega dampinga, uvoz iz Filipinov pa je zadeval le matice, ki so bile začasno izključene iz obsega tega postopka. Zato nista bila obravnavana skupaj z dampinškim uvozom. Stopnje dampinga, ugotovljene v zvezi z uvozom iz vsake zadevne države, so višje od de minimis stopnje, opredeljene v členu 9(3) osnovne uredbe, tj. 2 % izvoznih cen, obseg uvoza iz vsake zadevne države pa je nad pragom enoodstotnega tržnega deleža, določenim v členu 5(7) osnovne uredbe. Povprečne uvozne cene iz vseh zadevnih držav so v obravnavanem obdobju stalno padale. Poleg tega so pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli iz zadevnih držav v vseh pogledih enaki, medsebojno zamenljivi in se v Skupnosti tržijo prek primerljivih prodajnih poti in pod podobnimi komercialnimi pogoji ter so tako konkurenčni drug drugemu in pritrdilnim elementom iz nerjavnega jekla in njihovim delom, proizvedenim v Skupnosti. Zato se začasno sklene, da je kumulativna ocena vplivov uvoza ustrezna. |
| --- | --- |

(119)

Dampinški uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov iz LRK, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama („zadevne države“) je bil ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Spomniti je treba, da pri uvozu iz Malezije ni bilo ugotovljenega dampinga, uvoz iz Filipinov pa je zadeval le matice, ki so bile začasno izključene iz obsega tega postopka. Zato nista bila obravnavana skupaj z dampinškim uvozom. Stopnje dampinga, ugotovljene v zvezi z uvozom iz vsake zadevne države, so višje od de minimis stopnje, opredeljene v členu 9(3) osnovne uredbe, tj. 2 % izvoznih cen, obseg uvoza iz vsake zadevne države pa je nad pragom enoodstotnega tržnega deleža, določenim v členu 5(7) osnovne uredbe. Povprečne uvozne cene iz vseh zadevnih držav so v obravnavanem obdobju stalno padale. Poleg tega so pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli iz zadevnih držav v vseh pogledih enaki, medsebojno zamenljivi in se v Skupnosti tržijo prek primerljivih prodajnih poti in pod podobnimi komercialnimi pogoji ter so tako konkurenčni drug drugemu in pritrdilnim elementom iz nerjavnega jekla in njihovim delom, proizvedenim v Skupnosti. Zato se začasno sklene, da je kumulativna ocena vplivov uvoza ustrezna.

3.3.2   Obseg, cena in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

| (120) | Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju precej povečal. Uvoz v obdobju preiskave je bil za 96 % večji kot leta 2001.









  Povprečna uvozna cena na kg
  (v EUR) | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 3,53 | 2,90 | 2,50 | 2,41 |
| Indeks | 100 | 82 | 71 | 68 |

(120)

Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju precej povečal. Uvoz v obdobju preiskave je bil za 96 % večji kot leta 2001.

Povprečna uvozna cena na kg

(v EUR)

2001

2002

2003

OP

Zadevni izdelek

3,53

2,90

2,50

2,41

Indeks

100

82

71

68

| (121) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka je v obravnavanem obdobju stalno padala. Splošne ravni cen v obdobju preiskave so bile 32 % nižje kot leta 2001.









  Tržni delež na trgu ES | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 21,9 % | 20,4 % | 29,6 % | 34,5 % |
| Indeks | 100 | 93 | 135 | 158 |

(121)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka je v obravnavanem obdobju stalno padala. Splošne ravni cen v obdobju preiskave so bile 32 % nižje kot leta 2001.

Tržni delež na trgu ES

2001

2002

2003

OP

Zadevni izdelek

21,9 %

20,4 %

29,6 %

34,5 %

Indeks

100

93

135

158

| (122) | Delež zadevnih držav na trgu Skupnosti je od leta 2001 do leta 2002 padel za 7 %. Vendar pa so od leta 2003 zadevne države na trgu Skupnosti močno in hitro povečale svoje dejavnosti, kar je imelo za posledico skupaj 58 % rast njihovega tržnega deleža v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(122)

Delež zadevnih držav na trgu Skupnosti je od leta 2001 do leta 2002 padel za 7 %. Vendar pa so od leta 2003 zadevne države na trgu Skupnosti močno in hitro povečale svoje dejavnosti, kar je imelo za posledico skupaj 58 % rast njihovega tržnega deleža v obravnavanem obdobju.

3.3.3   Nelojalno nižanje cen

| (123) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki o cenah, ki se nanašajo na obdobje preiskave. V ta namen so bile prodajne cene industrije Skupnosti, ki so veljale za njene nepovezane kupce na podlagi cene franko tovarne, primerjane s prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav njihovim prvim neodvisnim kupcem v Skupnosti na podlagi uvozne cene CIF, obakrat po odbitku popustov, rabatov, provizij in davkov. |
| --- | --- |

(123)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki o cenah, ki se nanašajo na obdobje preiskave. V ta namen so bile prodajne cene industrije Skupnosti, ki so veljale za njene nepovezane kupce na podlagi cene franko tovarne, primerjane s prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav njihovim prvim neodvisnim kupcem v Skupnosti na podlagi uvozne cene CIF, obakrat po odbitku popustov, rabatov, provizij in davkov.

| (124) | Prodajne cene industrije Skupnosti in uvozne cene CIF proizvajalcev izvoznikov so bile primerjane na enaki ravni trgovanja, in sicer pri trgovcih oziroma distributerjih na trgu Skupnosti, na podlagi tehtanih povprečnih cen. Primerjava je bila opravljena ločeno po tipu pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov ter uporabljenega nerjavnega jekla. Med obdobjem preiskave je pravzaprav celotna prodaja proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti potekala prek trgovcev oziroma distributerjev. |
| --- | --- |

(124)

Prodajne cene industrije Skupnosti in uvozne cene CIF proizvajalcev izvoznikov so bile primerjane na enaki ravni trgovanja, in sicer pri trgovcih oziroma distributerjih na trgu Skupnosti, na podlagi tehtanih povprečnih cen. Primerjava je bila opravljena ločeno po tipu pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov ter uporabljenega nerjavnega jekla. Med obdobjem preiskave je pravzaprav celotna prodaja proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti potekala prek trgovcev oziroma distributerjev.

| (125) | Rezultati primerjave, izraženi kot odstotek prodajnih cen industrije Skupnosti med obdobjem preiskave, so pokazali precejšnje stopnje nelojalnega nižanja cen (do 59,2 %). Te stopnje nelojalnega nižanja cen kažejo pritisk na cene, ki ga izvaja uvoz iz zadevnih držav na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(125)

Rezultati primerjave, izraženi kot odstotek prodajnih cen industrije Skupnosti med obdobjem preiskave, so pokazali precejšnje stopnje nelojalnega nižanja cen (do 59,2 %). Te stopnje nelojalnega nižanja cen kažejo pritisk na cene, ki ga izvaja uvoz iz zadevnih držav na trgu Skupnosti.

| (126) | Stopnje nelojalnega nižanja cen na zadevno državo so bile naslednje:






  Država | Stopnja nelojalnega nižanja cen |
| --- | --- | --- |
| LRK | od 8,6 do 59,2 % |
| Indonezija | od 28 do 31,9 % |
| Tajvan | od 7 do 38,9 % |
| Tajska | od 13,1 do 44,4 % |
| Vietnam | 28,2 % |

(126)

Stopnje nelojalnega nižanja cen na zadevno državo so bile naslednje:

Država

Stopnja nelojalnega nižanja cen

LRK

od 8,6 do 59,2 %

Indonezija

od 28 do 31,9 %

Tajvan

od 7 do 38,9 %

Tajska

od 13,1 do 44,4 %

Vietnam

28,2 %

3.4   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

3.4.1   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (127) | Po 31 % povečanju proizvedene količine leta 2002, ki je v relativnih vrednostih preseglo porabo Skupnosti, je proizvodnja industrije Skupnosti upadla in od leta 2003 ostala stabilna na ravni, ki je 15 % višja od ravni iz leta 2001. Ugotovljeno je, da ta raven povečanja zaostaja za 24 % rastjo porabe Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(127)

Po 31 % povečanju proizvedene količine leta 2002, ki je v relativnih vrednostih preseglo porabo Skupnosti, je proizvodnja industrije Skupnosti upadla in od leta 2003 ostala stabilna na ravni, ki je 15 % višja od ravni iz leta 2001. Ugotovljeno je, da ta raven povečanja zaostaja za 24 % rastjo porabe Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (128) | Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti, ki je doživela vrh leta 2002, se je povečala za 24 %, kar odraža naložbe v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(128)

Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti, ki je doživela vrh leta 2002, se je povečala za 24 %, kar odraža naložbe v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti.

| (129) | Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Skupnosti je po rahlem izboljšanju leta 2002 upadla in je bila v obravnavanem obdobju skupaj 7 %. |
| --- | --- |

(129)

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Skupnosti je po rahlem izboljšanju leta 2002 upadla in je bila v obravnavanem obdobju skupaj 7 %.

3.4.2   Obseg prodaje, prodajna cena, tržni delež in rast

| (130) | Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %. Vendar pa je treba omeniti, da je po 22 % povečanju leta 2002 obseg prodaje industrije Skupnosti stalno upadal. To povečanje je pravzaprav precej nižje od 24 % rasti porabe Skupnosti in precej zaostaja za 96 % povečanjem uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(130)

Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %. Vendar pa je treba omeniti, da je po 22 % povečanju leta 2002 obseg prodaje industrije Skupnosti stalno upadal. To povečanje je pravzaprav precej nižje od 24 % rasti porabe Skupnosti in precej zaostaja za 96 % povečanjem uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju.

| (131) | Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povečale za 6 %. Po 13 % znižanju med letoma 2001 in 2002 so cene stalno rasle. |
| --- | --- |

(131)

Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povečale za 6 %. Po 13 % znižanju med letoma 2001 in 2002 so cene stalno rasle.

| (132) | V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za 14 %. Po 12 % povečanju med letoma 2001 in 2002 je tržni delež stalno upadal. Primerjava razmer v obdobju preiskave z letom 2002 razkrije celo 26 % upad. Hkrati se je močno povečal delež uvoza iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(132)

V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za 14 %. Po 12 % povečanju med letoma 2001 in 2002 je tržni delež stalno upadal. Primerjava razmer v obdobju preiskave z letom 2002 razkrije celo 26 % upad. Hkrati se je močno povečal delež uvoza iz zadevnih držav.

| (133) | Iz trendov proizvodnje in obsega prodaje v absolutnih vrednostih je razvidno, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju sicer zrasla, vendar je od leta 2002 še vedno upadala. Poleg tega se je tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal, kar relativno, tj. v primerjavi s tekmeci, kaže, da industrija Skupnosti ni rasla. |
| --- | --- |

(133)

Iz trendov proizvodnje in obsega prodaje v absolutnih vrednostih je razvidno, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju sicer zrasla, vendar je od leta 2002 še vedno upadala. Poleg tega se je tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal, kar relativno, tj. v primerjavi s tekmeci, kaže, da industrija Skupnosti ni rasla.

3.4.3   Donosnost

| (134) | V obravnavanem obdobju se je donosnost v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti izboljšala. Po rahlem dobičku leta 2001 se je donosnost zmanjšala, kar je imelo za posledico ustvarjanje izgub leta 2002. Med letoma 2002 in 2003 se je donosnost izboljšala, vendar je industrija Skupnosti še naprej ustvarjala izgubo. V obdobju 2003–OP je Skupnost dosegla svoj najboljši rezultat glede donosnosti v obravnavanem obdobju in 4,3 % povprečno stopnjo dobička. To se morda na prvi pogled zdi pozitivno, vendar zahteva nadaljnjo oceno v ustreznem kontekstu. |
| --- | --- |

(134)

V obravnavanem obdobju se je donosnost v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti izboljšala. Po rahlem dobičku leta 2001 se je donosnost zmanjšala, kar je imelo za posledico ustvarjanje izgub leta 2002. Med letoma 2002 in 2003 se je donosnost izboljšala, vendar je industrija Skupnosti še naprej ustvarjala izgubo. V obdobju 2003–OP je Skupnost dosegla svoj najboljši rezultat glede donosnosti v obravnavanem obdobju in 4,3 % povprečno stopnjo dobička. To se morda na prvi pogled zdi pozitivno, vendar zahteva nadaljnjo oceno v ustreznem kontekstu.

| (135) | Dejansko v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti niti v obdobju preiskave niso dosegli minimalne stopnje dobička, ki velja za primerno in dosegljivo, če ne bi bilo dampinga, tj. 5 % (glej spodnjo uvodno izjavo 178), in so bili daleč od stopnje donosnosti, ki jo je industrija Skupnosti dosegla leta 1995, tj. 9,1 % (4), preden se je na trgu pojavil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(135)

Dejansko v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti niti v obdobju preiskave niso dosegli minimalne stopnje dobička, ki velja za primerno in dosegljivo, če ne bi bilo dampinga, tj. 5 % (glej spodnjo uvodno izjavo 178), in so bili daleč od stopnje donosnosti, ki jo je industrija Skupnosti dosegla leta 1995, tj. 9,1 % (4), preden se je na trgu pojavil dampinški uvoz.

| (136) | Poleg tega je primerno upoštevati, da je bila takšna izboljšana donosnost v obdobju preiskave (i) dosežena na račun upadajočega tržnega deleža in (ii) predvsem rezultat močnega špekulativnega povečanja cene glavnega dejavnika, ki vpliva na stroške, tj. nerjavnega jekla. Pričakovano povečanje cen nerjavnega jekla je industriji Skupnosti omogočilo, da je dosegla višje cene za podoben izdelek, tako da je pri svoji proizvodnji začasno uporabila zaloge razmeroma poceni nerjavnega jekla, nabavljenega pred špekulativnim povečanjem cene. Vendar pa se je ta stroškovna prednost končala, ko so bile zaloge surovin izčrpane in je bilo treba nabaviti novo jeklo po precej višjih cenah. Poleg tega takšna špekulativna faza na splošno ni trajna in kupci, predvsem veliki distributerji s precejšnjo pogajalsko močjo, znova začnejo izvajati precejšen pritisk na cene, ko zaznajo zastoj ali padec cen jekla. Zato je večjo donosnosti pripisati predvsem zelo ugodnim tržnim pogojem za industrijo Skupnosti, predvsem v drugi fazi obdobja preiskave, ki pa niso trajni. |
| --- | --- |

(136)

Poleg tega je primerno upoštevati, da je bila takšna izboljšana donosnost v obdobju preiskave (i) dosežena na račun upadajočega tržnega deleža in (ii) predvsem rezultat močnega špekulativnega povečanja cene glavnega dejavnika, ki vpliva na stroške, tj. nerjavnega jekla. Pričakovano povečanje cen nerjavnega jekla je industriji Skupnosti omogočilo, da je dosegla višje cene za podoben izdelek, tako da je pri svoji proizvodnji začasno uporabila zaloge razmeroma poceni nerjavnega jekla, nabavljenega pred špekulativnim povečanjem cene. Vendar pa se je ta stroškovna prednost končala, ko so bile zaloge surovin izčrpane in je bilo treba nabaviti novo jeklo po precej višjih cenah. Poleg tega takšna špekulativna faza na splošno ni trajna in kupci, predvsem veliki distributerji s precejšnjo pogajalsko močjo, znova začnejo izvajati precejšen pritisk na cene, ko zaznajo zastoj ali padec cen jekla. Zato je večjo donosnosti pripisati predvsem zelo ugodnim tržnim pogojem za industrijo Skupnosti, predvsem v drugi fazi obdobja preiskave, ki pa niso trajni.

3.4.4   Zaloge

| (137) | Stopnje zalog industrije Skupnosti ob koncu leta so v obravnavanem obdobju močno upadle – za 52 %. To je mogoče razložiti: (i) s povečano proizvodnjo „na zahtevo“ (v tem primeru postanejo zaloge manj pomemben indikator) in (ii) z upadom proizvodnje od leta 2002. |
| --- | --- |

(137)

Stopnje zalog industrije Skupnosti ob koncu leta so v obravnavanem obdobju močno upadle – za 52 %. To je mogoče razložiti: (i) s povečano proizvodnjo „na zahtevo“ (v tem primeru postanejo zaloge manj pomemben indikator) in (ii) z upadom proizvodnje od leta 2002.

3.4.5   Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala

| (138) | Od leta 2001 do 2003 so v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti stalno povečevali svoje naložbe, zlasti zaradi nadomestitve zastarelih strojev in opreme. V obdobju preiskave so se naložbe zmanjšale za 35 % v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja. Vendar pa je ta upad v obdobju preiskave mogoče delno razložiti s precejšnjimi naložbami v prejšnjih letih. Naložbe za proizvodnjo podobnega izdelka so potrebne, da se ohrani in popravi konkurenčnost ter izboljšajo okoljski in varnostni standardi. |
| --- | --- |

(138)

Od leta 2001 do 2003 so v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti stalno povečevali svoje naložbe, zlasti zaradi nadomestitve zastarelih strojev in opreme. V obdobju preiskave so se naložbe zmanjšale za 35 % v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja. Vendar pa je ta upad v obdobju preiskave mogoče delno razložiti s precejšnjimi naložbami v prejšnjih letih. Naložbe za proizvodnjo podobnega izdelka so potrebne, da se ohrani in popravi konkurenčnost ter izboljšajo okoljski in varnostni standardi.

| (139) | Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju izboljšala. To (i) potrjuje ustreznost investicijskih odločitev, ki jih je sprejelo vodstvo, in (ii) odraža boljše stopnje donosnosti v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti med OP. Kot je že bilo razloženo v okviru analize donosnosti, pa je boljšo donosnost v veliki meri mogoče razložiti s posebnimi, netrajnimi okoliščinami (razvoj špekulativnih cen jekla med OP). Poleg tega dejstvo, da je del v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti za svojo proizvodnjo vedno pogosteje uporabljal najete stroje, razloži relativno boljšo uspešnost kazalnika donosnosti naložb v primerjavi s kazalnikom donosnosti. |
| --- | --- |

(139)

Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju izboljšala. To (i) potrjuje ustreznost investicijskih odločitev, ki jih je sprejelo vodstvo, in (ii) odraža boljše stopnje donosnosti v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti med OP. Kot je že bilo razloženo v okviru analize donosnosti, pa je boljšo donosnost v veliki meri mogoče razložiti s posebnimi, netrajnimi okoliščinami (razvoj špekulativnih cen jekla med OP). Poleg tega dejstvo, da je del v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti za svojo proizvodnjo vedno pogosteje uporabljal najete stroje, razloži relativno boljšo uspešnost kazalnika donosnosti naložb v primerjavi s kazalnikom donosnosti.

| (140) | Čeprav se je denarni tok, ki so ga v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti ustvarili s prodajo podobnega izdelka, od leta 2002 izboljšal, se je ta v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %. |
| --- | --- |

(140)

Čeprav se je denarni tok, ki so ga v vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti ustvarili s prodajo podobnega izdelka, od leta 2002 izboljšal, se je ta v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %.

| (141) | V vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti niso izkusili večjih težav s sposobnostjo zbiranja kapitala, kar dokazuje njihovo zmožnost investiranja med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(141)

V vzorcu zajeti proizvajalci Skupnosti niso izkusili večjih težav s sposobnostjo zbiranja kapitala, kar dokazuje njihovo zmožnost investiranja med obravnavanim obdobjem.

3.4.6   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (142) | V industriji Skupnosti se je zaposlenost v letu 2002 povečala. Vendar pa je pozneje stalno upadala, v obravnavanem obdobju skupaj za 5 %. Ta negativni razvoj dogodkov sovpada z zmanjšano proizvodnjo od leta 2002. |
| --- | --- |

(142)

V industriji Skupnosti se je zaposlenost v letu 2002 povečala. Vendar pa je pozneje stalno upadala, v obravnavanem obdobju skupaj za 5 %. Ta negativni razvoj dogodkov sovpada z zmanjšano proizvodnjo od leta 2002.

| (143) | Produktivnost, izražena v kilogramih proizvodnje na delavca, se je v obravnavanem obdobju izboljšala za 22 %, kar kaže na odločenost in zmožnost ohranjanja in izboljševanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(143)

Produktivnost, izražena v kilogramih proizvodnje na delavca, se je v obravnavanem obdobju izboljšala za 22 %, kar kaže na odločenost in zmožnost ohranjanja in izboljševanja konkurenčnosti.

| (144) | Plače na delavca so se v obravnavanem obdobju povečale za 10 %. Takšno povečanje odraža nagrade za izboljšano produktivnost in kompenzacijo za inflacijo glede na plačila delavcem. Poleg tega so se absolutne vrednosti stroškov dela od leta 2002 zniževale. |
| --- | --- |

(144)

Plače na delavca so se v obravnavanem obdobju povečale za 10 %. Takšno povečanje odraža nagrade za izboljšano produktivnost in kompenzacijo za inflacijo glede na plačila delavcem. Poleg tega so se absolutne vrednosti stroškov dela od leta 2002 zniževale.

3.4.7   Obseg dampinga in premagovanje posledic preteklega dampinga

| (145) | Ugotovljenih stopenj dampinga predvsem ob upoštevanju obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav ni mogoče obravnavati kot zanemarljivih. |
| --- | --- |

(145)

Ugotovljenih stopenj dampinga predvsem ob upoštevanju obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav ni mogoče obravnavati kot zanemarljivih.

| (146) | Protidampinški ukrepi na uvoz zadevnega izdelka iz LRK, Indije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske so veljali do začetka leta 2003. Vendar pa si industrija Skupnosti ni popolnoma opomogla od posledic preteklega dampinga, kar je posebej razvidno iz razvoja tržnega deleža, obsega prodaje in zaposlenosti. To je postalo še posebej očitno po poteku prejšnjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(146)

Protidampinški ukrepi na uvoz zadevnega izdelka iz LRK, Indije, Republike Koreje, Tajvana in Tajske so veljali do začetka leta 2003. Vendar pa si industrija Skupnosti ni popolnoma opomogla od posledic preteklega dampinga, kar je posebej razvidno iz razvoja tržnega deleža, obsega prodaje in zaposlenosti. To je postalo še posebej očitno po poteku prejšnjih protidampinških ukrepov.

3.4.8   Končna ocena škode

| (147) | V obravnavanem obdobju je industrija Skupnosti povečala proizvodnjo in obseg prodaje, zmanjšala svoje zaloge in stalno investirala. Ni imela težav z zbiranjem kapitala in izboljšala je produktivnost. Absolutne vrednosti stroškov dela so se znižale. Poleg tega je industrija Skupnosti v OP povišala svoje cene, da je izboljšala svojo donosnost in donosnost naložb. |
| --- | --- |

(147)

V obravnavanem obdobju je industrija Skupnosti povečala proizvodnjo in obseg prodaje, zmanjšala svoje zaloge in stalno investirala. Ni imela težav z zbiranjem kapitala in izboljšala je produktivnost. Absolutne vrednosti stroškov dela so se znižale. Poleg tega je industrija Skupnosti v OP povišala svoje cene, da je izboljšala svojo donosnost in donosnost naložb.

| (148) | Vendar je treba te pozitivne vidike oceniti v kontekstu. Višje cene in boljša donosnost so bile dosežene na račun precejšnjih izgub tržnega deleža za industrijo Skupnosti, tj. 14 % v obravnavanem obdobju in celo 26 % od leta 2002. Predvsem zaradi razpoložljivosti poceni dampinškega uvoza so se kupci odločali za druge vire dobave, čemur industrija Skupnosti ni bila zmožna slediti. |
| --- | --- |

(148)

Vendar je treba te pozitivne vidike oceniti v kontekstu. Višje cene in boljša donosnost so bile dosežene na račun precejšnjih izgub tržnega deleža za industrijo Skupnosti, tj. 14 % v obravnavanem obdobju in celo 26 % od leta 2002. Predvsem zaradi razpoložljivosti poceni dampinškega uvoza so se kupci odločali za druge vire dobave, čemur industrija Skupnosti ni bila zmožna slediti.

| (149) | Poleg tega, in v skladu z ugotovitvami o tržnem deležu, v obravnavanem obdobju rast proizvodnje (15 %) in obsega prodaje (7 %) industrije Skupnosti ni dohajala precej ugodnejšega razvoja porabe na trgu Skupnosti (24 %). Zaposlenost v industriji Skupnosti je upadla za 5 %, kar pravzaprav razloži nižje stroške dela. Poleg tega tudi donosnosti v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti na splošno ni mogoče obravnavati kot zadovoljive. V večjem delu obravnavanega obdobja je bila očitno nezadostna (izgube ali nezadostna stopnja dobička). Čeprav se je donosnost v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti v OP povečala (4,3 % stopnja dobička), je to: (i) še vedno precej pod minimalno 5 % stopnjo, za katero je bilo mogoče pričakovati, da bi jo dosegla industrija Skupnosti, če ne bi bilo škodljivega dampinga, in (ii) v veliki meri mogoče pripisati netrajnim učinkom povečanja cen jekla. Negativen položaj industrije Skupnosti je razviden tudi iz trenda denarnega toka. |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega, in v skladu z ugotovitvami o tržnem deležu, v obravnavanem obdobju rast proizvodnje (15 %) in obsega prodaje (7 %) industrije Skupnosti ni dohajala precej ugodnejšega razvoja porabe na trgu Skupnosti (24 %). Zaposlenost v industriji Skupnosti je upadla za 5 %, kar pravzaprav razloži nižje stroške dela. Poleg tega tudi donosnosti v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti na splošno ni mogoče obravnavati kot zadovoljive. V večjem delu obravnavanega obdobja je bila očitno nezadostna (izgube ali nezadostna stopnja dobička). Čeprav se je donosnost v vzorcu zajetih proizvajalcev Skupnosti v OP povečala (4,3 % stopnja dobička), je to: (i) še vedno precej pod minimalno 5 % stopnjo, za katero je bilo mogoče pričakovati, da bi jo dosegla industrija Skupnosti, če ne bi bilo škodljivega dampinga, in (ii) v veliki meri mogoče pripisati netrajnim učinkom povečanja cen jekla. Negativen položaj industrije Skupnosti je razviden tudi iz trenda denarnega toka.

| (150) | Zaradi tega negativni kazalniki trenda na splošno prevladajo nad pozitivnimi trendi, in začasno se sklene, da je industrija utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(150)

Zaradi tega negativni kazalniki trenda na splošno prevladajo nad pozitivnimi trendi, in začasno se sklene, da je industrija utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1) osnovne uredbe.

F.   VZROK ŠKODE

1.   Uvod

| (151) | V skladu s členoma 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka, s poreklom iz zadevnih držav, povzročil materialno škodo industriji Skupnosti. Za zagotovitev, da dampinškemu uvozu ni bila pripisana možna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, so bili preučeni tudi ti drugi dejavniki, ki niso dampinški uvoz in bi lahko hkrati škodili panogi Skupnosti. |
| --- | --- |

(151)

V skladu s členoma 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka, s poreklom iz zadevnih držav, povzročil materialno škodo industriji Skupnosti. Za zagotovitev, da dampinškemu uvozu ni bila pripisana možna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, so bili preučeni tudi ti drugi dejavniki, ki niso dampinški uvoz in bi lahko hkrati škodili panogi Skupnosti.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (152) | Od leta 2003 so zadevne države močno izboljšale svoj položaj na trgu. Jasno je opaziti, da njihovo 58 % povečanje tržnega deleža sovpada z zmanjšanjem deleža industrije Skupnosti. Poleg tega se je obseg uvoza iz zadevnih držav (96 % povečanje) povečal bolj kot poraba na trgu Skupnosti (24 %). Kot posledica nepoštenega trgovanja v obliki dampinga po poteku protidampinških ukrepov je bila povprečna uvozna cena zadevnih držav od leta 2003 precej nižja od ravni cene industrije Skupnosti, ter je tako izvajala pritisk na cene.
  Zato je bilo začasno ugotovljeno, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju precej negativno vplival na položaj industrije Skupnosti, zlasti v smislu tržnega deleža in obsega prodaje. |
| --- | --- |

(152)

Od leta 2003 so zadevne države močno izboljšale svoj položaj na trgu. Jasno je opaziti, da njihovo 58 % povečanje tržnega deleža sovpada z zmanjšanjem deleža industrije Skupnosti. Poleg tega se je obseg uvoza iz zadevnih držav (96 % povečanje) povečal bolj kot poraba na trgu Skupnosti (24 %). Kot posledica nepoštenega trgovanja v obliki dampinga po poteku protidampinških ukrepov je bila povprečna uvozna cena zadevnih držav od leta 2003 precej nižja od ravni cene industrije Skupnosti, ter je tako izvajala pritisk na cene.

Zato je bilo začasno ugotovljeno, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju precej negativno vplival na položaj industrije Skupnosti, zlasti v smislu tržnega deleža in obsega prodaje.

3.   Vpliv drugih dejavnikov

3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (153) | Uvoz obravnavanega proizvoda iz držav, ki niso zadevne države, je na splošno upadel. Dejansko se je tržni delež takšnega drugega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal za 20 %. Poleg tega je bila v povprečju uvozna cena teh drugih držav precej višja od ravni cen iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(153)

Uvoz obravnavanega proizvoda iz držav, ki niso zadevne države, je na splošno upadel. Dejansko se je tržni delež takšnega drugega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal za 20 %. Poleg tega je bila v povprečju uvozna cena teh drugih držav precej višja od ravni cen iz zadevnih držav.

| (154) | Dva izvoznika sta trdila, da bi uvoz iz Indije, Republike Koreje in Norveške prekinil vsako vzročno zvezo, ki bi lahko obstajala med materialno škodo, ki bi jo lahko utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(154)

Dva izvoznika sta trdila, da bi uvoz iz Indije, Republike Koreje in Norveške prekinil vsako vzročno zvezo, ki bi lahko obstajala med materialno škodo, ki bi jo lahko utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav.

| (155) | Vendar pa na podlagi razpoložljivih dejstev uvoz iz Republike Koreje (OP: 221 ton po povprečno 2,72 EUR/kg) in Norveške (OP: 438 ton po povprečno 2,89 EUR/kg) glede na njun majhen obseg in ravni cen skupaj ne moreta razložiti škode, povzročene industriji Skupnosti. Upošteva se tudi, da se je uvoz iz Norveške v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %. |
| --- | --- |

(155)

Vendar pa na podlagi razpoložljivih dejstev uvoz iz Republike Koreje (OP: 221 ton po povprečno 2,72 EUR/kg) in Norveške (OP: 438 ton po povprečno 2,89 EUR/kg) glede na njun majhen obseg in ravni cen skupaj ne moreta razložiti škode, povzročene industriji Skupnosti. Upošteva se tudi, da se je uvoz iz Norveške v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %.

| (156) | Glede Indije je opaziti, da se je uvoz od leta 2003 precej povečal (OP: 1 147,6 tone) po nizkih cenah (povprečno 1,91 EUR/kg). Ni mogoče izključiti dejstva, da bi v OP ta uvoz iz Indije lahko nekoliko negativno vplival na položaj industrije Skupnosti zlasti v smislu pritiska na cene. Vendar pa je bilo glede na relativno majhno količino obsega uvoza iz Indije v primerjavi z obsegom uvoza iz zadevnih držav (povprečno 27 400 ton po 2,41 EUR/kg) sklenjeno, da vpliv uvoza iz Indije (1,4 % tržni delež v obdobju preiskave) ni bil tolikšen, da bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Sam uvoz iz Indije ne more razložiti precejšnje izgube tržnega deleža, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in, v zvezi z rastjo porabe, njenega precej manj ugodnega povečanja prodaje. |
| --- | --- |

(156)

Glede Indije je opaziti, da se je uvoz od leta 2003 precej povečal (OP: 1 147,6 tone) po nizkih cenah (povprečno 1,91 EUR/kg). Ni mogoče izključiti dejstva, da bi v OP ta uvoz iz Indije lahko nekoliko negativno vplival na položaj industrije Skupnosti zlasti v smislu pritiska na cene. Vendar pa je bilo glede na relativno majhno količino obsega uvoza iz Indije v primerjavi z obsegom uvoza iz zadevnih držav (povprečno 27 400 ton po 2,41 EUR/kg) sklenjeno, da vpliv uvoza iz Indije (1,4 % tržni delež v obdobju preiskave) ni bil tolikšen, da bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Sam uvoz iz Indije ne more razložiti precejšnje izgube tržnega deleža, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in, v zvezi z rastjo porabe, njenega precej manj ugodnega povečanja prodaje.

| (157) | Poleg tega, kljub navedbam dveh izvoznikov, pri izključitvi uvoza iz Indije iz te preiskave ne gre za diskriminacijo v smislu člena 9(5) osnovne uredbe. V tem okviru bi se bilo treba spomniti, da je bil uvoz iz Indije v obravnavanem obdobju do OP zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. Uvoz se je povečal le v obdobju preiskave, pa še celo takrat je ostal relativno majhen (1,4 % tržni delež). Poleg tega je treba upoštevati, da ob začetku tega postopka Komisija ni imela nikakršnih zadostnih dokazov, da gre pri uvozu iz Indije za damping. |
| --- | --- |

(157)

Poleg tega, kljub navedbam dveh izvoznikov, pri izključitvi uvoza iz Indije iz te preiskave ne gre za diskriminacijo v smislu člena 9(5) osnovne uredbe. V tem okviru bi se bilo treba spomniti, da je bil uvoz iz Indije v obravnavanem obdobju do OP zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. Uvoz se je povečal le v obdobju preiskave, pa še celo takrat je ostal relativno majhen (1,4 % tržni delež). Poleg tega je treba upoštevati, da ob začetku tega postopka Komisija ni imela nikakršnih zadostnih dokazov, da gre pri uvozu iz Indije za damping.

| (158) | Ker je uvoz iz Filipinov in Malezije sedaj izključen iz te preiskave, se je še proučilo, ali je ta uvoz prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa je bil po izključitvi matic iz obsega izdelka uvoz drugih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov iz Filipinov očitno zanemarljiv (0,1 % delež v obdobju preiskave), raven njegovih cen pa je bila precej visoka (3,47 EUR/kg). Na tej podlagi ni mogoče ugotoviti nobenega resnega škodljivega učinka. Tudi obseg uvoza iz Malezije je bil nižji, cene pa v povprečju višje (OP: 1 456 ton po 2,70 EUR/kg) v primerjavi z uvozom iz zadevnih držav. Poleg tega se je tržni delež uvoza iz Malezije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 6 %. Zato je bilo kljub dejstvu, da bi uvoz iz Malezije lahko negativno vplival na položaj industrije Skupnosti, začasno sklenjeno, da ta uvoz ni bil tolikšen, da bi lahko nevtraliziral škodljive vplive, ki jih je povzročil dampinški izvoz iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(158)

Ker je uvoz iz Filipinov in Malezije sedaj izključen iz te preiskave, se je še proučilo, ali je ta uvoz prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa je bil po izključitvi matic iz obsega izdelka uvoz drugih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov iz Filipinov očitno zanemarljiv (0,1 % delež v obdobju preiskave), raven njegovih cen pa je bila precej visoka (3,47 EUR/kg). Na tej podlagi ni mogoče ugotoviti nobenega resnega škodljivega učinka. Tudi obseg uvoza iz Malezije je bil nižji, cene pa v povprečju višje (OP: 1 456 ton po 2,70 EUR/kg) v primerjavi z uvozom iz zadevnih držav. Poleg tega se je tržni delež uvoza iz Malezije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 6 %. Zato je bilo kljub dejstvu, da bi uvoz iz Malezije lahko negativno vplival na položaj industrije Skupnosti, začasno sklenjeno, da ta uvoz ni bil tolikšen, da bi lahko nevtraliziral škodljive vplive, ki jih je povzročil dampinški izvoz iz zadevnih držav.

| (159) | Začasno je bilo torej sklenjeno, da uvoz iz držav, ki niso zadevne države, ni prekinil vzročne zveze med materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(159)

Začasno je bilo torej sklenjeno, da uvoz iz držav, ki niso zadevne države, ni prekinil vzročne zveze med materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom iz zadevnih držav.

3.2   Razvoj porabe na trgu Skupnosti

| (160) | Na trgu Skupnosti se je poraba izdelka, ki je predmet preiskave, v obravnavanem obdobju povečala za 24 %. Tako škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati skrčenju povpraševanja na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(160)

Na trgu Skupnosti se je poraba izdelka, ki je predmet preiskave, v obravnavanem obdobju povečala za 24 %. Tako škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati skrčenju povpraševanja na trgu Skupnosti.

3.3   Konkurenčnost industrije Skupnosti

| (161) | Industrija Skupnosti je pomemben tekmec na področju podobnega izdelka, kar kaže tudi njen tržni delež, in je stalno vlagala v vzdrževanje najsodobnejše tehnologije svoje proizvodnje. Dejansko se je produktivnost na delavca v obravnavanem obdobju celo izboljšala za 22 %. V nasprotju z navedbami štirih izvoznikov ta izboljšana produktivnost industrije Skupnosti, ki sovpada z njenimi naložbami, kaže, da njena naložbena politika ne more razložiti materialne škode, ki jo je utrpela. Ravno nasprotno, glede na večjo produktivnost so naložbe prispevale h kar največjemu zmanjšanju škode. Torej ni bilo najdenega nobenega dokaza, da bi pomanjkanje konkurenčnosti lahko prekinilo vzročno zvezo med uvozom iz zadevnih držav in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(161)

Industrija Skupnosti je pomemben tekmec na področju podobnega izdelka, kar kaže tudi njen tržni delež, in je stalno vlagala v vzdrževanje najsodobnejše tehnologije svoje proizvodnje. Dejansko se je produktivnost na delavca v obravnavanem obdobju celo izboljšala za 22 %. V nasprotju z navedbami štirih izvoznikov ta izboljšana produktivnost industrije Skupnosti, ki sovpada z njenimi naložbami, kaže, da njena naložbena politika ne more razložiti materialne škode, ki jo je utrpela. Ravno nasprotno, glede na večjo produktivnost so naložbe prispevale h kar največjemu zmanjšanju škode. Torej ni bilo najdenega nobenega dokaza, da bi pomanjkanje konkurenčnosti lahko prekinilo vzročno zvezo med uvozom iz zadevnih držav in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.   Sklep o vzročnosti

| (162) | Na splošno je bilo torej začasno ugotovljeno, da je skupni uvoz iz petih zadevnih držav povzročil materialno škodo industriji Skupnosti. Ugotovljen ni bil noben drug dejavnik, ki bi prekinil to vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(162)

Na splošno je bilo torej začasno ugotovljeno, da je skupni uvoz iz petih zadevnih držav povzročil materialno škodo industriji Skupnosti. Ugotovljen ni bil noben drug dejavnik, ki bi prekinil to vzročno zvezo.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvod

| (163) | Preučeno je bilo, ali so obstajali prepričljivi razlogi, zaradi katerih bi sklepali, da začasna uvedba ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bil upoštevan verjetni vpliv ukrepov na vse zadevne stranke v preiskavi. Zaradi ocene, ali je uvedba ukrepov v interesu Skupnosti, so bili poslani vprašalniki uporabnikom in uvoznikom zadevnega izdelka ter dobaviteljem v zgornjem delu nabavne verige, ki zagotavljajo surovine, potrebne pri proizvodnji podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(163)

Preučeno je bilo, ali so obstajali prepričljivi razlogi, zaradi katerih bi sklepali, da začasna uvedba ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bil upoštevan verjetni vpliv ukrepov na vse zadevne stranke v preiskavi. Zaradi ocene, ali je uvedba ukrepov v interesu Skupnosti, so bili poslani vprašalniki uporabnikom in uvoznikom zadevnega izdelka ter dobaviteljem v zgornjem delu nabavne verige, ki zagotavljajo surovine, potrebne pri proizvodnji podobnega izdelka.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (164) | Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti v poštenih tržnih pogojih sposobna preživeti in biti konkurenčna. Kot je navedeno zgoraj, ima industrija Skupnosti precejšnje proste zmogljivosti za proizvodnjo podobnega izdelka. Uporaba teh prostih zmogljivosti bi bila ugodna za izboljšanje njene prodaje in tržnega deleža, za večjo zaposlenost in sčasoma za ustrezno trajno donosnost zaradi večje ekonomije obsega. Vendar pa takšne izboljšave preprečuje predvsem stalen pritisk na cene, ki ga izvaja dampinški uvoz zadevnega izdelka na trgu Skupnosti. Uvedba protidampinških ukrepov bi ublažila učinke takšnega nepoštenega pritiska na cene. |
| --- | --- |

(164)

Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti v poštenih tržnih pogojih sposobna preživeti in biti konkurenčna. Kot je navedeno zgoraj, ima industrija Skupnosti precejšnje proste zmogljivosti za proizvodnjo podobnega izdelka. Uporaba teh prostih zmogljivosti bi bila ugodna za izboljšanje njene prodaje in tržnega deleža, za večjo zaposlenost in sčasoma za ustrezno trajno donosnost zaradi večje ekonomije obsega. Vendar pa takšne izboljšave preprečuje predvsem stalen pritisk na cene, ki ga izvaja dampinški uvoz zadevnega izdelka na trgu Skupnosti. Uvedba protidampinških ukrepov bi ublažila učinke takšnega nepoštenega pritiska na cene.

| (165) | Dejstvo je, da se bo brez ukrepov za popravek negativnih učinkov dampinškega uvoza industrija Skupnosti še naprej spopadala z nelojalnim nižanjem cen in tako s padanjem cen, ki škodljivo vpliva predvsem na tržni delež in obseg prodaje industrije. To lahko sčasoma celo ogrozi sposobnost preživetja industrije Skupnosti. Zato velja mnenje, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(165)

Dejstvo je, da se bo brez ukrepov za popravek negativnih učinkov dampinškega uvoza industrija Skupnosti še naprej spopadala z nelojalnim nižanjem cen in tako s padanjem cen, ki škodljivo vpliva predvsem na tržni delež in obseg prodaje industrije. To lahko sčasoma celo ogrozi sposobnost preživetja industrije Skupnosti. Zato velja mnenje, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti.

3.   Interes uvoznikov oziroma distributerjev

| (166) | Uvozniki oziroma distributerji dejansko imajo ekskluzivno vlogo posrednikov med proizvajalci (v Skupnosti in zunaj nje) in uporabniki pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov. Njihova pogajalska moč in zmožnost shranjevanja velikih količin pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov močno vpliva na cene pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov. |
| --- | --- |

(166)

Uvozniki oziroma distributerji dejansko imajo ekskluzivno vlogo posrednikov med proizvajalci (v Skupnosti in zunaj nje) in uporabniki pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov. Njihova pogajalska moč in zmožnost shranjevanja velikih količin pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov močno vpliva na cene pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov.

| (167) | Štirje v vzorcu zajeti uvozniki oziroma distributerji so poslali odgovore na vprašalnik. Samo dva uvoznika pa sta zagotovila popolne odgovore. Ta dva uvoznika sta med OP prispevala okrog 14 % uvoza zadevnega izdelka v Skupnosti. Poleg tega je pripombe poslalo nemško združenje uvoznikov oziroma distributerjev. Organizirano je bilo tudi zaslišanje, na katerem so sodelovali uvozniki oziroma distributerji in to združenje. |
| --- | --- |

(167)

Štirje v vzorcu zajeti uvozniki oziroma distributerji so poslali odgovore na vprašalnik. Samo dva uvoznika pa sta zagotovila popolne odgovore. Ta dva uvoznika sta med OP prispevala okrog 14 % uvoza zadevnega izdelka v Skupnosti. Poleg tega je pripombe poslalo nemško združenje uvoznikov oziroma distributerjev. Organizirano je bilo tudi zaslišanje, na katerem so sodelovali uvozniki oziroma distributerji in to združenje.

| (168) | Uvozniki oziroma distributerji v Skupnosti niso za uvedbo ukrepov. Sodelujoči uvozniki in njihovo združenje so uveljavljali mnenje, da bo uvedba ukrepov povišala cene za uporabnike, ker menda zadevni in podobni izdelek industrije Skupnosti nista vedno primerljiva. Poleg tega bi takšni ukrepi škodili njihovemu poslovanju in njihovim zaposlenim. |
| --- | --- |

(168)

Uvozniki oziroma distributerji v Skupnosti niso za uvedbo ukrepov. Sodelujoči uvozniki in njihovo združenje so uveljavljali mnenje, da bo uvedba ukrepov povišala cene za uporabnike, ker menda zadevni in podobni izdelek industrije Skupnosti nista vedno primerljiva. Poleg tega bi takšni ukrepi škodili njihovemu poslovanju in njihovim zaposlenim.

| (169) | Vendar pa se na podlagi prejetih informacij zdi, da uvozniki oziroma distributerji kupujejo izdelek, ki je predmet preiskave, od različnih virov v Skupnosti in zunaj nje, vključno z industrijo Skupnosti. Ker med izdelkom, uvoženim iz zadevnih držav, in podobnim izdelkom, pridobljenim iz katerih koli drugih virov, ni nobenih bistvenih razlik glede kakovosti ali tipa izdelka, začasno velja mnenje, da uvozniki oziroma distributerji v Skupnosti ne bi imeli težav s pridobivanjem izdelka, če bi bili uvedeni protidampinški ukrepi, predvsem ob upoštevanju precejšnjega števila alternativnih dobaviteljev. Poleg tega uvozniki niso utemeljili svoje trditve, da bi uvedba protidampinških ukrepov pomembneje vplivala na zaposlenost, in predvsem da uvozne dejavnosti niso delovno intenzivne. Glede na povečanje cen zaradi uvedbe začasnih protidampinških ukrepov je ugotovljeno, da protidampinški ukrepi, ki so veljali od leta 1997 do 2003, niso ogrozili gospodarskega položaja uvoznikov oziroma distributerjev. Poleg tega se na podlagi prejetih odgovorov na vprašalnike zdi, da so stopnje dobička uvoznikov v obravnavanem obdobju precej nad donosnostjo industrije Skupnosti. V takšnih okoliščinah ni pričakovati, da bi se kakršno koli povišanje cen zaradi uvedbe ukrepov samodejno preneslo na uporabnike. |
| --- | --- |

(169)

Vendar pa se na podlagi prejetih informacij zdi, da uvozniki oziroma distributerji kupujejo izdelek, ki je predmet preiskave, od različnih virov v Skupnosti in zunaj nje, vključno z industrijo Skupnosti. Ker med izdelkom, uvoženim iz zadevnih držav, in podobnim izdelkom, pridobljenim iz katerih koli drugih virov, ni nobenih bistvenih razlik glede kakovosti ali tipa izdelka, začasno velja mnenje, da uvozniki oziroma distributerji v Skupnosti ne bi imeli težav s pridobivanjem izdelka, če bi bili uvedeni protidampinški ukrepi, predvsem ob upoštevanju precejšnjega števila alternativnih dobaviteljev. Poleg tega uvozniki niso utemeljili svoje trditve, da bi uvedba protidampinških ukrepov pomembneje vplivala na zaposlenost, in predvsem da uvozne dejavnosti niso delovno intenzivne. Glede na povečanje cen zaradi uvedbe začasnih protidampinških ukrepov je ugotovljeno, da protidampinški ukrepi, ki so veljali od leta 1997 do 2003, niso ogrozili gospodarskega položaja uvoznikov oziroma distributerjev. Poleg tega se na podlagi prejetih odgovorov na vprašalnike zdi, da so stopnje dobička uvoznikov v obravnavanem obdobju precej nad donosnostjo industrije Skupnosti. V takšnih okoliščinah ni pričakovati, da bi se kakršno koli povišanje cen zaradi uvedbe ukrepov samodejno preneslo na uporabnike.

| (170) | Čeprav uvozniki oziroma distributerji ne odobravajo ukrepov, je mogoče na podlagi razpoložljivih informacij skleniti, da interes industrije Skupnosti za odpravo nepoštenih in škodljivih praks trgovanja iz zadevnih držav odtehta kakršno koli prednost, ki bi jo uvozniki oziroma distributerji morda imeli, če protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni. |
| --- | --- |

(170)

Čeprav uvozniki oziroma distributerji ne odobravajo ukrepov, je mogoče na podlagi razpoložljivih informacij skleniti, da interes industrije Skupnosti za odpravo nepoštenih in škodljivih praks trgovanja iz zadevnih držav odtehta kakršno koli prednost, ki bi jo uvozniki oziroma distributerji morda imeli, če protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni.

4.   Interes dobaviteljev iz zgornjega dela nabavne verige

| (171) | Za oceno možnega učinka, ki bi ga imeli protidampinški ukrepi na dobavitelje industrije Skupnosti v zgornjem delu nabavne verige, so bili vsem takšnim znanim dobaviteljem poslani vprašalniki. Skupaj je bilo poslanih devet vprašalnikov, prejet pa je bil en odgovor. Ta dobavitelj v zgornjem delu nabavne verige, ki je proizvajalec nerjavnega jekla, se strinja z uvedbo ukrepov. Čeprav industrija Skupnosti ni med najpomembnejšimi kupci navedenega dobavitelja v zgornjem delu nabavne verige, ta posel še vedno prispeva k njegovi zaposlenosti in donosnosti. Če bi industrija Skupnosti omejila ali celo zaustavila proizvodnjo podobnega izdelka, bi dobavitelji z zgornjega dela nabavne verige izgubili nekaj svojega posla. |
| --- | --- |

(171)

Za oceno možnega učinka, ki bi ga imeli protidampinški ukrepi na dobavitelje industrije Skupnosti v zgornjem delu nabavne verige, so bili vsem takšnim znanim dobaviteljem poslani vprašalniki. Skupaj je bilo poslanih devet vprašalnikov, prejet pa je bil en odgovor. Ta dobavitelj v zgornjem delu nabavne verige, ki je proizvajalec nerjavnega jekla, se strinja z uvedbo ukrepov. Čeprav industrija Skupnosti ni med najpomembnejšimi kupci navedenega dobavitelja v zgornjem delu nabavne verige, ta posel še vedno prispeva k njegovi zaposlenosti in donosnosti. Če bi industrija Skupnosti omejila ali celo zaustavila proizvodnjo podobnega izdelka, bi dobavitelji z zgornjega dela nabavne verige izgubili nekaj svojega posla.

| (172) | Ker ni nobenih informacij o nasprotnem, se zato sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu dobaviteljev v zgornjem delu nabavne verige. |
| --- | --- |

(172)

Ker ni nobenih informacij o nasprotnem, se zato sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu dobaviteljev v zgornjem delu nabavne verige.

5.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (173) | Združenja potrošnikov se niso javila in niso zagotovila nobenih informacij v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Ker se pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli uporabljajo predvsem pri montaži nadaljnjih izdelkov v spodnjem delu nabavne verige, je bila analiza omejena na vpliv ukrepov na uporabnike. Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli se uporabljajo v širokem razponu sektorjev, med drugim: avtomobilskem, ladjedelniškem, gradbenem, kemijskem, farmacevtskem, medicinskem in živilskem. Vprašalniki so bili poslani dvanajstim znanim uporabnikom zadevnega izdelka v Skupnosti. Komisija je med drugimi informacijami zahtevala njihove vidike, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu Skupnosti in kako bi ti ukrepi vplivali nanje. Prejet je bil en odgovor na vprašalnik, poslal ga je proizvajalec vozil železniškega voznega parka. Poudaril je, da izdelek, ki je predmet preiskave, prispeva manj kot 1 % k skupnim stroškom končnih izdelkov. |
| --- | --- |

(173)

Združenja potrošnikov se niso javila in niso zagotovila nobenih informacij v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Ker se pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli uporabljajo predvsem pri montaži nadaljnjih izdelkov v spodnjem delu nabavne verige, je bila analiza omejena na vpliv ukrepov na uporabnike. Pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli se uporabljajo v širokem razponu sektorjev, med drugim: avtomobilskem, ladjedelniškem, gradbenem, kemijskem, farmacevtskem, medicinskem in živilskem. Vprašalniki so bili poslani dvanajstim znanim uporabnikom zadevnega izdelka v Skupnosti. Komisija je med drugimi informacijami zahtevala njihove vidike, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu Skupnosti in kako bi ti ukrepi vplivali nanje. Prejet je bil en odgovor na vprašalnik, poslal ga je proizvajalec vozil železniškega voznega parka. Poudaril je, da izdelek, ki je predmet preiskave, prispeva manj kot 1 % k skupnim stroškom končnih izdelkov.

| (174) | Ob upoštevanju dejstva, da bi uporabniki lahko dobili izdelek, ki je predmet preiskave, tudi iz drugih virov in ne le iz zadevnih držav, ter glede na obrobni učinek pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov na stroške izdelkov v spodnjem delu nabavne verige ni bilo ugotovljene nobene večje škode za interes uporabnika. |
| --- | --- |

(174)

Ob upoštevanju dejstva, da bi uporabniki lahko dobili izdelek, ki je predmet preiskave, tudi iz drugih virov in ne le iz zadevnih držav, ter glede na obrobni učinek pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov na stroške izdelkov v spodnjem delu nabavne verige ni bilo ugotovljene nobene večje škode za interes uporabnika.

6.   Sklep

| (175) | Po proučitvi različnih vpletenih interesov je začasno sklenjeno, da z vidika splošnega interesa Skupnosti noben interes ne prevlada nad interesom industrije Skupnosti za začasno uvedbo ukrepov, da bi odpravili izkrivljajoče učinke trgovanja, ki so posledica dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(175)

Po proučitvi različnih vpletenih interesov je začasno sklenjeno, da z vidika splošnega interesa Skupnosti noben interes ne prevlada nad interesom industrije Skupnosti za začasno uvedbo ukrepov, da bi odpravili izkrivljajoče učinke trgovanja, ki so posledica dampinškega uvoza.

H.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (176) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti velja za primerno, da se uvedejo začasni protidampinški ukrepi, ki bi preprečili povzročanje nadaljnje škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza. Zaradi določitve stopnje teh ukrepov so bili upoštevani stopnje dampinga, ugotovljene med obdobjem preiskave, in znesek pristojbine, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(176)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti velja za primerno, da se uvedejo začasni protidampinški ukrepi, ki bi preprečili povzročanje nadaljnje škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza. Zaradi določitve stopnje teh ukrepov so bili upoštevani stopnje dampinga, ugotovljene med obdobjem preiskave, in znesek pristojbine, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

1.   Stopnja odprave škode

| (177) | Potrebno povišanje cene za odpravo škode je bilo za vsako podjetje posebej določeno s primerjavo tehtane povprečne uvozne cene zadevnega izdelka z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je na trgu Skupnosti prodajala industrija Skupnosti. Razlika v ceni je bila izražena kot odstotek uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(177)

Potrebno povišanje cene za odpravo škode je bilo za vsako podjetje posebej določeno s primerjavo tehtane povprečne uvozne cene zadevnega izdelka z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga je na trgu Skupnosti prodajala industrija Skupnosti. Razlika v ceni je bila izražena kot odstotek uvozne vrednosti CIF.

| (178) | Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je tehtanim stroškom proizvodnje industrije Skupnosti prištela 5 % stopnja dobička. Ta začasno velja za stopnjo dobička, ki bi jo industrija Skupnosti lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Odraža dosegljivo stopnjo dobička za podobno skupino izdelkov industrije Skupnosti, pri kateri ni nepoštene konkurence, npr. pritrdilne elemente, ki ne sodijo pod oznake KN obsega izdelkov te preiskave. |
| --- | --- |

(178)

Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je tehtanim stroškom proizvodnje industrije Skupnosti prištela 5 % stopnja dobička. Ta začasno velja za stopnjo dobička, ki bi jo industrija Skupnosti lahko dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Odraža dosegljivo stopnjo dobička za podobno skupino izdelkov industrije Skupnosti, pri kateri ni nepoštene konkurence, npr. pritrdilne elemente, ki ne sodijo pod oznake KN obsega izdelkov te preiskave.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve

| (179) | Glede na navedeno velja, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz iz zadevnih držav. Ta dajatev se uvede na ravni ugotovljenih stopenj dampinga ali na stopnji odpravljanja škode, če je ta nižja (člen 7(2) osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(179)

Glede na navedeno velja, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasno protidampinško dajatev na uvoz iz zadevnih držav. Ta dajatev se uvede na ravni ugotovljenih stopenj dampinga ali na stopnji odpravljanja škode, če je ta nižja (člen 7(2) osnovne uredbe).

| (180) | Glede stopnje dajatve je bilo pri dveh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih (enem v Tajvanu in drugem v LRK) ugotovljeno, da je stopnja odpravljanja škode nižja od stopnje dampinga. Pri njiju je stopnja dajatve omejena z stopnjo odpravljanja škode. V vseh drugih primerih se stopnja dajatve določi na ravni ugotovljene stopnje dampinga. Stopnje začasne protidampinške dajatve za zadevne države so naslednje:







  Država | Proizvajalec izvoznik | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| Vsa druga podjetja | 27,4 % |
| Indonezija | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Vsa druga podjetja | 24,6 % |
| Tajvan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Tajpej | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 % |
| Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso zajeti v vzorcu | 15,8 % |
| Vsa druga podjetja | 23,6 % |
| Tajska | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 15,9 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| Vsa druga podjetja | 15,9 % |
| Vietnam | Vsa podjetja | 7,7 % |

(180)

Glede stopnje dajatve je bilo pri dveh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih (enem v Tajvanu in drugem v LRK) ugotovljeno, da je stopnja odpravljanja škode nižja od stopnje dampinga. Pri njiju je stopnja dajatve omejena z stopnjo odpravljanja škode. V vseh drugih primerih se stopnja dajatve določi na ravni ugotovljene stopnje dampinga. Stopnje začasne protidampinške dajatve za zadevne države so naslednje:

Država

Proizvajalec izvoznik

Stopnja protidampinške dajatve

LRK

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

Vsa druga podjetja

27,4 %

Indonezija

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Vsa druga podjetja

24,6 %

Tajvan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Tajpej

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso zajeti v vzorcu

15,8 %

Vsa druga podjetja

23,6 %

Tajska

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

15,9 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

Vsa druga podjetja

15,9 %

Vietnam

Vsa podjetja

7,7 %

| (181) | Stopnje protidampinških dajatev za posamično podjetje, določene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo okoliščine, ugotovljene med preiskavo glede teh podjetij. Te stopnje dajatev (nasprotno kot dajatev za celotno državo, ki velja za „vsa druga podjetja“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov, ki so s poreklom iz zadevnih držav in jih proizvajajo ta podjetja in s tem navedene specifične pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih je proizvedlo katero koli drugo podjetje, ki ni posebej omenjeno v operativnem delu te uredbe, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posebej omenjenimi podjetji, ne morejo biti deležni koristi teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(181)

Stopnje protidampinških dajatev za posamično podjetje, določene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo okoliščine, ugotovljene med preiskavo glede teh podjetij. Te stopnje dajatev (nasprotno kot dajatev za celotno državo, ki velja za „vsa druga podjetja“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov, ki so s poreklom iz zadevnih držav in jih proizvajajo ta podjetja in s tem navedene specifične pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih je proizvedlo katero koli drugo podjetje, ki ni posebej omenjeno v operativnem delu te uredbe, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posebej omenjenimi podjetji, ne morejo biti deležni koristi teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (182) | Vsak zahtevek, v katerem se zahteva uporaba teh stopenj protidampinških dajatev za posamična podjetja (npr. po spremembi imena pravne osebe ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih obratov), se naslovi na Komisijo (5), skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, še zlasti glede kakršne koli spremembe dejavnosti podjetja, povezanih s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozno prodajo, ki se nanašajo na primer na spremembo imena ali na spremembo imena proizvodnih oziroma prodajnih obratov. Če je primerno, bo Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom ustrezno spremenila uredbo, tako da bo posodobila seznam podjetij, ki imajo korist od individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(182)

Vsak zahtevek, v katerem se zahteva uporaba teh stopenj protidampinških dajatev za posamična podjetja (npr. po spremembi imena pravne osebe ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih obratov), se naslovi na Komisijo (5), skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, še zlasti glede kakršne koli spremembe dejavnosti podjetja, povezanih s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozno prodajo, ki se nanašajo na primer na spremembo imena ali na spremembo imena proizvodnih oziroma prodajnih obratov. Če je primerno, bo Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom ustrezno spremenila uredbo, tako da bo posodobila seznam podjetij, ki imajo korist od individualnih stopenj dajatev.

I.   KONČNA DOLOČBA

| (183) | V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo – |
| --- | --- |

(183)

V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki sodijo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki velja za neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, za izdelke tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v Prilogi, je 15,8 % (dodatna oznaka TARIC A649).

3.   Stopnja začasne dajatve, ki velja za neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, je za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedena podjetja, naslednja:

| Država | Proizvajalec izvoznik | Stopnja protidampinške dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Vsa druga podjetja | 27,4 | A999 |
| Indonezija | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Vsa druga podjetja | 24,6 | A999 |
| Tajvan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Tajpej | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 | A657 |
| Vsa podjetja, ki zgoraj niso navedena, in tista, ki so navedena v Prilogi | 23,6 | A999 |
| Tajska | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 15,9 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Vsa druga podjetja | 15,9 | A999 |
| Vietnam | Vsa podjetja | 7,7 | — |

Država

Proizvajalec izvoznik

Stopnja protidampinške dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2

A651

Vsa druga podjetja

27,4

A999

Indonezija

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Vsa druga podjetja

24,6

A999

Tajvan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Tajpej

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4

A657

Vsa podjetja, ki zgoraj niso navedena, in tista, ki so navedena v Prilogi

23,6

A999

Tajska

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

15,9

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0

A661

Vsa druga podjetja

15,9

A999

Vietnam

Vsa podjetja

7,7

—

4.   Sprostitev izdelka, navedenega v odstavku 1, v prosti promet znotraj Skupnosti je v skladu z določbo o varščini, enaki znesku za začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki predstavijo svoje vidike in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke podajo pripombe na uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 212, 24.8.2004, str. 2.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 393/98 (UL L 50, 20.2.1998, str. 1).

3

(4)  UL L 243, 5.9.1997, str. 17, uvodna izjava 69.

4

(5)

5

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels.

---

PRILOGA

(dodatna oznaka TARIC A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/51

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 772/2005

z dne 20. maja 2005

o specifikacijah za pokrivanje značilnosti in opredelitve tehnične oblike za pripravo letne statistike Skupnosti za jeklo za referenčna leta od 2003 do 2009

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 48/2004 z dne 5. decembra 2003 (1) in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 48/2004 vzpostavlja skupen okvir za pripravo letne statistike Skupnosti za jeklo za referenčna leta od 2003 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 48/2004 vzpostavlja skupen okvir za pripravo letne statistike Skupnosti za jeklo za referenčna leta od 2003 do 2009.

| (2) | V skladu s členom 7(a) Uredbe (ES) št. 48/2004 so ukrepi za izvajanje potrebni za določanje pokrivanja zahtevanih značilnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7(a) Uredbe (ES) št. 48/2004 so ukrepi za izvajanje potrebni za določanje pokrivanja zahtevanih značilnosti.

| (3) | V skladu s členom 7(b) Uredbe (ES) št. 48/2004 so ukrepi za izvajanje potrebni za opredelitev tehnične oblike za prenos letne statistike Skupnosti za jeklo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 7(b) Uredbe (ES) št. 48/2004 so ukrepi za izvajanje potrebni za opredelitev tehnične oblike za prenos letne statistike Skupnosti za jeklo.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Specifikacije za pokrivanje značilnosti so določene v Prilogi I k tej Uredbi.

2.   V teh specifikacijah se za račune podjetij uporabljajo tarifne številke iz členov 9 in 23 Direktive Sveta 87/660/EGS (2) zaradi ustreznega prikaza izkaza uspeha in bilance uspeha.

Člen 2

Tehnična oblika iz člena 6.2 Uredbe (ES) št. 48/2004 je določena v Prilogi II k tej Uredbi.

Člen 3

Države članice uporabijo te specifikacije in določeno tehnično obliko za referenčno leto 2003 in za naslednja referenčna leta.

Člen 4

Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 7, 13.1.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11.

2

---

PRILOGA I

POKRIVANJE ZNAČILNOSTI

1.   LETNI STATISTIČNI PODATKI O BILANCI STANJA ZA ODPADKE IZ JEKLA IN LITEGA ŽELEZA

Uvodne opombe

Države članice morajo te podatke zbrati od vseh tovarn, ki proizvajajo železo, jeklo ali izdelke iz skupine 27.1 NACE Rev. 1.1 in ki so potrošniki in/ali proizvajalci odpadkov. Za prvo referenčno leto 2003 bo Komisija sprejela, da pokrito prebivalstvo zadeva skupino 27.1 NACE Rev. 1. Za vsako tovarno mora biti izpolnjen poseben vprašalnik, čeprav je več tovarn del istega podjetja. Če ima obrat lokalno integrirano livarno jekla, bi jo bilo treba šteti za njegov sestavni del. Lokalno integrirani obrati so tisti, ki imajo enako vodstvo in so na istem mestu. Vprašalnik se uporablja za valjarne, v katerih neposredno ponovno valjajo uporabljene proizvode, ki se običajno ne štejejo za odpadek. Vse železarne in jeklarne, ki nimajo lastnih virov in zato odkupujejo njihov odpadek iz drugih obratov, morajo izpolniti ta vprašalnik enako kot proizvajalci. Ker livarne železa, lokalno integrirane ali ne, in neintegrirane livarne železa niso uvrščene v skupino 27.1 NACE Rev. 1.1, so izključene.

Odpadki so:

| — | kakršen koli odpadek železa ali jekla, ki nastane med proizvodnjo in dodelavo železa ali jekla ali ki je pridobljen iz starih proizvodov iz železa ali jekla, primernega za pretaljenje (vključno z odpadkom, ki se nabavi); to pa ne vključuje prežganih kalciniranih odlitkov ali odlitkov, ki jih je napadla kislina, |
| --- | --- |

—

kakršen koli odpadek železa ali jekla, ki nastane med proizvodnjo in dodelavo železa ali jekla ali ki je pridobljen iz starih proizvodov iz železa ali jekla, primernega za pretaljenje (vključno z odpadkom, ki se nabavi); to pa ne vključuje prežganih kalciniranih odlitkov ali odlitkov, ki jih je napadla kislina,

| — | livni žlebi in drugi nalivki (običajni ali spodnji), vključno z lijaki za ulivanje, ulivnimi sistemi, odpadki iz nalivnih cevi pri spodnjem livu itd. ter tudi škart in okvarjeni ingoti, ki niso vključeni v proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

livni žlebi in drugi nalivki (običajni ali spodnji), vključno z lijaki za ulivanje, ulivnimi sistemi, odpadki iz nalivnih cevi pri spodnjem livu itd. ter tudi škart in okvarjeni ingoti, ki niso vključeni v proizvodnjo,

| — | oprimki v livnem loncu (razen iz litja v pesek). |
| --- | --- |

—

oprimki v livnem loncu (razen iz litja v pesek).

Na drugi strani pod odpadek ne bi smel biti vključen ostanek, v katerem je železo, ki je precej kontaminirano z nekovinskim materialom in se pojavi med taljenjem, toplotno obdelavo ali mehanično obdelavo; na primer:

| — | nalivki iz plavža, |
| --- | --- |

—

nalivki iz plavža,

| — | livni žlebi iz litja, brizganja in drugi odpadki iz vlivanja železa, odpadek iz livnih jam, |
| --- | --- |

—

livni žlebi iz litja, brizganja in drugi odpadki iz vlivanja železa, odpadek iz livnih jam,

| — | jeklarniška žlindra, |
| --- | --- |

—

jeklarniška žlindra,

| — | škaja od ponovnega segrevanja in valjanja ter kovanja, |
| --- | --- |

—

škaja od ponovnega segrevanja in valjanja ter kovanja,

| — | škropljenje iz konverterjev, |
| --- | --- |

—

škropljenje iz konverterjev,

| — | oprimki iz stene peči, oprimki in ostanki, ki izhajajo iz litja v pesek. |
| --- | --- |

—

oprimki iz stene peči, oprimki in ostanki, ki izhajajo iz litja v pesek.

Specifikacije

Oznaka:

Naslov: Zaloge na prvi dan v letu

Zaloge v celotnem obratu, vključno z lokalno integriranimi dejavnostmi, je treba vpisati s temi oznakami (vključno z jeklolivarnami), razen zalog v železolivarnah.

Oznaka:

Naslov: Nastanejo v okviru obrata

Vključuje:

nalivke in druge odpadke od litja iz jeklarn in integriranih jeklolivarn: nalivke, nalivke iz litja jekla. Vključuje okvarjene in škart ingote, ki niso všteti v proizvodnjo,

odpadek iz predelave je tisti, ki nastane pri izdelavi polizdelkov, valjanih in kovanih proizvodov, tudi odpadek iz ingotov in okvarjeni ingoti ter odlitek iz jekla, za katere se po zapustitvi obrata za plavžarsko obdelavo livarne odkrije, da so pomanjkljivi (npr. po tem, ko so bili všteti v proizvodnjo surovega ali litega jekla). Vključuje odpadek, ki nastane v lokalno integriranih jeklolivarnah, kovačnicah, obratih za proizvodnjo cevi in žice, obratih za hladno valjanje, obratih za kovinsko konstrukcijo ter drugih oddelkih, v katerih predelujejo jeklo, razen v železolivarnah (glej splošno opombo 1 zgoraj). Stranski odpadek iz peči, ki ga je treba ponovno valjati v lastnih valjarnah, ne šteje za nov odpadek,

pridobljeni odpadek sta jeklo in železo, ki nastaneta pri popravilu ali porušenju, razstavljanju stare opreme, strojev in naprav, npr. jeklarske kokile.

Oznaka:

Naslov: Prejemi (1031 + 1032 + 1033)

Odpadki, prejeti prek prodajalca, ki deluje kot posrednik, se pripišejo virom iz oznak 1031, 1032 in 1033.

Odpadek od razdiranja starih ladij na deloviščih za rušenje v Skupnosti je treba šteti za domači odpadek in odpadek Skupnosti.

Oznaka:

Naslov: Prejemi od domačih virov

Sem spadajo prejemi odpadkov iz drugih obratov ali oddelkov istega podjetja v isti državi, vključno s plavži, z jeklarnami, valjarnami, železolivarnami (vključno z integriranimi železolivarnami). Prejemi odpadkov iz obratov drugih podjetij in iz obratov, ki ne proizvajajo ali uporabljajo jekla, na primer rudnikov, morajo biti vključeni.

Sem prav tako spadajo prejemi odpadkov iz domačega trga, ki so prejeti neposredno iz nejeklarskih podjetij, kot so jeklo- ali železolivarne, obrati za proizvodnjo cevi, kovačnice, gradbena industrija, ekstraktivni obrati, ladjedelnice, železničarske družbe, strojegradnja in katera koli pridelava kovin itd.

Oznaka:

Naslov: Prejemi iz držav Skupnosti

Sem spadajo prejemi odpadkov iz drugih držav Skupnosti.

Oznaka:

Naslov: Prejemi iz tretjih držav

Sem spadajo prejemi odpadkov iz držav, ki niso članice EU (tretjih držav).

Oznaka:

Naslov: Skupaj na voljo (1010 + 1020 + 1030)

Skupna količina zalog na prvi dan v letu, znotraj obratov in v obliki prejemov.

Oznaka:

Naslov: Skupna poraba ...

Skupna poraba kaže celotno količino odpadkov, porabljenih za proizvodnjo železa v plavžih, električnih pečeh za proizvodnjo železa in obratih za sintranje, pa tudi skupno porabo odpadkov za skupno proizvodnjo surovega jekla, vključno s proizvodnjo posebnega grodlja s ponovnim naogljičenjem jekla in proizvodnjo lokalno integriranih jeklolivarn.

Oznaka:

Naslov: ... za električne peči

Poraba odpadkov pri proizvodnji jekla v električnih pečeh.

Oznaka:

Naslov: ... nerjavne odpadke

Poraba nerjavnih odpadkov, ki vsebujejo 10,5 % kroma ali več, toda ne več kot 1,2 % ogljika, z drugimi legirnimi elementi ali brez njih.

Oznaka:

Naslov: Oddaja

Poročilo o vseh oddajah odpadkov, vključno z oddajami v vse livarne, tudi lokalno integrirane.

Oznaka:

Naslov: Zaloge na zadnji dan v letu (1040 – 1050 – 1060)

Zaloge v celotnem obratu, vključno z lokalno integriranimi dejavnostmi, je treba vpisati s temi oznakami (vključno z jeklolivarnami), razen zalog v železolivarnah.

2.   PORABA GORIVA IN ENERGIJE TER BILANCA STANJA ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO V JEKLARSKI INDUSTRIJI

Uvodne opombe o vrstah obratov

Obrat za pripravo šarže vključuje napravo za pripravo vsipa in napravo za sintranje.

V zvezi s plavži in z električnimi pečmi za proizvodnjo železa se upošteva le poraba goriva, ki se neposredno naloži ali uporabi v pečeh kot nadomestilo za koks, ne upošteva pa se poraba v pečeh na vroči zrak, v centrifugalnih vetrilih in drugi pomožni opreme za plavže (o tem se poroča v okviru „drugih obratov“).

Talilnice vključujejo talilnice v jeklarnah in kontinuirno litje.

Postaje za proizvodnjo električne energije vključujejo porabo goriva in energijo, porabljeno za proizvodnjo vse električne energije v obratih ali v skupnih transformatorskih postajah. Glej zgornjo splošno opombo 2.

Države članice morajo te podatke zbrati od vseh železarn in jeklarn iz skupine 27.1 NACE Rev. 1.1, vključno z obrati za ponovno valjanje in postajami za proizvodnjo električne energije v jeklarski industriji, ki so skupne nekaj obratom in podjetjem. V namen teh statističnih podatkov bi bilo treba proizvodne postaje šteti kot jeklarne iz skupine 27.1 NACE Rev. 1.1.

Skupne transformatorske postaje jeklarske industrije

Postaje za proizvodnjo električne energije, ki so skupne nekaj obratom ali jeklarskim podjetjem, je treba vključiti kot celote.

Skupne transformatorske postaje jeklarske industrije morajo neposredno odgovoriti na vprašalnik. Obrati, ki uporabljajo te proizvodne postaje, teh podatkov ne smejo vključiti v svoje posamezne odgovore, zato da bi se izognili dvojnemu vnašanju podatkov.

Jeklarne pa morajo v svojih virih prikazati prejeme elektrike iz skupnih proizvodnih postaj kot celoto (oznaka 3102) med prejemi od zunaj.

Električne proizvodne postaje, povezane z drugo industrijo, na primer s premogovništvom, so izključene.

Naprava za proizvodnjo električne energije in pare

Te mešane obrate je treba delno šteti kot postaje za proizvodnjo električne energije. Poraba goriva bi morala vključevati le gorivo, porabljeno za proizvodnjo električne energije, kar pomeni, da je treba izključiti količine, pripisane preskrbi z ogrevanjem.

Poraba energije

V del A se vpiše poraba goriva in energije v železarnah ter jeklarnah in pomožnih obratih, razen v koksarniških pečeh (plavžih, napravah za sintranje, lokalno integriranih jeklolivarnah, valjarnah itd.).

Vključi se vsa poraba iz pomožnih naprav (na primer elektrarn in naprav za uparjevanje), čeprav te niso namenjene samo napravam v železarnah ali jeklarnah.

Izključijo se delavnice, integrirane z železarnami in jeklarnami, katerih dejavnosti ne pokriva skupina 27.1 NACE Rev. 1.1.

Del A:   Letni statistični podatki o porabi goriva in energije, razčlenjeni po vrsti obrata

Oznaka:

Naslov: Trdna goriva (2011 + 2012)

Trdno gorivo je treba vpisati glede na stanje ob prejemu.

Oznaka:

Naslov: Koks

Sem spadajo koks, polkoks, naftni koks in drobir iz koksa.

Oznaka:

Naslov: Druga trdna goriva

Sem spadajo premog in aglomerirani premog, lignit in briketi.

Oznaka:

Naslov: Tekoče gorivo

Sem spada poraba vseh tekočih goriv v jeklarnah in železarnah ter pomožnih obratih, postajah za proizvodnjo električne energije, razen v koksarniških pečeh.

Oznaka:

Naslov: Plin (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

Vpisana poraba mora biti neto poraba, pri čemer niso vključene izgube in odgoreli plini.

Porabo plina je treba vpisati v gigajoulih (1 gigajoul = 109 joulov = 1 gigakalorija/4,186), temelji naj na nižji kalorični vrednosti vsakega plina (za suhi plin pri 0° in 760 mm/Hg).

Oznaka:

Naslov: Zunanje oddaje plavžnega plina

Sem spadajo celotne zunanje oddaje plavžnega plina za javna naročila, v integrirane jeklarske koksarne, druge jeklarne in za njihove stranke.

Oznaka:

Naslov: Zunanja oddaja konverterskega plina

Sem spadajo celotne zunanje oddaje konverterskega plina za javna naročila, v integrirane jeklarske koksarne, druge jeklarne in za njihove stranke.

Del B:   Letni statistični podatki v bilanci stanja za električno energijo v jeklarski industriji

Specifikacije

Oznaka:

Naslov: Vira (3101 + 3102)

Glej specifikacije za oznaki 3101 in 3102.

Oznaka:

Naslov: Bruto proizvodnja

Sem spada bruto proizvodnja, ki ustreza skupni porabi v postajah za proizvodnjo električne energije, ki je vnesena v delu A za postaje za proizvodnjo električne energije.

Oznaka:

Naslov: Prejemi od zunaj

„Zunaj“ zajema javno omrežje, druge države, železarne in jeklarne (vključno s skupnimi proizvodnimi postajami), koksarne v jeklarnah, lokalno integrirane oddelke itd.

Oznaka:

Naslov: Porabljeno (3210 + 3220 + 3230)

Skupek v vrstici 3200 se mora ujemati s skupkom v vrstici 3100.

Oznaka:

Naslov: Poraba po obratu (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

Sem spada skupna poraba po obratu iz vrstic (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217).

Oznaka:

Naslov: Drugi obrat

Nanaša se na druge vrste obratov, ki niso navedene v delu A.

Oznaka:

Naslov: Zunanje oddaje

Glej oznako 3102.

Oznaka:

Naslov: Izgube

Sem spadajo vse izgube električne energije.

3.   POIZVEDBA O NALOŽBAH V ŽELEZARSKI IN JEKLARSKI INDUSTRIJI (ODHODKI IN ZMOGLJIVOST)

Del A:   Letni statistični podatki o odhodkih

Uvodne opombe

Za vsako tovarno mora biti izpolnjen poseben vprašalnik, čeprav je več tovarn del istega podjetja.

Naložbeni odhodki predstavljajo naložbe v referenčnem obdobju v opredmetena osnovna sredstva. Sem spadajo nova in obstoječa opredmetena kapitalska sredstva, kupljena od tretjih strank ali proizvedena za lastno uporabo (to je kapitalizirana proizvodnja opredmetenih kapitalskih sredstev), ki imajo življenjsko dobo daljšo od enega leta in vključujejo neproizvedena opredmetena sredstva, kot je zemlja. Prag za življenjsko dobo sredstva, ki je lahko kapitalizirano, se lahko poveča v skladu z računovodskimi postopki podjetja, če zahtevajo ti postopki daljšo pričakovano življenjsko dobo od zgoraj navedenega enoletnega praga.

Vse naložbe se ocenijo pred (brez odbitkov) popravki vrednosti in pred odbitkom dohodka od odstranitve. Kupljena sredstva so vrednotena po nakupni ceni, kar pomeni, da so v to vrednotenje vključeni stroški prevoza in namestitve, pristojbine, davki in drugi stroški lastništva. Opredmetena sredstva so vrednotena po stroških proizvodnje. Sredstva, pridobljena s postopkom prestrukturiranja (kot so združitev, prevzem, likvidacija ali odcepitev), so izključena. Nakupi majhnega orodja, ki ni kapitalizirano, so vključeni v trenutne odhodke.

Prav tako so vključeni vsi dodatki, spremembe, izboljšave in prenove, ki podaljšajo življenjsko dobo ali proizvodno zmogljivost kapitalskih sredstev.

Trenutni stroški vzdrževanja so izključeni, prav tako tudi vrednost in trenutni odhodki za kapitalska sredstva, uporabljena po najemnih in zakupnih pogodbah.

V zvezi z zapisovanjem naložb se v primeru, da pride do izdaje računa, oddaje in prve uporabe sredstva v različnih referenčnih obdobjih, kot cilj predlaga naslednja metoda:

| — | naložbe se zajamejo, ko se lastništvo sredstev prenese v enoto, ki jih namerava uporabljati; kapitalizirana proizvodnja se zajame, ko se sredstvo proizvede; v zvezi z zajetjem naložb, do katerih je prišlo v obdobjih, ki se lahko prepoznajo, se vsaka delna naložba zajame v referenčnem obdobju, v katerem pride do te naložbe. |
| --- | --- |

—

naložbe se zajamejo, ko se lastništvo sredstev prenese v enoto, ki jih namerava uporabljati; kapitalizirana proizvodnja se zajame, ko se sredstvo proizvede; v zvezi z zajetjem naložb, do katerih je prišlo v obdobjih, ki se lahko prepoznajo, se vsaka delna naložba zajame v referenčnem obdobju, v katerem pride do te naložbe.

V praksi pa to morda ni mogoče, zato lahko računovodski dogovori podjetja pomenijo, da je treba uporabiti naslednje približke te metode:

| — | naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so oddane, |
| --- | --- |

—

naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so oddane,

| — | naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem vstopijo v postopek proizvodnje, |
| --- | --- |

—

naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem vstopijo v postopek proizvodnje,

| — | naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so fakturirane, |
| --- | --- |

—

naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so fakturirane,

| — | naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so plačane, |
| --- | --- |

—

naložbe so zajete v referenčnem obdobju, v katerem so plačane,

| — | naložbe niso zajete v bilanci stanja. Vendar pa so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom. |
| --- | --- |

—

naložbe niso zajete v bilanci stanja. Vendar pa so pridobitve, prodaje in prenosi vseh osnovnih sredstev, pa tudi popravki vrednosti teh osnovnih sredstev prikazani v bilanci stanja ali v pojasnilih k računovodskim izkazom.

Opredmetena osnovna sredstva so navedena v računih podjetja pod naslovom Osnovna sredstva – opredmetena osnovna sredstva.

Specifikacije po vrsti obrata

Oznaka:

Naslov: Koksarna

To vključuje:

pečice, vključno s koksarnami s pomožno opremo, kot so polnila, potiskala in drobilniki itd., ter vagoni za koks in hladilni stolp,

pomožno napravo.

Opomba: Vsak naslov vključuje napravo, poslopja in pomožno opremo.

Oznaka:

Naslov: Naprava za pripravo šarže

Vključuje napravo za pripravo železove rude in vsipa.

Oznaka:

Naslov: Naprava za proizvodnjo železa in ferozlitin (vključno s plavži)

Sem spadajo električne peči za proizvodnjo grodlja, nizke jaškovne peči in druge naprave pred taljenjem itd.

Oznaka:

Naslov: Talilnice v jeklarnah

Postopek AOD, vakuumske obdelave, obdelave v livarskem loncu itd. štejejo za poznejše obdelave, ki sledijo glavnemu postopku; ustrezni naložbeni odhodki (tako kot vsa proizvodnja) sodijo v kategorijo, ki pokriva primerne končne postopke.

Če vsebuje (ali bo vsebovala) jeklarna talilnico jekla in mešalnik, morajo biti odhodki, povezani z mešalnikom, vključeni v ustrezno talilnico. Če jeklarna nima talilnice, mora biti ta odhodek vključen v odhodke, povezane s plavži.

Oznaka:

Naslov: za električne peči

Sem spada postopek EAF za proizvodnjo surovega jekla z električnimi (obločnimi ali indukcijskimi) pečmi.

Oznaka:

Naslov: Kontinuirno litje

V zvezi s kontinuirno litimi palicami, blumi, gredicami, profili in polizdelki za cevi, razen končnih delov.

Oznaka:

Naslov: Valjarne (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

Za vsako vrsto valjarne je treba upoštevati ne le odhodkov, neposredno povezanih z valjarno, temveč tudi odhodke, povezane z napravami pred valjarno (npr. gretje peči) in za njo (npr. ohlajevalna ležišča, rezanje). Pod naslov „Drugo“ (oznaka 4070) so vključeni odhodki, povezani z vso opremo, ki ne sodi v posebno kategorijo valjarne, razen z napravami za prevleke (kositranje, cinkanje itd.), ki spadajo pod oznako 4064.

Odhodki za dresirna ogrodja sodijo pod oznako 4063 – naprava za hladno valjanje širokih trakov.

Oznaka:

Naslov: Ploščati izdelki

Sem spadajo zapisi o odhodkih za naprave za vroče valjanje ploščatih izdelkov.

Oznaka:

Naslov: Podolgovati izdelki

Sem spadajo zapisi o odhodkih za naprave za vroče valjanje podolgovatih izdelkov.

Oznaka:

Naslov: Naprave za hladno valjanje širokih trakov

Pod to oznako sodijo odhodki za naprave za hladno valjanje širokih trakov, kontinuirne ali nekontinuirne.

Oznaka:

Naslov: Naprave za prevleke

Sem spadajo odhodki za naprave za prevleke (linije za prevleke).

Oznaka:

Naslov: Drugi obrat

Sem spadajo:

vse centralne naprave in distribucijska omrežja za električno energijo, plin, vodo, paro, zrak ter kisik,

prevoz, strojne delavnice, laboratoriji in vse naprave, ki so del celotnega obrata, vendar jih je nemogoče razvrstiti kot del katerega sektorja,

naprave za blume, palice in gredice, če našteti polizdelki niso kontinuirno liti in vpisani pod oznako 4050.

Oznaka:

Naslov: za boj proti onesnaževanju

Sem spadajo kapitalski odhodki za metode, tehnologije, postopke ali opremo, namenjeno zbiranju in odstranjevanju onesnaženja in onesnaževal (zračnih emisij, tekočih ali trdnih odpadkov) po njihovem nastanku, preprečevanju njihovega širjenja in merjenju ravni onesnaženja, ravnanju in odstranjevanju onesnaževal, ki izvirajo iz delovanja podjetja.

Pod ta naslov sodijo skupni odhodki okoljskih področij: varstvo zunanjega zraka in podnebja, ravnanje z odpadno vodo, ravnanje z odpadki in druge okoljevarstvene dejavnosti. Med druge okoljevarstvene dejavnosti spadajo varstvo in sanacija tal, podtalnice in površinskih vod, zmanjšanje hrupa in tresljajev, varstvo biotske raznovrstnosti in krajine, zaščita pred sevanjem, raziskovanje in razvoj, splošno okoljsko upravljanje, izobraževanje, usposabljanje in obveščanje, dejavnosti, ki privedejo do nedeljivih odhodkov in dejavnosti, ki niso navedene drugje.

Sem spadajo:

vlaganje v posebne, določljive komponente, ki dopolnjujejo obstoječo opremo in se izvajajo na koncu ali pa popolnoma zunaj proizvodne linije (oprema za obdelavo po zaključku proizvodnega postopka),

vlaganje v opremo (npr. filtri ali ločene postopke čiščenja), ki sestavijo ali izvlečejo onesnaževala znotraj proizvodne linije, če odstranitev teh dodanih naprav ne vpliva bistveno na delovanje proizvodne linije.

Glavni namen ali funkcija takih kapitalskih odhodkov je varstvo okolja, zato je treba poročati o skupnem odhodku.

Odhodke je treba zajeti brez odbitkov izravnav stroškov, ki izvirajo iz izdelave in prodaje tržnih stranskih proizvodov, prihrankov ali prejetih nadomestil.

Kupljena sredstva so ocenjena po nakupni ceni brez odbitnega DDV in drugih odbitnih davkov, neposredno povezanih s prometom.

Sem ne spadajo:

dejanja in dejavnosti, koristni okolju, do katerih pride ne glede na okoljevarstvene vidike, vključno z ukrepi, ki so prvotno namenjeni zdravju in varnosti delovnega mesta in zaščiti proizvodnje,

ukrepi za zmanjšanje onesnaženja, ko so izdelki porabljeni ali razrezani (okoljska prilagodljivost izdelkov), razen če okoljska politika in predpisi pravno odgovornost proizvajalca razširijo, tako da je odgovoren tudi za onesnaženje, ki ga povzročijo uporabljeni izdelki ali izdelki, ki postanejo odpadki,

poraba virov in varčevalne dejavnosti (varčevanje z vodo, z energijo ali s surovinami), razen če je prvotni razlog varstvo okolja: npr. če so te dejavnosti namenjene izvajanju nacionalne ali mednarodne okoljevarstvene politike in se ne izvajajo zaradi varčevanja.

Del B:   Letni statistični podatki o zmogljivosti

Uvodne opombe

Največja možna proizvodnja sovpada s proizvodnjo, ki bi jo obrati lahko opravili v zadevnem letu z normalnim ali s pričakovanim delovanjem, z operativnimi metodami in s ponudbo. Po opredelitvi je višja od dejanske proizvodnje.

Spremembe največje možne proizvodnje so povezane z:

| — | naložbami, čeprav se odhodek in sprememba ne bosta nujno pojavila sočasno, |
| --- | --- |

—

naložbami, čeprav se odhodek in sprememba ne bosta nujno pojavila sočasno,

| — | učinkovitimi ali načrtovanimi trajnimi zapiranji, s prenosom ali prodajo. Največja možna proizvodnja ne sovpada s tehnično ali z nominalno zmogljivostjo katerega koli kosa opreme, ampak temelji na celotni tehnični strukturi obratov, pri čemer je treba upoštevati razmerja med različnimi stopnjami proizvodnje, npr. med jeklarno in plavži. |
| --- | --- |

—

učinkovitimi ali načrtovanimi trajnimi zapiranji, s prenosom ali prodajo. Največja možna proizvodnja ne sovpada s tehnično ali z nominalno zmogljivostjo katerega koli kosa opreme, ampak temelji na celotni tehnični strukturi obratov, pri čemer je treba upoštevati razmerja med različnimi stopnjami proizvodnje, npr. med jeklarno in plavži.

Največja možna letna proizvodnja je največja proizvodnja, ki je dosegljiva v zadevnem letu ob normalnih delovnih pogojih in ob upoštevanju popravil, vzdrževanja ter ustaljenih praznikov, z opremo, dostopno v začetku leta, in ob upoštevanju dodatne opreme, ki bo vgrajena, ter opreme, ki bo prenehala delovati v tem letu. Razvoj proizvodnje temelji na verjetnih razsežnostih sestave obremenitev za vsak kos opreme ob upoštevanju dosegljivosti surovin.

Splošne računske metode

Vse naprave, ki niso trajno zaprte, morajo biti vključene v odgovor na poizvedbo.

Izračun največje možne proizvodnje temelji na predvidevanju normalnih pogojev delovanj, med katerimi so:

| — | normalna razpoložljivost dela, kar pomeni, da se največja možna proizvodnja ne spremeni, ko se obrat prilagodi nihajočim razmeram na trgu z začasnimi zmanjšanji ali s povečanji stopnje zaposlenih, |
| --- | --- |

—

normalna razpoložljivost dela, kar pomeni, da se največja možna proizvodnja ne spremeni, ko se obrat prilagodi nihajočim razmeram na trgu z začasnimi zmanjšanji ali s povečanji stopnje zaposlenih,

| — | normalna razpoložljivost opreme, kar pomeni, da je treba poskrbeti za nadomestilo za redna zaprtja, plačane počitnice, rutinsko vzdrževanje in, po potrebi, za sezonsko dosegljivost elektrike (1), |
| --- | --- |

—

normalna razpoložljivost opreme, kar pomeni, da je treba poskrbeti za nadomestilo za redna zaprtja, plačane počitnice, rutinsko vzdrževanje in, po potrebi, za sezonsko dosegljivost elektrike (1),

| — | normalna razpoložljivost surovin, |
| --- | --- |

—

normalna razpoložljivost surovin,

| — | normalna razporeditev bremena, surovin in polizdelkov (razen če je drugače določeno, „normalno“ pomeni količino iz prejšnjega leta), za različne naprave, če so iz razlogov, posebnih za neko napravo, potrebne spremembe v razporeditvi, lahko do njih pride le, če je količina surovin in polizdelkov na voljo v zadostnih količinah, |
| --- | --- |

—

normalna razporeditev bremena, surovin in polizdelkov (razen če je drugače določeno, „normalno“ pomeni količino iz prejšnjega leta), za različne naprave, če so iz razlogov, posebnih za neko napravo, potrebne spremembe v razporeditvi, lahko do njih pride le, če je količina surovin in polizdelkov na voljo v zadostnih količinah,

| — | normalna ponudba, enaka ponudbi iz prejšnjega leta, razen če so načrtovane nekatere spremembe, |
| --- | --- |

—

normalna ponudba, enaka ponudbi iz prejšnjega leta, razen če so načrtovane nekatere spremembe,

| — | prodaja izdelkov poteka gladko, |
| --- | --- |

—

prodaja izdelkov poteka gladko,

| — | ne pride do stavk ali začasnega razpusta delavcev, |
| --- | --- |

—

ne pride do stavk ali začasnega razpusta delavcev,

| — | ne pride do tehničnih težav ali odpovedi naprav, |
| --- | --- |

—

ne pride do tehničnih težav ali odpovedi naprav,

| — | ni resnih motenj dela zaradi vremena, npr. poplav. |
| --- | --- |

—

ni resnih motenj dela zaradi vremena, npr. poplav.

Začetek ali prenehanje obratovanja

Če bo naprava začela delovati, trajno zaprta, prenesena ali prodana v zadevnem letu, je treba upoštevati datum, ko pride do vnosa ali umika, in največjo možno proizvodnjo izračunati po načelu časovnega sorazmerja za mesece, v katerih bo ta naprava delovala. V primeru nove opreme, še posebej zelo velikih shem, je treba previdno predvidevati proizvodnjo v obdobju postavitve, ki lahko traja več let.

1.   Jeklarne

—   Konverterska jekla: v primeru konverterskih jekel (npr. LD, OBM itd.) je treba železarne in jeklarne upoštevati skupaj, to pomeni, da je lahko največja možna proizvodnja omejena z razpoložljivostjo vroče kovine; v takih primerih mora biti največja možna proizvodnja izračunana na podlagi razpoložljivega železa, ki omogoča normalno razporeditev železa med jeklarnami, kovačnicami, napravami za granuliranje in ustrezno prodajo ter normalno količino odpadkov, ki jo zahteva 1 tona končanega izdelka.

—   Električna jekla: treba je upoštevati razpoložljive zaloge električne energije.

—   Splošno: v nekaterih pomožnih napravah lahko prihaja do tehničnih ozkih grl, ki lahko na primer omejijo sočasno uporabo na le dve peči od treh. (Razlog zato je lahko tehnično ozko grlo v preskrbi s kisikom, v globinskih pečeh, pri mostnih dvigalih itd.). Zato je treba za vsako talilnico upoštevati vso pomožno opremo, ki vpliva na njeno delovanje.

2.   Valjarne in linije prevlek

Največja možna proizvodnja valjarne ali linije prevlek mora biti postavljena na temelju ponudbe, to je na temelju stalnih količin določenih velikosti in delov izdelka. Če podjetje zaradi nepredvidljivih tržnih razmer ne more izdelati napovedi, je treba uporabiti ponudbo iz prejšnjega leta.

Največjo možno proizvodnjo je treba izračunati na podlagi normalnega obsega razsežnosti polizdelkov, namenjenih v valjarno.

Pri izračunu največje možne proizvodnje je treba upoštevati ozka grla pri vhodu in izhodu, do katerih pride v celotni napravi, npr. dostopnost polizdelkov, zmogljivost obdelovanja ali dokončanja izdelka.

Nakup jeklenih polizdelkov lahko poveča največjo možno proizvodnjo sicer omejene valjarne ali skupine le, če je potrebna količina jeklenih polizdelkov na voljo v letu dobrih tržnih pogojev. To načeloma pomeni dolgoročne pogodbe ali dobro organizirane programe preskrbe.

Načeloma bi moralo, v integriranem obratu ali obratu posamezne skupine, vladati ravnovesje med proizvodnjo jekla in proizvodnjo valjanih izdelkov, če je mogoča normalna razporeditev razpoložljivega jekla med valjarnami, livarnami in polizdelkov za izdelovanje cevi ali kovanje.

V zvezi z dejansko proizvodnjo (oznaka ACP) je treba poročati o bruto osnovi po koncu vsakega koraka postopka, pred spremembami.

Vključiti je treba vse izdelke, proizvedene v valjarni, ne glede na to, ali so za svoj račun. Zlasti vsi izdelki, proizvedeni po naročilu, bi morali biti vključeni v proizvodnjo obratov, v katerih so bili izdelani, in ne obratov, v katerih so bila naročena dela. Zajeti je treba vse izdelke in kakovosti (nelegirane in legirane stopnje), tudi izdelke nižje vrednosti, ki niso namenjeni takojšnjemu pretaljenju, kot so stranski proizvodi, odrezki pločevine in igle/posneti robovi; proizvode, ki izhajajo iz rezanja valjanih ali delno valjanih jeklenih izdelkov, ali polizdelke, katerih deli z napako so namenjeni takojšnjemu pretaljenju.

Prenos podatkov v zvezi z dejansko proizvodnjo ni obvezen.

Za vsako tovarno mora biti izpolnjen poseben vprašalnik, čeprav je več tovarn del istega podjetja.

Specifikacije

Oznaka:

Naslov: Koks

Proizvodnja iz koksarniških peči.

Oznaka:

Naslov: Priprava šarže

Proizvodnja iz naprav za sintranje, peletiranje in iz drugih naprav, ki proizvajajo aglomerirane materiale za šarže plavža in neposredno zmanjšano železovo gobo.

Oznaka:

Naslov: Grodelj in ferozlitine

Proizvodnja vsega železa, zrcalovine in visokoogljičnega feromangana iz plavžev in električnih peči za proizvodnjo železa.

Oznaka:

Naslov: Surovo jeklo

Skupno surovo jeklo.

Oznaka:

Naslov: za električne peči

od tega surovo železo iz električnih (obločnih in indukcijskih) peči.

Oznaka:

Naslov: za kontinuirno litje

od tega kontinuirno lite palice, blumi, gredice, profili in polizdelki za cevi.

Oznaka:

Naslov: Izdelki, neposredno proizvedeni z vročim valjanjem (5051 + 5052)

Sem spadajo v celoti vroče valjani izdelki.

Oznaka:

Naslov: Ploščati izdelki

Sem spadajo v celoti vroče valjani ploščati izdelki.

Oznaka:

Naslov: Podolgovati izdelki

Skupno vroče valjani dolgi izdelki. Ta oznaka vključuje – zaradi lažjega razumevanja – valjane polizdelke za cevi, saj jih je nemogoče uvrstiti kam drugam.

Oznaka:

Naslov: Izdelki iz vroče valjanih izdelkov

(Razen prevlečeni izdelki)

Izdelki iz vroče valjanih izdelkov (razen izdelkov za prevleke). Ta oznaka vključuje vroče ozke trakove iz vroče valjanih širokih trakov, vroče plošče iz vroče valjanih širokih trakov, hladno valjane ploščate izdelke v obliki pločevine ali svitkov.

Oznaka:

Naslov: izdelki, proizvedeni s hladnim valjanjem

od tega ploščati izdelki (pločevina in trakovi), pridobljeni s hladnim valjanjem.

Oznaka:

Naslov: Prevlečeni izdelki

Pod to oznako sodijo jekla za pakiranje (bela pločevina, pokositrena pločevina in trakovi, ESPJ), vroče omakana pločevina ali pločevina, elektrolitsko prevlečena s kovino, plošče in svitki, ploski ali valoviti, prevlečeni z organskimi prevlekami.

Opredelitev oznak te raziskave temelji na nekdanjem vprašalniku Eurostat ESPJ 2-61.

---

(1)  Redne obnove v večletnem obdobju (npr. plavžev) se lahko zmanjšajo na letno povprečje.

---

PRILOGA II

TEHNIČNA OBLIKA

1.   OBLIKA PODATKOV

Podatke se pošlje kot skupek zapisov, od katerih velika večina opisuje značilnosti podatkov (državo, leto, gospodarsko dejavnost itd). Sam podatek je število, ki se lahko poveže z oznakami in pojasnili v opombah. Zaupni podatki morajo biti poslani z resnično vrednostjo, zapisano v polju vrednosti, in označeni z oznako, ki označuje naravo zaupnega podatka, dodanega zapisu.

2.   STRUKTURA ZAPISA

Zapis je narejen iz polj spremenljive dolžine, ločenih s podpičjem (;). Za vašo informacijo je največja pričakovana dolžina prikazana v tabeli. Z leve proti desni so:

| Polje | Vrsta | Največja dolžina | Vrednosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Serija | A | 3 | Alfanumerična šifra serije (glej spodnji seznam). |
| Leto | A | 4 | Leto s štirimi številkami, npr. 2003. |
| Država | A | 6 | Šifra države (glej spodnji seznam). |
| Vrsta proizvodnje | A | 3 | Zaradi razlikovanja največje mogoče proizvodnje od dejanske proizvodnje (uporablja se le za statistične podatke o zmogljivosti) ali zaradi razlikovanja vrste obrata (naprava za pripravo šarže, valjarne, plavži in plavži in električne peči za proizvodnjo železa, postaje za proizvajanje električne energije, talilnice, drugi obrat) (uporablja se le za statistične podatke o porabi goriva in energije). |
| Spremenljivka | A | 4 | Šifra spremenljivke. Šifre, določene v Uredbi št. 48/2004 o pripravi letne statistike Skupnosti za jeklarsko industrijo za referenčna leta 2003–2009, imajo 4 znake (glej spodnji seznam). |
| Vrednost podatka | N | 12 | Številčna vrednost podatkov, izražena kot celo število brez decimalk. |
| Oznaka zaupnosti | A | 1 | A, B, C, D: označuje, da so podatki zaupni in razlog za zaupnost (glej spodnji seznam). Prazen prostor označuje nezaupen podatek. |
| Dominantnost | N | 3 | Številčna vrednost manjša ali enaka 100. To označuje, kolikšen je odstotek, s katerim eno ali dve podjetji prevladujeta nad podatkom in je zaradi tega zaupen. Vrednost je zaokrožena na najbližje celo število: 90,3 npr. postane 90, 94,50 postane 95. Za podatke, ki niso zaupni, ostane polje prazno. To polje se uporabi samo, kadar sta bili oznaki zaupnosti B ali C uporabljeni v prejšnjem polju. |
| Merska enota vrednosti podatka | A | 4 | Šifre, ki označujejo enote |

Polje

Vrsta

Največja dolžina

Vrednosti

Serija

A

3

Alfanumerična šifra serije (glej spodnji seznam).

Leto

A

4

Leto s štirimi številkami, npr. 2003.

Država

A

6

Šifra države (glej spodnji seznam).

Vrsta proizvodnje

A

3

Zaradi razlikovanja največje mogoče proizvodnje od dejanske proizvodnje (uporablja se le za statistične podatke o zmogljivosti) ali zaradi razlikovanja vrste obrata (naprava za pripravo šarže, valjarne, plavži in plavži in električne peči za proizvodnjo železa, postaje za proizvajanje električne energije, talilnice, drugi obrat) (uporablja se le za statistične podatke o porabi goriva in energije).

Spremenljivka

A

4

Šifra spremenljivke. Šifre, določene v Uredbi št. 48/2004 o pripravi letne statistike Skupnosti za jeklarsko industrijo za referenčna leta 2003–2009, imajo 4 znake (glej spodnji seznam).

Vrednost podatka

N

12

Številčna vrednost podatkov, izražena kot celo število brez decimalk.

Oznaka zaupnosti

A

1

A, B, C, D: označuje, da so podatki zaupni in razlog za zaupnost (glej spodnji seznam). Prazen prostor označuje nezaupen podatek.

Dominantnost

N

3

Številčna vrednost manjša ali enaka 100. To označuje, kolikšen je odstotek, s katerim eno ali dve podjetji prevladujeta nad podatkom in je zaradi tega zaupen. Vrednost je zaokrožena na najbližje celo število: 90,3 npr. postane 90, 94,50 postane 95. Za podatke, ki niso zaupni, ostane polje prazno. To polje se uporabi samo, kadar sta bili oznaki zaupnosti B ali C uporabljeni v prejšnjem polju.

Merska enota vrednosti podatka

A

4

Šifre, ki označujejo enote

3.   OPIS POLJ

3.1   Vrsta serij

| Vrste serij | Oznaka |
| --- | --- |
| Letni statistični podatki o bilanci stanja za odpadke iz jekla in litega železa | S10 |
| Letni statistični podatki o porabi goriva in energije, razčlenjeni po vrsti obrata | S2A |
| Letni statistični podatki v bilanci stanja za električno energijo v jeklarski industriji | S2B |
| Poizvedba o naložbah v železarski in jeklarski industriji | S3A |
| Letni statistični podatki o zmogljivosti | S3B |

Vrste serij

Oznaka

Letni statistični podatki o bilanci stanja za odpadke iz jekla in litega železa

S10

Letni statistični podatki o porabi goriva in energije, razčlenjeni po vrsti obrata

S2A

Letni statistični podatki v bilanci stanja za električno energijo v jeklarski industriji

S2B

Poizvedba o naložbah v železarski in jeklarski industriji

S3A

Letni statistični podatki o zmogljivosti

S3B

3.2   Države

| Država | Oznaka |
| --- | --- |
| Belgija | BE |
| Češka | CZ |
| Danska | DK |
| Nemčija | DE |
| Estonija | EE |
| Grčija | GR |
| Španija | ES |
| Francija | FR |
| Irska | IE |
| Italija | IT |
| Ciper | CY |
| Latvija | LV |
| Litva | LT |
| Luksemburg | LU |
| Madžarska | HU |
| Malta | MT |
| Nizozemska | NL |
| Avstrija | AT |
| Portugalska | PT |
| Poljska | PL |
| Slovenija | SI |
| Slovaška | SK |
| Finska | FI |
| Švedska | SE |
| Združeno kraljestvo | UK |
| Islandija | IS |
| Lihtenštajn | LI |
| Norveška | NO |
| Švica | CH |

Država

Oznaka

Belgija

BE

Češka

CZ

Danska

DK

Nemčija

DE

Estonija

EE

Grčija

GR

Španija

ES

Francija

FR

Irska

IE

Italija

IT

Ciper

CY

Latvija

LV

Litva

LT

Luksemburg

LU

Madžarska

HU

Malta

MT

Nizozemska

NL

Avstrija

AT

Portugalska

PT

Poljska

PL

Slovenija

SI

Slovaška

SK

Finska

FI

Švedska

SE

Združeno kraljestvo

UK

Islandija

IS

Lihtenštajn

LI

Norveška

NO

Švica

CH

3.3   Vrsta proizvodnje ali vrsta obrata

| Vrsta proizvodnje | Oznaka |
| --- | --- |
| Največja proizvodnja | MPP |
| Dejanska proizvodnja (neobvezno) | ACP |
| Vrsta obrata | |
| Naprava za pripravo šarze | PLP |
| Valjarne | RMD |
| Plavži in električne peči za proizvodnjo železa | FRN |
| Postaje za proizvajanje električne energije | EGS |
| Talilnice | MLS |
| Drugi obrat | OTH |

Vrsta proizvodnje

Oznaka

Največja proizvodnja

MPP

Dejanska proizvodnja (neobvezno)

ACP

Vrsta obrata

Naprava za pripravo šarze

PLP

Valjarne

RMD

Plavži in električne peči za proizvodnjo železa

FRN

Postaje za proizvajanje električne energije

EGS

Talilnice

MLS

Drugi obrat

OTH

3.4   Spremenljivke in merska enota vrednosti podatka

| Oznaka | Naziv | Merska enota vrednosti podatka |
| --- | --- | --- |
| | Popis stanja odpadkov iz jekla in litega železa | Tone |
| 1010 | Zaloge na prvi dan v letu | MTON |
| 1020 | Nastanejo v okviru obrata | MTON |
| 1030 | Prejemi (1031 + 1032 + 1033) | MTON |
| 1031 | Od domačih virov | MTON |
| 1032 | Iz držav Skupnosti | MTON |
| 1033 | Iz tretjih držav | MTON |
| 1040 | Skupaj na voljo (1010 + 1020 + 1030) | MTON |
| 1050 | Skupna poraba ... | MTON |
| 1051 | ... za električne peči | MTON |
| 1052 | ... nerjavne odpadke | MTON |
| 1060 | Oddaja | MTON |
| 1070 | Zaloge na zadnji dan v letu (1040 – 1050 – 1060) | MTON |
| | Poraba goriva in energije | |
| 2010 | Trdna goriva (2011 + 2012) | MTON |
| 2011 | Koks | MTON |
| 2012 | Druga trdna goriva | MTON |
| 2020 | Tekoča goriva | MTON |
| 2030 | Plin (2031 + 2032 + 2033 + 2034) | GJ |
| 2031 | Plavžni plin | GJ |
| 2032 | Koksarniški plin | GJ |
| 2033 | Konverterski plin | GJ |
| 2034 | Drugi plini | GJ |
| 2040 | Zunanje oddaje plavžnega plina | GJ |
| 2050 | Zunanje oddaje konverterskega plina | GJ |
| | Letni statistični podatki v bilanci stanja za električno energijo v jeklarski industriji | MWh |
| 3100 | Viri (3101 + 3102) | MWh |
| 3101 | Bruto proizvodnja | MWh |
| 3102 | Prejemi od zunaj | MWh |
| 3200 | Porabljeno (3210 + 3220 + 3230) | MWh |
| 3210 | Poraba po napravi
  (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217) | MWh |
| 3211 | Naprava za sintranje in naprava za pripravo vsipa | MWh |
| 3212 | Plavži in električne peči za proizvodnjo železa | MWh |
| 3213 | Električne talilnice in kontinuirno litje | MWh |
| 3214 | Druge talilnice in kontinuirno litje | MWh |
| 3215 | Valjarne | MWh |
| 3216 | Postaje za proizvajanje električne energije | MWh |
| 3217 | Drugi obrat | MWh |
| 3220 | Zunanje oddaje | MWh |
| 3230 | Izgube | MWh |

Oznaka

Naziv

Merska enota vrednosti podatka

Popis stanja odpadkov iz jekla in litega železa

Tone

1010

Zaloge na prvi dan v letu

MTON

1020

Nastanejo v okviru obrata

MTON

1030

Prejemi (1031 + 1032 + 1033)

MTON

1031

Od domačih virov

MTON

1032

Iz držav Skupnosti

MTON

1033

Iz tretjih držav

MTON

1040

Skupaj na voljo (1010 + 1020 + 1030)

MTON

1050

Skupna poraba ...

MTON

1051

... za električne peči

MTON

1052

... nerjavne odpadke

MTON

1060

Oddaja

MTON

1070

Zaloge na zadnji dan v letu (1040 – 1050 – 1060)

MTON

Poraba goriva in energije

2010

Trdna goriva (2011 + 2012)

MTON

2011

Koks

MTON

2012

Druga trdna goriva

MTON

2020

Tekoča goriva

MTON

2030

Plin (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

GJ

2031

Plavžni plin

GJ

2032

Koksarniški plin

GJ

2033

Konverterski plin

GJ

2034

Drugi plini

GJ

2040

Zunanje oddaje plavžnega plina

GJ

2050

Zunanje oddaje konverterskega plina

GJ

Letni statistični podatki v bilanci stanja za električno energijo v jeklarski industriji

MWh

3100

Viri (3101 + 3102)

MWh

3101

Bruto proizvodnja

MWh

3102

Prejemi od zunaj

MWh

3200

Porabljeno (3210 + 3220 + 3230)

MWh

3210

Poraba po napravi

(3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

MWh

3211

Naprava za sintranje in naprava za pripravo vsipa

MWh

3212

Plavži in električne peči za proizvodnjo železa

MWh

3213

Električne talilnice in kontinuirno litje

MWh

3214

Druge talilnice in kontinuirno litje

MWh

3215

Valjarne

MWh

3216

Postaje za proizvajanje električne energije

MWh

3217

Drugi obrat

MWh

3220

Zunanje oddaje

MWh

3230

Izgube

MWh

Denarni podatki morajo biti, za države v euroobmočju, izraženi v tisočih eurov, za države zunaj euroobmočja pa v tisočih nacionalne valute.

| Oznaka | Naziv | Merska enota vrednosti podatka |
| --- | --- | --- |
| | Naložbeni odhodki v železarski in jeklarski industriji | Tisoči eurov ali tisoči nacionalne valute |
| 4010 | Koksarna | KEUR ali KNC |
| 4020 | Naprava za pripravo šarže | KEUR ali KNC |
| 4030 | Naprava za proizvodnjo železa in ferozlitin (vključno s plavži) | KEUR ali KNC |
| 4040 | Talilnice v jeklarnah | KEUR ali KNC |
| 4041 | Za električne peči | KEUR ali KNC |
| 4050 | Kontinuirno litje | KEUR ali KNC |
| 4060 | Valjarne (4061 + 4062 + 4063 + 4064) | KEUR ali KNC |
| 4061 | Ploščati izdelki | KEUR ali KNC |
| 4062 | Podolgovati izdelki | KEUR ali KNC |
| 4063 | Naprave za hladno valjanje širokih trakov | KEUR ali KNC |
| 4064 | Naprave za prevleke | KEUR ali KNC |
| 4070 | Drugi obrat | KEUR ali KNC |
| 4100 | Splošno skupaj (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070) | KEUR ali KNC |
| 4200 | Za boj proti onesnaževanju | KEUR ali KNC |
| | Največja mogoča proizvodnja v železarski in jeklarski industriji (zmogljivost) | 1 000 ton na leto |
| 5010 | Koks | 1 000 |
| 5020 | Priprava šarže | 1 000 |
| 5030 | Grodelj in ferozlitine | 1 000 |
| 5040 | Surovo jeklo | 1 000 |
| 5041 | Za električne peči | 1 000 |
| 5042 | Za kontinuirno litje | 1 000 |
| 5050 | Izdelki, neposredno proizvedeni z vročim valjanjem (5051 + 5052) | 1 000 |
| 5051 | Ploščati izdelki | 1 000 |
| 5052 | Podolgovati izdelki | 1 000 |
| 5060 | Izdelki iz vroče valjanih izdelkov (razen prevlečenih izdelkov) | 1 000 |
| 5061 | Izdelki, proizvedeni s hladnim valjanjem | 1 000 |
| 5070 | Prevlečeni izdelki | 1 000 |

Oznaka

Naziv

Merska enota vrednosti podatka

Naložbeni odhodki v železarski in jeklarski industriji

Tisoči eurov ali tisoči nacionalne valute

4010

Koksarna

KEUR ali KNC

4020

Naprava za pripravo šarže

KEUR ali KNC

4030

Naprava za proizvodnjo železa in ferozlitin (vključno s plavži)

KEUR ali KNC

4040

Talilnice v jeklarnah

KEUR ali KNC

4041

Za električne peči

KEUR ali KNC

4050

Kontinuirno litje

KEUR ali KNC

4060

Valjarne (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

KEUR ali KNC

4061

Ploščati izdelki

KEUR ali KNC

4062

Podolgovati izdelki

KEUR ali KNC

4063

Naprave za hladno valjanje širokih trakov

KEUR ali KNC

4064

Naprave za prevleke

KEUR ali KNC

4070

Drugi obrat

KEUR ali KNC

4100

Splošno skupaj (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070)

KEUR ali KNC

4200

Za boj proti onesnaževanju

KEUR ali KNC

Največja mogoča proizvodnja v železarski in jeklarski industriji (zmogljivost)

1 000 ton na leto

5010

Koks

1 000

5020

Priprava šarže

1 000

5030

Grodelj in ferozlitine

1 000

5040

Surovo jeklo

1 000

5041

Za električne peči

1 000

5042

Za kontinuirno litje

1 000

5050

Izdelki, neposredno proizvedeni z vročim valjanjem (5051 + 5052)

1 000

5051

Ploščati izdelki

1 000

5052

Podolgovati izdelki

1 000

5060

Izdelki iz vroče valjanih izdelkov (razen prevlečenih izdelkov)

1 000

5061

Izdelki, proizvedeni s hladnim valjanjem

1 000

5070

Prevlečeni izdelki

1 000

3.5   Oznake zaupnosti

Od držav članic se pričakuje, da z oznakami, naštetih spodaj, jasno označijo, kateri podatki so zaupni:

| Razlog za zaupnost | Oznaka |
| --- | --- |
| Premalo podjetij | A |
| Pretežni del podatkov odpade na eno podjetje | B |
| Pretežni del podatkov odpade na dve podjetij | C |
| Zaupen podatek zaradi sekundarne zaupnosti | D |

Razlog za zaupnost

Oznaka

Premalo podjetij

A

Pretežni del podatkov odpade na eno podjetje

B

Pretežni del podatkov odpade na dve podjetij

C

Zaupen podatek zaradi sekundarne zaupnosti

D

4.   PRIMERI ZAPISOV

Primer št. 1

S10;2003;DE;;1010;12345;;;MTON

Kar zadeva letne statistične podatke o bilanci stanja za odpadke iz jekla in litega železa, so zaloge 1.1.2003 v Nemčiji obsegale 12 345 ton. Ti podatki niso zaupni.

Primer št. 2

S3B;2003;SK;MPP;5010;12000;;;MTON

Kar zadeva letne statistične podatke o zmogljivosti, je bila največja možna proizvodnja koksa v Slovaški leta 2003 12 000 ton. Ti podatki niso zaupni.

Primer št. 3

S3B;2003;ES;ACP;5040;12000;B;95;MTON

Kar zadeva letne statistične podatke o zmogljivosti, je bila največja možna proizvodnja surovega jekla v Španiji leta 2003 12 000 ton. Podatki so zaupni, saj eno podjetje prevladuje nad podatki in predstavlja 95 % celotne proizvodnje.

5.   ELEKTRONSKA OBLIKA

Države članice Komisiji (Eurostat) prenesejo podatke in metapodatke, ki jih zahteva ta Uredba, v elektronski obliki v skladu s standardom izmenjave, ki ga predlaga Komisija (Eurostat).

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/71

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. maja 2005

o potrebnih ukrepih v zvezi s trgovinsko oviro, ki jo povzroča trgovinska praksa Brazilije in ki vpliva na trgovino s protektiranimi gumami

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1302)

(2005/388/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (1), in zlasti členov 12(1) in 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 5. novembra 2003 prejela pritožbo v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 3286/94 („Uredba o trgovinskih ovirah“). Pritožbo je vložil Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques („BIPAVER“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 5. novembra 2003 prejela pritožbo v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 3286/94 („Uredba o trgovinskih ovirah“). Pritožbo je vložil Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques („BIPAVER“).

| (2) | Pritožba je zadevala nekatere domnevne brazilske trgovinske prakse, ki so preprečevale uvoz protektiranih gum (2) v Brazilijo. V pritožbi je bilo še zlasti navedeno, da te prakse niso v skladu s členoma III in IX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini („GATT 1994“). Na tej osnovi je pritožnik zaprosil, da Komisija ustrezno ukrepa. |
| --- | --- |

(2)

Pritožba je zadevala nekatere domnevne brazilske trgovinske prakse, ki so preprečevale uvoz protektiranih gum (2) v Brazilijo. V pritožbi je bilo še zlasti navedeno, da te prakse niso v skladu s členoma III in IX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini („GATT 1994“). Na tej osnovi je pritožnik zaprosil, da Komisija ustrezno ukrepa.

| (3) | Pritožba je vsebovala dovolj dokazov, da upraviči začetek postopka preverjanja Skupnosti v skladu s členom 8(1) Uredbe o trgovinskih ovirah. Komisija je posledično 7. januarja 2004 (3) sprožila postopek, potem ko se je posvetovala z državami članicami v okviru svetovalnega odbora. |
| --- | --- |

(3)

Pritožba je vsebovala dovolj dokazov, da upraviči začetek postopka preverjanja Skupnosti v skladu s členom 8(1) Uredbe o trgovinskih ovirah. Komisija je posledično 7. januarja 2004 (3) sprožila postopek, potem ko se je posvetovala z državami članicami v okviru svetovalnega odbora.

| (4) | Po začetku postopka preverjanja je Komisija opravila preiskavo. Preiskava je zajela domnevno prepoved uvoza in denarne kazni v zvezi z uvoženimi protektiranimi gumami. |
| --- | --- |

(4)

Po začetku postopka preverjanja je Komisija opravila preiskavo. Preiskava je zajela domnevno prepoved uvoza in denarne kazni v zvezi z uvoženimi protektiranimi gumami.

| (5) | Preiskava je zajela ustrezno brazilsko zakonodajo v zvezi s prepovedjo uvoza in uvedbo denarnih kazni ter je enakovredno upoštevala mnenja, ki so jih izrazila različna brazilska vladna ministrstva in brazilska trgovinska združenja. |
| --- | --- |

(5)

Preiskava je zajela ustrezno brazilsko zakonodajo v zvezi s prepovedjo uvoza in uvedbo denarnih kazni ter je enakovredno upoštevala mnenja, ki so jih izrazila različna brazilska vladna ministrstva in brazilska trgovinska združenja.

| (6) | Preiskava je pokazala, da brazilski preiskovani ukrepi niso v skladu z vrsto določb GATT 1994, še zlasti s členi I:1, III:4, XI:1 in XIII:1, in niso upravičeni v skladu s členom XX GATT 1994, pooblastilno klavzulo in drugimi veljavnimi instrumenti mednarodnega prava. Ker sporazum STO prepoveduje dvomljive prakse, obstajajo dokazi za trgovinsko oviro v smislu člena 2(1) Uredbe o trgovinskih ovirah. |
| --- | --- |

(6)

Preiskava je pokazala, da brazilski preiskovani ukrepi niso v skladu z vrsto določb GATT 1994, še zlasti s členi I:1, III:4, XI:1 in XIII:1, in niso upravičeni v skladu s členom XX GATT 1994, pooblastilno klavzulo in drugimi veljavnimi instrumenti mednarodnega prava. Ker sporazum STO prepoveduje dvomljive prakse, obstajajo dokazi za trgovinsko oviro v smislu člena 2(1) Uredbe o trgovinskih ovirah.

| (7) | Preiskava je pokazala, da je bila Brazilija pomemben trg za evropske proizvajalce protektiranih gum pred uvedbo prepovedi 25. septembra 2000. V obdobju 1995–2000 se je izvoz protektiranih gum za osebne avtomobile v Brazilijo povprečno povečal za 58 % in v letu 2001, tj. po uvedbi prepovedi, prvič v šestih letih upadel za 32 %. |
| --- | --- |

(7)

Preiskava je pokazala, da je bila Brazilija pomemben trg za evropske proizvajalce protektiranih gum pred uvedbo prepovedi 25. septembra 2000. V obdobju 1995–2000 se je izvoz protektiranih gum za osebne avtomobile v Brazilijo povprečno povečal za 58 % in v letu 2001, tj. po uvedbi prepovedi, prvič v šestih letih upadel za 32 %.

| (8) | Po uvedbi prepovedi se je izvoz bodisi po zaslugi uvoznih dovoljenj, ki so bila še vedno v obtoku, bodisi kot posledica pravne preveritve, ki so jo nekateri uvozniki opravili pri brazilskih sodiščih, sicer nadaljeval, vendar je očitno, da se je trg za evropske izvoznike postopoma zapiral. Četudi je veliko izvoznikov Skupnosti na koncu vendarle našlo nove trge, še vedno niso mogli nadomestiti visokega deleža svojih izvoznih prihodkov iz Brazilije. Vsi niso bili uspešni pri iskanju novih trgov ali pri uvajanju nove proizvodne linije protektiranih gum za posebna vozila (4×4, športna itd.), zato je prepoved skupaj z drugimi dejavniki (zapoznela plačila brazilskih uvoznikov, tečajna nihanja) privedla nekatere proizvajalce Skupnosti do stečaja. |
| --- | --- |

(8)

Po uvedbi prepovedi se je izvoz bodisi po zaslugi uvoznih dovoljenj, ki so bila še vedno v obtoku, bodisi kot posledica pravne preveritve, ki so jo nekateri uvozniki opravili pri brazilskih sodiščih, sicer nadaljeval, vendar je očitno, da se je trg za evropske izvoznike postopoma zapiral. Četudi je veliko izvoznikov Skupnosti na koncu vendarle našlo nove trge, še vedno niso mogli nadomestiti visokega deleža svojih izvoznih prihodkov iz Brazilije. Vsi niso bili uspešni pri iskanju novih trgov ali pri uvajanju nove proizvodne linije protektiranih gum za posebna vozila (4×4, športna itd.), zato je prepoved skupaj z drugimi dejavniki (zapoznela plačila brazilskih uvoznikov, tečajna nihanja) privedla nekatere proizvajalce Skupnosti do stečaja.

| (9) | Dokazi jasno kažejo, da je industrija Skupnosti utrpela in še vedno trpi zaradi škodljivih učinkov v smislu člena 2(4) Uredbe o trgovinskih ovirah. |
| --- | --- |

(9)

Dokazi jasno kažejo, da je industrija Skupnosti utrpela in še vedno trpi zaradi škodljivih učinkov v smislu člena 2(4) Uredbe o trgovinskih ovirah.

| (10) | Podatki o izvozu in odgovori na vprašalnike, ki jih je Komisija poslala evropskim proizvajalcem in izvoznikom protektiranih gum, potrjujejo trditev te gospodarske panoge Skupnosti, da je bila Brazilija pomemben izvozni trg pred uvedbo prepovedi in da je pričakovala letno prodajo, ki naj bi dosegla 3 milijone kosov do konca leta 2002. Dokazi tudi podpirajo njeno trditev, da je v zadnjih treh letih utrpela škodo zaradi brazilske prepovedi uvoza. V nekaterih primerih so bila podjetja, ki niso mogla najti novih izvoznih trgov, likvidirana. |
| --- | --- |

(10)

Podatki o izvozu in odgovori na vprašalnike, ki jih je Komisija poslala evropskim proizvajalcem in izvoznikom protektiranih gum, potrjujejo trditev te gospodarske panoge Skupnosti, da je bila Brazilija pomemben izvozni trg pred uvedbo prepovedi in da je pričakovala letno prodajo, ki naj bi dosegla 3 milijone kosov do konca leta 2002. Dokazi tudi podpirajo njeno trditev, da je v zadnjih treh letih utrpela škodo zaradi brazilske prepovedi uvoza. V nekaterih primerih so bila podjetja, ki niso mogla najti novih izvoznih trgov, likvidirana.

| (11) | Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da je v smislu člena 12(1) Uredbe o trgovinskih ovirah v interesu Skupnosti, da se v okviru STO ukrepa v prizadevanju za hitro odpravo brazilske prepovedi uvoza protektiranih gum, kar predstavlja kršitev temeljnih pravil STO in trgovinsko oviro v smislu člena 2(1) Uredbe o trgovinskih ovirah. |
| --- | --- |

(11)

Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da je v smislu člena 12(1) Uredbe o trgovinskih ovirah v interesu Skupnosti, da se v okviru STO ukrepa v prizadevanju za hitro odpravo brazilske prepovedi uvoza protektiranih gum, kar predstavlja kršitev temeljnih pravil STO in trgovinsko oviro v smislu člena 2(1) Uredbe o trgovinskih ovirah.

| (12) | Za Skupnost je nadvse pomembno zagotoviti, da partnerji STO v polni meri spoštujejo svoje obveznosti, tako kakor se to zahteva od Skupnosti. Zato je za dobro delovanje večstranskega trgovinskega sistema bistveno, da se neskladnosti s pravili STO obravnavajo v okviru navedenega foruma. |
| --- | --- |

(12)

Za Skupnost je nadvse pomembno zagotoviti, da partnerji STO v polni meri spoštujejo svoje obveznosti, tako kakor se to zahteva od Skupnosti. Zato je za dobro delovanje večstranskega trgovinskega sistema bistveno, da se neskladnosti s pravili STO obravnavajo v okviru navedenega foruma.

| (13) | Poskusi, da bi se ta spor razrešil v okviru številnih sestankov z brazilskimi organi od uvedbe prepovedi in v celotnem času poteka te preiskave, niso pokazali pripravljenosti brazilskih oblasti za medsebojno dogovorjeno rešitev. Ker ni verjetno, da se bo brazilsko stališče spremenilo, je potreben začetek postopka v okviru Sporazuma STO o pravilih in postopkih poravnavanja sporov. |
| --- | --- |

(13)

Poskusi, da bi se ta spor razrešil v okviru številnih sestankov z brazilskimi organi od uvedbe prepovedi in v celotnem času poteka te preiskave, niso pokazali pripravljenosti brazilskih oblasti za medsebojno dogovorjeno rešitev. Ker ni verjetno, da se bo brazilsko stališče spremenilo, je potreben začetek postopka v okviru Sporazuma STO o pravilih in postopkih poravnavanja sporov.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora TBR – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora TBR –

SKLENILA:

Člen 1

Prepoved, ki jo je brazilska vlada uvedla na uvoz protektiranih gum, in s tem povezane denarne kazni se zdijo neskladne z brazilskimi obveznostmi v okviru Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije in zlasti z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 ter predstavlja trgovinsko oviro v smislu člena 2(1) Uredbe (ES) št. 3289/94.

Člen 2

Skupnost bo proti Braziliji sprožila postopke za poravnavo sporov v okviru Sporazuma o pravilih in postopkih poravnavanja sporov in drugih ustreznih določb STO za zagotovitev odprave trgovinske ovire.

V Bruslju, 2. maja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 356/95 (UL L 41, 23.2.1995, str. 3).

1

(2)  Postopek zadeva protektirane gume, ki spadajo pod tarifne oznake 4012 11, 4012 12, 4012 13 in 4012 19 kombinirane nomenklature. Protektirane gume so gume, ki so proizvedene z odstranitvijo voznega dela rabljene gume in namestitvijo novega protektorja (plasti).

2

(3)  UL C 3, 7.1.2004, str. 2.

3

---

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/73

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. maja 2005

o spremembah Odločbe Komisije 1999/217/ES o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1437)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/389/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 1996 o določitvi postopka Skupnosti za aromatične snovi, uporabljene ali namenjene za uporabo v ali na živilih (1), in zlasti člena 3(2) in člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 2232/96 predvideva postopek za določitev pravil v zvezi z aromatičnimi snovmi, uporabljenimi ali namenjenimi za uporabo v ali na živilih. Navedena uredba predvideva sprejetje registra aromatičnih snovi („registra“) potem, ko so države članice poslale sporočilo s seznamom aromatičnih snovi, ki se lahko uporabljajo v ali na živilih, v prometu na njihovem ozemlju, in ko navedeno sporočilo Komisija podrobno pregleda. Navedeni register je bil sprejet z Odločbo Komisije 1999/217/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 2232/96 predvideva postopek za določitev pravil v zvezi z aromatičnimi snovmi, uporabljenimi ali namenjenimi za uporabo v ali na živilih. Navedena uredba predvideva sprejetje registra aromatičnih snovi („registra“) potem, ko so države članice poslale sporočilo s seznamom aromatičnih snovi, ki se lahko uporabljajo v ali na živilih, v prometu na njihovem ozemlju, in ko navedeno sporočilo Komisija podrobno pregleda. Navedeni register je bil sprejet z Odločbo Komisije 1999/217/ES (2).

| (2) | Poleg tega Uredba (ES) št. 2232/96 predvideva program ovrednotenja aromatičnih snovi, da bi lahko preverili, ali izpolnjujejo splošna merila za uporabo aromatičnih snovi, navedenih v Prilogi k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Uredba (ES) št. 2232/96 predvideva program ovrednotenja aromatičnih snovi, da bi lahko preverili, ali izpolnjujejo splošna merila za uporabo aromatičnih snovi, navedenih v Prilogi k navedeni uredbi.

| (3) | Evropska agencija za varno hrano („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 13. julija 2004 o para-hidroksibenzoatih ugotovila, da propil 4-hidroksibenzoat (FL 09.915) učinkuje na spolne hormone in moške razmnoževalne organe pri mladih podganah. Agencija ni mogla priporočiti sprejemljivega dnevnega vnosa (SDI) te snovi, ker ni bilo jasne ravni brez opaznega škodljivega učinka (NOAEL). Uporaba propil 4-hidroksibenzoata kot aromatične snovi v hrani ni sprejemljiva, ker ne izpolnjuje splošnih meril za uporabo aromatičnih snovi, navedenih v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2232/96. Posledično je treba propil 4-hidroksibenzoat črtati iz registra. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varno hrano („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 13. julija 2004 o para-hidroksibenzoatih ugotovila, da propil 4-hidroksibenzoat (FL 09.915) učinkuje na spolne hormone in moške razmnoževalne organe pri mladih podganah. Agencija ni mogla priporočiti sprejemljivega dnevnega vnosa (SDI) te snovi, ker ni bilo jasne ravni brez opaznega škodljivega učinka (NOAEL). Uporaba propil 4-hidroksibenzoata kot aromatične snovi v hrani ni sprejemljiva, ker ne izpolnjuje splošnih meril za uporabo aromatičnih snovi, navedenih v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2232/96. Posledično je treba propil 4-hidroksibenzoat črtati iz registra.

| (4) | Agencija je v svojem mnenju z dne 7. decembra 2004 o alifatskih dialkoholih, diketonih in hidroksiketonih ugotovila, da je pentan-2,4-dion (FL 07.191) genotoksičen in vitro in in vivo. V skladu s tem njegova uporaba kot aromatične snovi ni sprejemljiva, ker ne izpolnjuje splošnih meril za uporabo aromatičnih snovi, navedenih v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2232/96. Posledično je treba pentan-2,4-dion črtati iz registra. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je v svojem mnenju z dne 7. decembra 2004 o alifatskih dialkoholih, diketonih in hidroksiketonih ugotovila, da je pentan-2,4-dion (FL 07.191) genotoksičen in vitro in in vivo. V skladu s tem njegova uporaba kot aromatične snovi ni sprejemljiva, ker ne izpolnjuje splošnih meril za uporabo aromatičnih snovi, navedenih v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2232/96. Posledično je treba pentan-2,4-dion črtati iz registra.

| (5) | Pri uporabi Uredbe (ES) št. 2232/96 in Priporočila Komisije 98/282/ES z dne 21. aprila 1998 o načinih, kako morajo države članice in države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru varovati intelektualno lastnino v povezavi z razvojem in izdelavo aromatičnih snovi iz Uredbe (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta (3) pri vrsti snovi, so države članice, ki pošljejo uradno obvestilo, zahtevale, da jih je treba registrirati tako, da se zavarujejo pravice intelektualne lastnine izdelovalca. |
| --- | --- |

(5)

Pri uporabi Uredbe (ES) št. 2232/96 in Priporočila Komisije 98/282/ES z dne 21. aprila 1998 o načinih, kako morajo države članice in države podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru varovati intelektualno lastnino v povezavi z razvojem in izdelavo aromatičnih snovi iz Uredbe (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta (3) pri vrsti snovi, so države članice, ki pošljejo uradno obvestilo, zahtevale, da jih je treba registrirati tako, da se zavarujejo pravice intelektualne lastnine izdelovalca.

| (6) | Varstvo v zvezi s temi snovmi, navedenimi v delu B registra, je omejeno na obdobje največ pet let od datuma prejema obvestila. Navedeno obdobje se je sedaj izteklo za 28 snovi, ki jih je posledično treba prenesti v del A registra. |
| --- | --- |

(6)

Varstvo v zvezi s temi snovmi, navedenimi v delu B registra, je omejeno na obdobje največ pet let od datuma prejema obvestila. Navedeno obdobje se je sedaj izteklo za 28 snovi, ki jih je posledično treba prenesti v del A registra.

| (7) | Zato je treba Odločbo 1999/217/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Odločbo 1999/217/ES ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 1999/217/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. maja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 299, 23.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 84, 27.3.1999, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/357/ES (UL L 113, 20.4.2004, str. 28).

2

(3)  UL L 127, 29.4.1998, str. 32.

3

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 1999/217/ES se spremeni:

| 1. | Del A se spremeni:






  (a) | Vrstici v preglednici za snovi, ki imata številki FL 07.191 (pentan-2,4-dion) in 09.915 (propil 4-hidroksibenzoat), se črtata. |
| --- | --- | --- |

1.

Del A se spremeni:

(a)

Vrstici v preglednici za snovi, ki imata številki FL 07.191 (pentan-2,4-dion) in 09.915 (propil 4-hidroksibenzoat), se črtata.

| (b) | V preglednico se vstavijo naslednje vrstice:












  Št. FL | Kemijska skupina | CAS | Ime | Fema | Einecs | Sinonimi | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.070 | 31 | 111-66-0 | 1-okten | | 203-893-7 | | |
| 01.071 | 31 | 111-67-1 | 2-okten | | 203-894-2 | | |
| 01.072 | 31 | 544-76-3 | heksadekan | | 280-878-9 | | |
| 07.251 | 21 | 577-16-2 | metilacetofenon | | | | Št. CAS ustreza 2- metilacetofenonu |
| 01.073 | 31 | 592-99-4 | 4-okten | | | | |
| 01.074 | 31 | 593-45-3 | oktadekan | | 209-790-3 | | |
| 16.084 | 30 | 627-67-8 | 3-metil-1-nitrobutan | | 211-008-0 | | |
| 01.075 | 31 | 629-78-7 | heptadekan | | 211-108-4 | | |
| 12.260 | 20 | 4131-76-4 | metil-2-metil-3-merkaptopropionat | | 223-949-4 | | |
| 12.261 | 20 | 6725-64-0 | metaneditiol | | | | |
| 01.076 | 31 | 20996-35-4 | 3,7-dekadien | | | | |
| 16.085 | 20 | 27959-66-6 | 4,4-dimetil-1,3-oksatian | | | | |
| 12.262 | 20 | 29414-47-9 | (metiltio)metanetiol | | | | |
| 05.210 | 04 | 30390-51-3 | 4-dodecenal | | 250-174-9 | | |
| 05.211 | 02 | 30689-75-9 | 6-metiloktanal | | | | |
| 14.166 | 30 | 32536-43-9 | indol ocetna kislina | | | | |
| 07.252 | 05 | 33665-27-9 | 4-okten-2-on | | | | |
| 02.244 | 04 | 54393-36-1 | 4-okten-1-ol | | | | |
| 10.070 | 09 | 57681-53-5 | 4-hidroksi-2-heptenojska kislina lakton | | 260-902-7 | | |
| 05.212 | 04 | 76261-02-4 | 6-dodecenal | | | | |
| 05.213 | 04 | 90645-87-7 | 5-nonenal | | | | |
| 15.124 | 29 | 103527-75-9 | 3-metil-2-buteniltiofen | | | rožni tiofen (Rose thiophene) | |
| 05.214 | 04 | 121052-28-6 | 8-dodecenal | | | | |
| 05.215 | 03 | 134998-59-7 | 2,6-dekadienal (c,c) | | | | |
| 05.216 | 03 | 134998-60-0 | 2,6-dekadienal (t,t) | | | | |
| 12.263 | 20 | | 3-merkapto-3-metilbutanal | | | | |
| 12.264 | 20 | 92585-08-5 | 4,2-tiopentanon | | | | |
| 03.021 | 16 | 142-96-1 | dibutil eter | | 205-575-3 | | |

(b)

V preglednico se vstavijo naslednje vrstice:

Št. FL

Kemijska skupina

CAS

Ime

Fema

Einecs

Sinonimi

Opombe

01.070

31

111-66-0

1-okten

203-893-7

01.071

31

111-67-1

2-okten

203-894-2

01.072

31

544-76-3

heksadekan

280-878-9

07.251

21

577-16-2

metilacetofenon

Št. CAS ustreza 2- metilacetofenonu

01.073

31

592-99-4

4-okten

01.074

31

593-45-3

oktadekan

209-790-3

16.084

30

627-67-8

3-metil-1-nitrobutan

211-008-0

01.075

31

629-78-7

heptadekan

211-108-4

12.260

20

4131-76-4

metil-2-metil-3-merkaptopropionat

223-949-4

12.261

20

6725-64-0

metaneditiol

01.076

31

20996-35-4

3,7-dekadien

16.085

20

27959-66-6

4,4-dimetil-1,3-oksatian

12.262

20

29414-47-9

(metiltio)metanetiol

05.210

04

30390-51-3

4-dodecenal

250-174-9

05.211

02

30689-75-9

6-metiloktanal

14.166

30

32536-43-9

indol ocetna kislina

07.252

05

33665-27-9

4-okten-2-on

02.244

04

54393-36-1

4-okten-1-ol

10.070

09

57681-53-5

4-hidroksi-2-heptenojska kislina lakton

260-902-7

05.212

04

76261-02-4

6-dodecenal

05.213

04

90645-87-7

5-nonenal

15.124

29

103527-75-9

3-metil-2-buteniltiofen

rožni tiofen (Rose thiophene)

05.214

04

121052-28-6

8-dodecenal

05.215

03

134998-59-7

2,6-dekadienal (c,c)

05.216

03

134998-60-0

2,6-dekadienal (t,t)

12.263

20

3-merkapto-3-metilbutanal

12.264

20

92585-08-5

4,2-tiopentanon

03.021

16

142-96-1

dibutil eter

205-575-3

| 2. | Preglednica iz dela B se nadomesti z naslednjim:
  Aromatične snovi, sporočene v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2232/96, za katere je bilo zahtevano varstvo pravic intelektualne lastnine izdelovalca







  Oznaka | Datum, ko je Komisija prejela uradno obvestilo | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| KN065 | 26.1.2001 | |
| KN074 | 18.4.2003 | 6 |
| KN075 | 18.4.2003 | 6 |
| KN076 | 18.4.2003 | 6 |

2.

Preglednica iz dela B se nadomesti z naslednjim:

Aromatične snovi, sporočene v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2232/96, za katere je bilo zahtevano varstvo pravic intelektualne lastnine izdelovalca

Oznaka

Datum, ko je Komisija prejela uradno obvestilo

Opombe

KN065

26.1.2001

KN074

18.4.2003

6

KN075

18.4.2003

6

KN076

18.4.2003

6

---

| 21.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/77

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 18. maja 2005

o peti spremembi Odločbe 2004/122/ES o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v Severni Koreji

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1451)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/390/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1), in zlasti člena 18(7) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 22(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2000/666/ES z dne 16. oktobra 2000 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in izdajanju veterinarskih potrdil za uvoz ptic, razen perutnine, in pogojih za karanteno (3) določa, da morajo države članice dovoliti uvoz ptic iz tretjih držav, ki so navedene kot članice Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (OIE), in da se navedene ptice pri vstopu v Skupnost pošlje v karanteno ter zanje izvede pregled. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2000/666/ES z dne 16. oktobra 2000 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in izdajanju veterinarskih potrdil za uvoz ptic, razen perutnine, in pogojih za karanteno (3) določa, da morajo države članice dovoliti uvoz ptic iz tretjih držav, ki so navedene kot članice Mednarodnega urada za živalske kužne bolezni (OIE), in da se navedene ptice pri vstopu v Skupnost pošlje v karanteno ter zanje izvede pregled.

| (2) | Demokratična ljudska republika Koreja (Severna Koreja) je potrdila izbruh aviarne influence na svojem ozemlju. Severna Koreja je član OIE in zato morajo države članice v skladu z Odločbo 2000/666/ES sprejeti uvoze takih ptic iz navedene države. Zaradi možnih resnih posledic v zvezi s posebnim sevom virusa aviarne influence, ki se je pojavil drugod v Aziji, je treba kot previdnostni ukrep uvoz navedenih ptic iz Severne Koreje začasno ustaviti. |
| --- | --- |

(2)

Demokratična ljudska republika Koreja (Severna Koreja) je potrdila izbruh aviarne influence na svojem ozemlju. Severna Koreja je član OIE in zato morajo države članice v skladu z Odločbo 2000/666/ES sprejeti uvoze takih ptic iz navedene države. Zaradi možnih resnih posledic v zvezi s posebnim sevom virusa aviarne influence, ki se je pojavil drugod v Aziji, je treba kot previdnostni ukrep uvoz navedenih ptic iz Severne Koreje začasno ustaviti.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (4), je uvoz nepredelanega perja in delov perja s poreklom iz Severne Koreje dovoljen. Glede na trenutno stanje bolezni v Severni Koreji je treba navedene uvoze začasno ustaviti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (4), je uvoz nepredelanega perja in delov perja s poreklom iz Severne Koreje dovoljen. Glede na trenutno stanje bolezni v Severni Koreji je treba navedene uvoze začasno ustaviti.

| (4) | Odločba Komisije 2004/122/ES z dne 6. februarja 2004 o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v več azijskih državah (5), je bila sprejeta kot odgovor na izbruhe aviarne influence v več azijskih državah. Člen 4 navedene Odločbe določa, da morajo države članice iz določenih držav začasno ustaviti uvoz nepredelanega perja in delov perja ter živih ptic, ki niso perutnina, kot je opredeljeno v Odločbi 2000/666/ES. Zaradi zdravja živali in javnega zdravja je treba Severno Korejo dodati med tretje države iz člena 4 Odločbe 2004/122/ES. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2004/122/ES z dne 6. februarja 2004 o nekaterih ukrepih zaščite v zvezi z aviarno influenco v več azijskih državah (5), je bila sprejeta kot odgovor na izbruhe aviarne influence v več azijskih državah. Člen 4 navedene Odločbe določa, da morajo države članice iz določenih držav začasno ustaviti uvoz nepredelanega perja in delov perja ter živih ptic, ki niso perutnina, kot je opredeljeno v Odločbi 2000/666/ES. Zaradi zdravja živali in javnega zdravja je treba Severno Korejo dodati med tretje države iz člena 4 Odločbe 2004/122/ES.

| (5) | Odločbo 2004/122/ES je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2004/122/ES je treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Člen 4(1) Odločbe 2004/122/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Države članice začasno ustavijo uvoz iz Kambodže, Kitajske, vključno z ozemljem Hong Konga, Indonezije, Laosa, Malezije, Severne Koreje, Pakistana, Tajske in Vietnama:

| — | nepredelanega perja in delov perja, ter |
| --- | --- |

—

nepredelanega perja in delov perja, ter

| — | ‚živih ptic, ki niso perutnina‘, kakor so opredeljene v Odločbi 2000/666/ES, vključno s pticami, ki spremljajo svoje lastnike (ljubiteljske vrste ptic).“ |
| --- | --- |

—

‚živih ptic, ki niso perutnina‘, kakor so opredeljene v Odločbi 2000/666/ES, vključno s pticami, ki spremljajo svoje lastnike (ljubiteljske vrste ptic).“

Člen 2

Države članice spremenijo ukrepe za izvoz tako, da so v skladu s to odločbo in sprejete ukrepe takoj ustrezno objavijo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. maj 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 278, 31.10.2000, str. 26. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2002/279/ES (UL L 99, 16.4.2002, str. 17).

3

(4)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 416/2005 (UL L 66, 12.3.2005, str. 10).

4

(5)  UL L 36, 7.2.2004, str. 59. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/194/ES (UL L 63, 10.3.2005, str. 25).

5

---