# Europos Sąjungos L 93/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 93 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. balandžio 12d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 93

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. balandžio 12d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 549/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2005 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 550/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 416/2004, nustatantį pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 ir Reglamento (EB) Nr. 1535/2003 taikymu pagal pagalbos perdirbtiems vaisių ir daržovių produktams schemą išsamių taisyklių nustatymo | 3 |
| | * | 2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 551/2005, nustatantis papildomą sumą už pomidorus Čekijoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 416/2004 | 5 |
| | * | 2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 552/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezinių plytų importui į Bendriją | 6 |
| | | 2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 553/2005, dėl kai kurių Alpių ir kalnų veislių bulių, karvių bei telyčių, išskyrus skerstinus gyvulius, importo teisių perskirstymo, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1081/1999 nuostatomis | 31 |
| | | 2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 554/2005, nustatantis gvazdikų ir rožių Bendrijos gamintojo ir importo kainas, kad būtų galima taikyti tam tikrų gėlininkystės produktų, kurių kilmės šalis yra Jordanija, importo į Bendriją tvarką | 32 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 549/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2005 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 550/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 416/2004, nustatantį pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 ir Reglamento (EB) Nr. 1535/2003 taikymu pagal pagalbos perdirbtiems vaisių ir daržovių produktams schemą išsamių taisyklių nustatymo

3

*

2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 551/2005, nustatantis papildomą sumą už pomidorus Čekijoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 416/2004

5

*

2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 552/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezinių plytų importui į Bendriją

6

2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 553/2005, dėl kai kurių Alpių ir kalnų veislių bulių, karvių bei telyčių, išskyrus skerstinus gyvulius, importo teisių perskirstymo, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1081/1999 nuostatomis

31

2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 554/2005, nustatantis gvazdikų ir rožių Bendrijos gamintojo ir importo kainas, kad būtų galima taikyti tam tikrų gėlininkystės produktų, kurių kilmės šalis yra Jordanija, importo į Bendriją tvarką

32

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimas, dėl galvijų spermos ir šviežios kiaulienos importo iš Kanados supaprastintų pažymėjimų ir iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/639/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1002)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | 2005 m. kovo 7 d. Komiteto, įsteigto pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl abipusio pripažinimo, sprendimas Nr. 1/2005, susijęs su atitikties įvertinimo tarnybos įtraukimu į įrangos ir apsaugos sistemų, skirtų naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, sektorių priedo sąrašą | 40 |
| | * | 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos rekomendacija, dėl plačiajuosčio elektroninio ryšio elektros perdavimo linijomis (
  1
  ) | 42 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimas, dėl galvijų spermos ir šviežios kiaulienos importo iš Kanados supaprastintų pažymėjimų ir iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/639/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1002)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1002)

1

34

*

2005 m. kovo 7 d. Komiteto, įsteigto pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl abipusio pripažinimo, sprendimas Nr. 1/2005, susijęs su atitikties įvertinimo tarnybos įtraukimu į įrangos ir apsaugos sistemų, skirtų naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, sektorių priedo sąrašą

40

*

2005 m. balandžio 6 d. Komisijos rekomendacija, dėl plačiajuosčio elektroninio ryšio elektros perdavimo linijomis (
  1
  )

1

42

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. kovo 23 d. Sprendimo Nr. 197 dėl pereinamųjų laikotarpių įdiegiant Europos sveikatos draudimo kortelės sistemą, remiantis Sprendimo Nr. 191 5 straipsniu, klaidų ištaisymas (OL L 343, 2004 11 19) | 45 |

Klaidų ištaisymas

*

2004 m. kovo 23 d. Sprendimo Nr. 197 dėl pereinamųjų laikotarpių įdiegiant Europos sveikatos draudimo kortelės sistemą, remiantis Sprendimo Nr. 191 5 straipsniu, klaidų ištaisymas (OL L 343, 2004 11 19)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 549/2005

2005 m. balandžio 11 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 12 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 11 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 89,9 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,9 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 102,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 119,4 |
| 204 | 45,3 |
| 999 | 82,4 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 105,9 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 83,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,2 |
| 204 | 49,9 |
| 212 | 55,0 |
| 220 | 49,8 |
| 624 | 56,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 62,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,4 |
| 400 | 112,7 |
| 404 | 81,2 |
| 508 | 68,3 |
| 512 | 73,6 |
| 524 | 73,2 |
| 528 | 72,6 |
| 720 | 85,3 |
| 804 | 109,9 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,1 |
| 512 | 59,7 |
| 528 | 62,3 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 59,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

89,9

096

105,7

204

56,9

212

129,8

624

129,4

999

102,3

0707 00 05

052

119,4

204

45,3

999

82,4

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

105,9

096

75,1

204

69,9

999

83,6

0805 10 20

052

47,2

204

49,9

212

55,0

220

49,8

624

56,0

999

51,6

0805 50 10

052

62,1

400

67,7

624

80,9

999

70,2

0808 10 80

388

85,4

400

112,7

404

81,2

508

68,3

512

73,6

524

73,2

528

72,6

720

85,3

804

109,9

999

84,7

0808 20 50

388

77,1

512

59,7

528

62,3

720

39,8

999

59,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 550/2005

2005 m. balandžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 416/2004, nustatantį pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 ir Reglamento (EB) Nr. 1535/2003 taikymu pagal pagalbos perdirbtiems vaisių ir daržovių produktams schemą išsamių taisyklių nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo sutartį,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo aktą, ypač į jo 41 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 416/2004 (1), nustatančio pereinamojo laikotarpio priemones dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos (toliau – naujosios valstybės narės) įstojimo į Europos Sąjungą, 3 straipsnio 1 dalyje numatoma mokėti papildomą sumą, jeigu patikrinus atitiktį ribai tam, kad būtų nustatyta pagalba 2005–2006 prekybos metams, paaiškėja, kad Bendrijos riba nebuvo viršyta. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 416/2004 (1), nustatančio pereinamojo laikotarpio priemones dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos (toliau – naujosios valstybės narės) įstojimo į Europos Sąjungą, 3 straipsnio 1 dalyje numatoma mokėti papildomą sumą, jeigu patikrinus atitiktį ribai tam, kad būtų nustatyta pagalba 2005–2006 prekybos metams, paaiškėja, kad Bendrijos riba nebuvo viršyta.

| (2) | Kaip nustatyta 2005 m. sausio 31 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 170/2005, nustatančiame pagalbos už perdirbimui skirtus pomidorus dydį 2005–2006 prekybos metams (2), naujųjų valstybių narių paraiškose dėl pagalbos numatyti pomidorų kiekiai 2004–2005 prekybos metams neviršija nacionalinių ir Bendrijos garantuojamųjų ribų, remiantis kiekiais, kuriems buvo pateiktos pagalbos paraiškos 2004–2005 prekybos metams. |
| --- | --- |

(2)

Kaip nustatyta 2005 m. sausio 31 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 170/2005, nustatančiame pagalbos už perdirbimui skirtus pomidorus dydį 2005–2006 prekybos metams (2), naujųjų valstybių narių paraiškose dėl pagalbos numatyti pomidorų kiekiai 2004–2005 prekybos metams neviršija nacionalinių ir Bendrijos garantuojamųjų ribų, remiantis kiekiais, kuriems buvo pateiktos pagalbos paraiškos 2004–2005 prekybos metams.

| (3) | Įsitikinus, kad naujosios valstybės narės neviršija nacionalinių garantuojamųjų ribų, nėra pagrindo atidėlioti Reglamento (EB) Nr. 416/2004 3 straipsnyje numatytos papildomos sumos išmokėjimo už perdirbimui skirtus pomidorus atsižvelgiant į tai, kad prevencinės priemonės nebereikalingos. Todėl reikėtų skirti minėtas išmokas. |
| --- | --- |

(3)

Įsitikinus, kad naujosios valstybės narės neviršija nacionalinių garantuojamųjų ribų, nėra pagrindo atidėlioti Reglamento (EB) Nr. 416/2004 3 straipsnyje numatytos papildomos sumos išmokėjimo už perdirbimui skirtus pomidorus atsižvelgiant į tai, kad prevencinės priemonės nebereikalingos. Todėl reikėtų skirti minėtas išmokas.

| (4) | Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 416/2004. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 416/2004.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Perdirbtų vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Perdirbtų vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 416/2004 3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

1.   Jei patikrinus atitiktį ribai tam, kad būtų nustatyta pagalba 2005–2006 prekybos metams, paaiškėja, kad Bendrijos riba nebuvo viršyta, visose naujosiose valstybėse narėse pasibaigus 2005–2006 prekybos metams mokama papildoma suma, lygi Reglamento (EB) Nr. 2201/96 4 straipsnio 2 dalyje numatytos pagalbos 25 %, išskyrus atvejus, kai papildoma suma išmokama po to, kai nustatoma, kad naujosios valstybės narės neviršijo nacionalinių garantuojamųjų ribų.

2.   Jei patikrinus atitiktį ribai tam, kad būtų nustatyta pagalba 2005–2006 prekybos metams, paaiškėja, kad Bendrijos riba buvo viršyta, papildoma suma pasibaigus 2004–2005 prekybos metams mokama tose naujosiose valstybėse narėse, kuriose riba nebuvo viršyta arba buvo viršyta mažiau kaip 25 %, išskyrus atvejus, kai papildoma suma skiriama po to, kai nustatoma, kad naujosios valstybės narės neviršijo nacionalinių garantuojamųjų ribų.

Pirmoje pastraipoje nurodyta papildoma suma grindžiama dydžiu, kuriuo buvo viršyta konkreti nacionalinė riba, neviršijant Reglamento (EB) Nr. 2201/96 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos pagalbos 25 %.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 68, 2004 3 5, p. 12.

1

(2)  OL L 28, 2005 2 1, p. 29.

2

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 551/2005

2005 m. balandžio 11 d.

nustatantis papildomą sumą už pomidorus Čekijoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 416/2004

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos Stojimo sutartį,

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimo aktą, ypač į jo 41 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 416/2004, nustatantį pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 ir Reglamento (EB) Nr. 1535/2003 taikymu dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos įstojimo į Europos Sąjungą (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Kaip praneša valstybės narės, pagal 2003 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1535/2003 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 taikymo pagal pagalbos perdirbtiems vaisių ir daržovių produktams schemą išsamių taikymo taisyklių nustatymo (2), 39 straipsnio 2 dalį paraiškose dėl pagalbos numatyti pomidorų kiekiai 2004–2005 prekybos metams, viršija Bendrijos ribą 1,5 %. Todėl 2004–2005 prekybos metais valstybėse narėse, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ir neviršijo savo nacionalinės ribos, arba kurios viršijo nacionalinę ribą mažiau nei 25 %, bus išmokama papildoma suma. |
| --- | --- |

(1)

Kaip praneša valstybės narės, pagal 2003 m. rugpjūčio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1535/2003 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 taikymo pagal pagalbos perdirbtiems vaisių ir daržovių produktams schemą išsamių taikymo taisyklių nustatymo (2), 39 straipsnio 2 dalį paraiškose dėl pagalbos numatyti pomidorų kiekiai 2004–2005 prekybos metams, viršija Bendrijos ribą 1,5 %. Todėl 2004–2005 prekybos metais valstybėse narėse, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ir neviršijo savo nacionalinės ribos, arba kurios viršijo nacionalinę ribą mažiau nei 25 %, bus išmokama papildoma suma.

| (2) | 2004–2005 prekybos metams nacionalinės ribos Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje nebuvo viršytos. Todėl šiose šalyse turėtų būti išmokėta visa 8,62 EUR už toną papildoma pagalba. |
| --- | --- |

(2)

2004–2005 prekybos metams nacionalinės ribos Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje nebuvo viršytos. Todėl šiose šalyse turėtų būti išmokėta visa 8,62 EUR už toną papildoma pagalba.

| (3) | 2004–2005 prekybos metams Kipro gamintojai nepateikė paraiškų dėl pagalbos pomidorų perdirbimui. Todėl šioje valstybėje narėje 2004–2005 prekyboms metams papildoma pagalba neturi būti išmokama, |
| --- | --- |

(3)

2004–2005 prekybos metams Kipro gamintojai nepateikė paraiškų dėl pagalbos pomidorų perdirbimui. Todėl šioje valstybėje narėje 2004–2005 prekyboms metams papildoma pagalba neturi būti išmokama,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Papildoma 8,62 EUR už toną suma pomidorų perdirbimui pagal Reglamento (EB) Nr. 416/2004 3 straipsnio 2 dalį išmokama per 2004–2005 prekybos metus Čekijos Respublikoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 11 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 68, 2004 3 6, p. 12.

1

(2)  OL L 218, 2003 8 30, p. 14. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 180/2005 (OL L 30, 2005 2 3, p. 7).

2

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 552/2005

2005 m. balandžio 11 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezinių plytų importui į Bendriją

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasitarusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2004 m. liepos 13 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės magnezinių plytų importo į Bendriją. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. liepos 13 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo inicijavimą dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės magnezinių plytų importo į Bendriją.

| (2) | Tyrimas buvo inicijuotas pagal skundą, kurį 2004 m. birželio 7 d. pateikė Europos ugniai atsparių medžiagų gamintojų federacija (P.R.E.) (skundo pateikėjas) gamintojų, kurių produkcija sudaro didesnę dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 % visos Bendrijoje gaminamos magnezinių plytų produkcijos, vardu. Tame skunde buvo pateikti svarstomojo produkto dempingo ir dėl to patirtos žalos įrodymai, kurių, skundo pateikėjo nuomone, pakanka proceso inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas buvo inicijuotas pagal skundą, kurį 2004 m. birželio 7 d. pateikė Europos ugniai atsparių medžiagų gamintojų federacija (P.R.E.) (skundo pateikėjas) gamintojų, kurių produkcija sudaro didesnę dalį, šiuo atveju daugiau kaip 50 % visos Bendrijoje gaminamos magnezinių plytų produkcijos, vardu. Tame skunde buvo pateikti svarstomojo produkto dempingo ir dėl to patirtos žalos įrodymai, kurių, skundo pateikėjo nuomone, pakanka proceso inicijavimui pagrįsti.

2.   Procesu suinteresuotos šalys

| (3) | Komisija oficialiai informavo skundo pateikėją, kitus Bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus, importuotojus, tiekėjus, vartotojus, vartotojų asociacijas, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir KLR atstovus apie proceso inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti jų išklausyti per inicijavimo pranešime nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficialiai informavo skundo pateikėją, kitus Bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus, importuotojus, tiekėjus, vartotojus, vartotojų asociacijas, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir KLR atstovus apie proceso inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pareikalauti jų išklausyti per inicijavimo pranešime nustatytą terminą.

| (4) | Skundą pateikę gamintojai, kiti bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, tiekėjai, vartotojai ir vartotojų asociacijos pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to paprašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, ta galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

(4)

Skundą pateikę gamintojai, kiti bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, eksportuojantys gamintojai, importuotojai, tiekėjai, vartotojai ir vartotojų asociacijos pareiškė savo nuomonę. Visoms suinteresuotosioms šalims, kurios to paprašė ir įrodė, kad yra svarbių priežasčių joms būti išklausytoms, ta galimybė buvo suteikta.

| (5) | Siekdama sudaryti KLR eksportuojantiems gamintojams galimybes pateikti rinkos ekonomikos režimo (RER) ir individualaus režimo (IR) reikalavimą, jei jie to pageidavo, Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, Komisija išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo reikalavimo formas. Aštuonios bendrovės paprašė, kad joms būtų taikomas RER pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba individualus režimas, jei tyrimo metu būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, o viena bendrovė paprašė tik IR. |
| --- | --- |

(5)

Siekdama sudaryti KLR eksportuojantiems gamintojams galimybes pateikti rinkos ekonomikos režimo (RER) ir individualaus režimo (IR) reikalavimą, jei jie to pageidavo, Kinijos bendrovėms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, Komisija išsiuntė rinkos ekonomikos režimo ir individualaus režimo reikalavimo formas. Aštuonios bendrovės paprašė, kad joms būtų taikomas RER pagal pagrindinio Reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba individualus režimas, jei tyrimo metu būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, o viena bendrovė paprašė tik IR.

| (6) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tyrime gali būti taikoma atranka. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pageidavimą bendradarbiauti išreiškusių KLR eksportuojančių gamintojų buvo mažiau nei tikėtasi, buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(6)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tyrime gali būti taikoma atranka. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pageidavimą bendradarbiauti išreiškusių KLR eksportuojančių gamintojų buvo mažiau nei tikėtasi, buvo nuspręsta, kad atranka nebūtina.

| (7) | Visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visoms kitoms bendrovėms, apie save pranešusioms per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, Komisija išsiuntinėjo klausimynus. Atsakymus atsiuntė du skunde minėti Bendrijos gamintojai, trys kiti Bendrijos gamintojai, devyni KLR eksportuojantys gamintojai, vienas prekiautojas, susijęs su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūręs Pietų Korėjoje, vienas prekiautojas, susijęs su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūręs Meno saloje, du importuotojai, susiję su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūrę Bendrijoje, penki žaliavų tiekėjai, trys nesusiję importuotojai ir 16 nesusijusių Bendrijos vartotojų (plieno gamintojų). |
| --- | --- |

(7)

Visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visoms kitoms bendrovėms, apie save pranešusioms per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, Komisija išsiuntinėjo klausimynus. Atsakymus atsiuntė du skunde minėti Bendrijos gamintojai, trys kiti Bendrijos gamintojai, devyni KLR eksportuojantys gamintojai, vienas prekiautojas, susijęs su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūręs Pietų Korėjoje, vienas prekiautojas, susijęs su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūręs Meno saloje, du importuotojai, susiję su vienu Kinijos eksportuotoju ir įsikūrę Bendrijoje, penki žaliavų tiekėjai, trys nesusiję importuotojai ir 16 nesusijusių Bendrijos vartotojų (plieno gamintojų).

| (8) | Komisija pasistengė gauti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina, norint preliminariai nustatyti žalos padariusį dempingą bei Bendrijos interesus, ir atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojų:







  — | RHI AG, Austrija („RHI“) |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija pasistengė gauti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina, norint preliminariai nustatyti žalos padariusį dempingą bei Bendrijos interesus, ir atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojų:

—

RHI AG, Austrija („RHI“)

| — | LWB Refractories GmbH, Vokietija („LWB“) |
| --- | --- |

—

LWB Refractories GmbH, Vokietija („LWB“)

| — | Refratechnik Holding GmbH, (gauti atsakymai iš Refratechnik Cement GmbH ir Refratechnik Steel GmbH, Vokietija („Refratechnik“). |
| --- | --- |

—

Refratechnik Holding GmbH, (gauti atsakymai iš Refratechnik Cement GmbH ir Refratechnik Steel GmbH, Vokietija („Refratechnik“).

Patikrinimai vietoje nebuvo atlikti Refractarios Burcena S.L. (Ispanija) ir Ceramica Del Nalon S.A. (Ispanija), kadangi abiejų bendrovių produkcija sudarė labai nedidelį Bendrijos produkcijos procentą.

| b) | KLR eksportuojančių gamintojų:







  — | RHI Refractories Liaoning Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

KLR eksportuojančių gamintojų:

—

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

| — | Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Orind Refractories Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Orind Refractories Ltd.

| c) | Susijusių prekiautojų:







  — | WonJin KR Co., Ltd, Yangsan-si, South Korea |
| --- | --- | --- |

c)

Susijusių prekiautojų:

—

WonJin KR Co., Ltd, Yangsan-si, South Korea

| — | Mayerton Refractories Ltd, Isle of Man |
| --- | --- |

—

Mayerton Refractories Ltd, Isle of Man

| d) | Susijusių importuotojų:







  — | Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Germany |
| --- | --- | --- |

d)

Susijusių importuotojų:

—

Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Germany

| — | RHI AG Ltd, Vienna, Austria. |
| --- | --- |

—

RHI AG Ltd, Vienna, Austria.

| e) | Bendrijos vartotojų:







  — | Corus Group plc, London, United Kingdom |
| --- | --- | --- |

e)

Bendrijos vartotojų:

—

Corus Group plc, London, United Kingdom

| — | Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Germany. |
| --- | --- |

—

Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Germany.

| (9) | Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER gali būti nesuteiktas, toliau nurodytų bendrovių patalpose buvo atlikti patikrinimai, skirti nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškų šalių duomenimis: | Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) gamintojų:







  — | LWB Refractories Company |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER gali būti nesuteiktas, toliau nurodytų bendrovių patalpose buvo atlikti patikrinimai, skirti nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškų šalių duomenimis:

Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) gamintojų:

—

LWB Refractories Company

| — | Resco Products Inc. |
| --- | --- |

—

Resco Products Inc.

3.   Tyrimo laikotarpis (TL)

| (10) | Dempingo ir žalos tyrimas apėmė 2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d. laikotarpį (TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė m. sausio 1 d. – tyrimo laikotarpio pabaigos (svarstomasis laikotarpis) duomenis. |
| --- | --- |

(10)

Dempingo ir žalos tyrimas apėmė 2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d. laikotarpį (TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė m. sausio 1 d. – tyrimo laikotarpio pabaigos (svarstomasis laikotarpis) duomenis.

4.   Svarstomasis produktas ir panašus produktas

4.1.   Bendrosios pastabos

| (11) | Magnezinės plytos dažniausiai yra naudojamos gaminant plieną – jomis išklojamos talpos, kuriose lydomas plienas. Šis produktas paprastai gaminamas laikantis standartinių cheminių specifikacijų, kurios vėliau keičiamos tam, kad atitiktų galutinio vartotojo reikmes. Todėl individualaus tipo produktų yra daug. Taigi buvo nuspręsta palyginimo tikslais suklasifikuoti svarstomąjį produktą į tam tikras grupes. |
| --- | --- |

(11)

Magnezinės plytos dažniausiai yra naudojamos gaminant plieną – jomis išklojamos talpos, kuriose lydomas plienas. Šis produktas paprastai gaminamas laikantis standartinių cheminių specifikacijų, kurios vėliau keičiamos tam, kad atitiktų galutinio vartotojo reikmes. Todėl individualaus tipo produktų yra daug. Taigi buvo nuspręsta palyginimo tikslais suklasifikuoti svarstomąjį produktą į tam tikras grupes.

4.2.   Svarstomasis produktas

| (12) | Svarstomasis produktas yra chemiškai surištos, nedegtos magnezinės plytos, kurių magnezinę dalį sudaro ne mažiau kaip 80 % MgO, turinčio arba neturinčio magnezito, KLR kilmės (svarstomasis produktas), paprastai klasifikuojamas KN ex 6815 91 00 ir ex 6815 99 10 kodais. Tačiau tyrimas parodė, kad minėtas produktas buvo importuotas ir pagal KN ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 ir ex 6903 90 90 (ex 6903 90 20 iki 2004 m. sausio 1 d.). |
| --- | --- |

(12)

Svarstomasis produktas yra chemiškai surištos, nedegtos magnezinės plytos, kurių magnezinę dalį sudaro ne mažiau kaip 80 % MgO, turinčio arba neturinčio magnezito, KLR kilmės (svarstomasis produktas), paprastai klasifikuojamas KN ex 6815 91 00 ir ex 6815 99 10 kodais. Tačiau tyrimas parodė, kad minėtas produktas buvo importuotas ir pagal KN ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 ir ex 6903 90 90 (ex 6903 90 20 iki 2004 m. sausio 1 d.).

4.3.   Panašus produktas

| (13) | Tyrimas parodė, kad visi ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėti svarstomojo produkto tipai yra naudojami tiems patiems tikslams, neatsižvelgiant į įvairius skirtingus faktorius, pavyzdžiui, inter alia, įvairių žaliavų santykį, priedus ir vėlesnį apdorojimą, formą ir dydį. |
| --- | --- |

(13)

Tyrimas parodė, kad visi ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėti svarstomojo produkto tipai yra naudojami tiems patiems tikslams, neatsižvelgiant į įvairius skirtingus faktorius, pavyzdžiui, inter alia, įvairių žaliavų santykį, priedus ir vėlesnį apdorojimą, formą ir dydį.

| (14) | Nebuvo nustatyta, kad svarstomasis produktas skirtųsi nuo magnezinių plytų, pagamintų ir parduotų KLR vidaus rinkoje bei JAV, kurios, kaip analogiška šalis, buvo pasirinktos KLR importo normaliajai vertei nustatyti. Šios magnezinės plytos iš tikrųjų turi tas pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir paskirtį, kaip ir iš KLR į Bendriją eksportuojamos plytos. |
| --- | --- |

(14)

Nebuvo nustatyta, kad svarstomasis produktas skirtųsi nuo magnezinių plytų, pagamintų ir parduotų KLR vidaus rinkoje bei JAV, kurios, kaip analogiška šalis, buvo pasirinktos KLR importo normaliajai vertei nustatyti. Šios magnezinės plytos iš tikrųjų turi tas pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir paskirtį, kaip ir iš KLR į Bendriją eksportuojamos plytos.

| (15) | Taip pat nenustatyta skirtumų tarp svarstomojo produkto ir skundo pateikėjo pagamintų bei Bendrijos rinkoje parduotų magnezinių plytų. Abiejų fizinės bei cheminės savybes ir paskirtis yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(15)

Taip pat nenustatyta skirtumų tarp svarstomojo produkto ir skundo pateikėjo pagamintų bei Bendrijos rinkoje parduotų magnezinių plytų. Abiejų fizinės bei cheminės savybes ir paskirtis yra tokios pačios.

| (16) | Todėl padaryta išvada, kad visų rūšių magnezinės plytos yra vienas produktas ir laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(16)

Todėl padaryta išvada, kad visų rūšių magnezinės plytos yra vienas produktas ir laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

B.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (17) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose, susijusiuose su KLR kilmės importu, normalioji vertė pagal minėto straipsnio 1-6 dalis nustatoma tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik patogumo dėlei, šie kriterijai yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:






  — | verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas, |
| --- | --- | --- |

(17)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose, susijusiuose su KLR kilmės importu, normalioji vertė pagal minėto straipsnio 1-6 dalis nustatoma tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai, ir tik patogumo dėlei, šie kriterijai yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:

—

verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas,

| — | apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių ir naudojami visiems tikslams, |
| --- | --- |

—

apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių ir naudojami visiems tikslams,

| — | nėra reikšmingų iškraipymų, susijusių su buvusia ne rinkos ekonomikos sistema, |
| --- | --- |

—

nėra reikšmingų iškraipymų, susijusių su buvusia ne rinkos ekonomikos sistema,

| — | teisinį tikrumą ir stabilumą numato bankroto ir nuosavybės įstatymai, |
| --- | --- |

—

teisinį tikrumą ir stabilumą numato bankroto ir nuosavybės įstatymai,

| — | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (18) | Aštuoni KLR eksportuojantys gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, paprašė RER ir užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą. |
| --- | --- |

(18)

Aštuoni KLR eksportuojantys gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, paprašė RER ir užpildė eksportuojantiems gamintojams skirtą RER prašymo formą.

| (19) | Komisija pasistengė gauti informaciją apie aštuonis eksportuojančius gamintojus ir su jais susijusias bendroves, gaminančias ir (arba) realizuojančias svarstomąjį produktą, įsisteigusias KLR, ir tų bendrovių patalpose patikrino visą, jų manymu, reikalingą informaciją, pateiktą gautuose RER prašymuose. |
| --- | --- |

(19)

Komisija pasistengė gauti informaciją apie aštuonis eksportuojančius gamintojus ir su jais susijusias bendroves, gaminančias ir (arba) realizuojančias svarstomąjį produktą, įsisteigusias KLR, ir tų bendrovių patalpose patikrino visą, jų manymu, reikalingą informaciją, pateiktą gautuose RER prašymuose.

| (20) | Tyrimas parodė, kad du iš aštuonių Kinijos eksportuojančių gamintojų įvykdė visas RER suteikimo sąlygas. RER buvo suteiktas šiems dviem KLR eksportuojantiems gamintojams:






  — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(20)

Tyrimas parodė, kad du iš aštuonių Kinijos eksportuojančių gamintojų įvykdė visas RER suteikimo sąlygas. RER buvo suteiktas šiems dviem KLR eksportuojantiems gamintojams:

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd.

| (21) | Likusius šešis reikalavimus teko atmesti. Toliau pateiktoje lentelėje yra apibendrintai nurodytas šešių bendrovių, kurioms RER nesuteiktas, vertinimas pagal kiekvieną iš penkių pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų.










  Bendrovė | Kriterijai |
| --- | --- | --- |
| 1 kriterijus
  2 str. 7 dalies c punkto 1 įtrauka | 2 kriterijus
  2 str. 7 dalies c punkto 2 įtrauka | 3 kriterijus
  2 str. 7 dalies c punkto 3 įtrauka | 4 kriterijus
  2 str. 7 dalies c punkto 4 įtrauka | 5 kriterijus
  2 str. 7 dalies c punkto 5 įtrauka |
| 1 | Atitinka | Atitinka | Neatitinka | Atitinka | Atitinka |
| 2 | Nenuspręsta | Neatitinka | Atitinka | Atitinka | Atitinka |
| 3 | Nenuspręsta | Neatitinka | Atitinka | Atitinka | Atitinka |
| 4 | Neatitinka | Neatitinka | Neatitinka | Atitinka | Atitinka |
| 5 | Neatitinka | Neatitinka | Atitinka | Atitinka | Atitinka |
| 6 | Neatitinka | Neatitinka | Neatitinka | Atitinka | Atitinka |
| Šaltinis: patvirtinti bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną. |

(21)

Likusius šešis reikalavimus teko atmesti. Toliau pateiktoje lentelėje yra apibendrintai nurodytas šešių bendrovių, kurioms RER nesuteiktas, vertinimas pagal kiekvieną iš penkių pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų.

Bendrovė

Kriterijai

1 kriterijus

2 str. 7 dalies c punkto 1 įtrauka

2 kriterijus

2 str. 7 dalies c punkto 2 įtrauka

3 kriterijus

2 str. 7 dalies c punkto 3 įtrauka

4 kriterijus

2 str. 7 dalies c punkto 4 įtrauka

5 kriterijus

2 str. 7 dalies c punkto 5 įtrauka

1

Atitinka

Atitinka

Neatitinka

Atitinka

Atitinka

2

Nenuspręsta

Neatitinka

Atitinka

Atitinka

Atitinka

3

Nenuspręsta

Neatitinka

Atitinka

Atitinka

Atitinka

4

Neatitinka

Neatitinka

Neatitinka

Atitinka

Atitinka

5

Neatitinka

Neatitinka

Atitinka

Atitinka

Atitinka

6

Neatitinka

Neatitinka

Neatitinka

Atitinka

Atitinka

Šaltinis: patvirtinti bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną.

| (22) | Minėtoms bendrovėms ir skundo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas apie lentelėje pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(22)

Minėtoms bendrovėms ir skundo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabas apie lentelėje pateiktus duomenis.

| (23) | Visi šeši eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie įvertinti neteisingai ir kad dėl toliau nurodytų priežasčių jiems turėtų būti suteiktas RER: |
| --- | --- |

(23)

Visi šeši eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad jie įvertinti neteisingai ir kad dėl toliau nurodytų priežasčių jiems turėtų būti suteiktas RER:

| (24) | Dėl 1–ojo kriterijaus viena įmonė įtikinėjo, kad, nors ir yra valstybės įsikišimo pavojus, praktiškai jis nepasireiškia. Kitos bendrovės darė nuorodą į 1994 m. GATT VI straipsnį ir suabejojo, ar Komisijos sprendimas atitinka PPO teisės aktus. Jos tvirtino, kad, šiame tyrime nustačius, jog valstybė neturėjo produkto gamybos ir pardavimo monopolio ir nėra jokių įrodymų, kad Kinijos vyriausybė būtų nustačiusi visas magnezinių plytų vidaus prekybos kainas, bendrovės neįrodė, kad produkto gamybos ir pardavimo srityje vyrauja laisvos konkurencijos ir atitinkamai rinkos ekonomikos sąlygos. |
| --- | --- |

(24)

Dėl 1–ojo kriterijaus viena įmonė įtikinėjo, kad, nors ir yra valstybės įsikišimo pavojus, praktiškai jis nepasireiškia. Kitos bendrovės darė nuorodą į 1994 m. GATT VI straipsnį ir suabejojo, ar Komisijos sprendimas atitinka PPO teisės aktus. Jos tvirtino, kad, šiame tyrime nustačius, jog valstybė neturėjo produkto gamybos ir pardavimo monopolio ir nėra jokių įrodymų, kad Kinijos vyriausybė būtų nustačiusi visas magnezinių plytų vidaus prekybos kainas, bendrovės neįrodė, kad produkto gamybos ir pardavimo srityje vyrauja laisvos konkurencijos ir atitinkamai rinkos ekonomikos sąlygos.

| (25) | Kaip pripažino Pirmosios Instancijos Teismas, eksportuojantis gamintojas pats privalo įrodyti, kad jis atitinka RER kriterijus. Dar svarbiau, kad tyrimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė yra įkurta pagal specialų Gyvenviečių įstatymą, kuris numato dideles galimybes valstybės kišimuisi, bet nenumato jokių išimčių dėl šio įstatymo taikymo. Pakeitus įstatus, bendrovės statusas vis tiek nepasikeistų. Buvo nustatyta, kad vietos valdžia dalyvauja priimant svarbesnius sprendimus. Dar daugiau - nei sukūrus įmonę, nei įdedant papildomas lėšas, nebuvo atliktas nepriklausomas vertinimas dėl to, ar investicijos į bendrovę atspindi teisingas rinkos kainas. Be to, pagal Verslo licenciją bendrovė gali vykdyti kompensacinę prekybą ir mainus ir negalėtų įrodyti, kad jie nebuvo vykdomi. Remdamasi tuo, kas pirmiau pasakyta, Komisija padarė išvadą, kad bendrovė neatitinka 1-ojo kriterijaus. Tuo remiantis ir laikantis pagrindinio reglamento, kuris taip pat atspindi Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus, nulemtus PPO, minėti argumentai turi būti atmesti. |
| --- | --- |

(25)

Kaip pripažino Pirmosios Instancijos Teismas, eksportuojantis gamintojas pats privalo įrodyti, kad jis atitinka RER kriterijus. Dar svarbiau, kad tyrimo metu buvo nustatyta, kad bendrovė yra įkurta pagal specialų Gyvenviečių įstatymą, kuris numato dideles galimybes valstybės kišimuisi, bet nenumato jokių išimčių dėl šio įstatymo taikymo. Pakeitus įstatus, bendrovės statusas vis tiek nepasikeistų. Buvo nustatyta, kad vietos valdžia dalyvauja priimant svarbesnius sprendimus. Dar daugiau - nei sukūrus įmonę, nei įdedant papildomas lėšas, nebuvo atliktas nepriklausomas vertinimas dėl to, ar investicijos į bendrovę atspindi teisingas rinkos kainas. Be to, pagal Verslo licenciją bendrovė gali vykdyti kompensacinę prekybą ir mainus ir negalėtų įrodyti, kad jie nebuvo vykdomi. Remdamasi tuo, kas pirmiau pasakyta, Komisija padarė išvadą, kad bendrovė neatitinka 1-ojo kriterijaus. Tuo remiantis ir laikantis pagrindinio reglamento, kuris taip pat atspindi Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus, nulemtus PPO, minėti argumentai turi būti atmesti.

| (26) | Kalbant apie 2-ąjį kriterijų, kai kurios bendrovės tvirtino, kad tariami jų apskaitos trūkumai nesusiję su klausimu dėl to, ar produktas gaminamas ir parduodamas rinkos ekonomikos sąlygomis. Be to, šios bendrovės įrodinėjo, kad papildomų reikalavimų, kaip prievolės taikyti tarptautinius standartus, įvedimas, nėra susijęs su klausimu, ar vyrauja rinkos ekonomikos sąlygos. Jie tvirtina, kad tai yra Bendrijos įsipareigojimų pagal GATT/PPO, ypač GATT VI straipsnio aiškinamosios pastabos ir 2001 m. lapkričio 10 d. Sprendimo 15 dalies a punkto ii papunkčio, t. y. Protokolo dėl Kinijos Liaudies Respublikos stojimo, pažeidimas. |
| --- | --- |

(26)

Kalbant apie 2-ąjį kriterijų, kai kurios bendrovės tvirtino, kad tariami jų apskaitos trūkumai nesusiję su klausimu dėl to, ar produktas gaminamas ir parduodamas rinkos ekonomikos sąlygomis. Be to, šios bendrovės įrodinėjo, kad papildomų reikalavimų, kaip prievolės taikyti tarptautinius standartus, įvedimas, nėra susijęs su klausimu, ar vyrauja rinkos ekonomikos sąlygos. Jie tvirtina, kad tai yra Bendrijos įsipareigojimų pagal GATT/PPO, ypač GATT VI straipsnio aiškinamosios pastabos ir 2001 m. lapkričio 10 d. Sprendimo 15 dalies a punkto ii papunkčio, t. y. Protokolo dėl Kinijos Liaudies Respublikos stojimo, pažeidimas.

| (27) | Be to, kai kurios bendrovės įtikinėjo, kad Bendrija, nustatydama užsienio eksportuotojams TAS (tarptautiniai apskaitos standartai, angl. IAS), kai tuo tarpu jie nėra nustatyti vietinei pramonei, prekybai skirtus teisės aktus taiko „šališkai“. Todėl tvirtinama, kad Bendrijos pramonės padėtis yra palankesnė nei eksportuotojų. Tačiau reikia pažymėti, kad tyrimas dėl to, ar bendrovės įvykdė Rinkos ekonomikos režimo suteikimo reikalavimus, buvo atliktas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktu. Kadangi toks vertinimas nebuvo atliktas Bendrijos pramonės atžvilgiu, negalima sakyti, jog Komisija, atlikdama tyrimą, buvo šališka. Todėl šiame tyrime šis argumentas yra nepagrįstas. Dėl pirmojo teiginio: remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antrąja įtrauka, Komisija turi išnagrinėti, ar bendrovės turi vieną aiškią pagrindinių apskaitos įrašų sistemą, kurios nepriklausomas auditas yra atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kuri taikoma visiems tikslams. Minėtos bendrovės neįvykdė šių būtinų minėto reikalavimo sąlygų ir nesilaikė pagrindinių apskaitos principų. Todėl šį reikalavimą teko atmesti. |
| --- | --- |

(27)

Be to, kai kurios bendrovės įtikinėjo, kad Bendrija, nustatydama užsienio eksportuotojams TAS (tarptautiniai apskaitos standartai, angl. IAS), kai tuo tarpu jie nėra nustatyti vietinei pramonei, prekybai skirtus teisės aktus taiko „šališkai“. Todėl tvirtinama, kad Bendrijos pramonės padėtis yra palankesnė nei eksportuotojų. Tačiau reikia pažymėti, kad tyrimas dėl to, ar bendrovės įvykdė Rinkos ekonomikos režimo suteikimo reikalavimus, buvo atliktas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktu. Kadangi toks vertinimas nebuvo atliktas Bendrijos pramonės atžvilgiu, negalima sakyti, jog Komisija, atlikdama tyrimą, buvo šališka. Todėl šiame tyrime šis argumentas yra nepagrįstas. Dėl pirmojo teiginio: remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antrąja įtrauka, Komisija turi išnagrinėti, ar bendrovės turi vieną aiškią pagrindinių apskaitos įrašų sistemą, kurios nepriklausomas auditas yra atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kuri taikoma visiems tikslams. Minėtos bendrovės neįvykdė šių būtinų minėto reikalavimo sąlygų ir nesilaikė pagrindinių apskaitos principų. Todėl šį reikalavimą teko atmesti.

| (28) | Dėl 3-ojo kriterijaus – bendrovė tvirtino, kad jos turtas iš tikrųjų buvo vertintas nepriklausomų vertintojų. Tačiau nebuvo pateikta įtikinamų įrodymų, jog turtas yra įregistruotas pagal tikrąją rinkos vertę, ir nebuvo įrodyta, kad visos išlaidos yra įtrauktos pagal rinkos vertę. |
| --- | --- |

(28)

Dėl 3-ojo kriterijaus – bendrovė tvirtino, kad jos turtas iš tikrųjų buvo vertintas nepriklausomų vertintojų. Tačiau nebuvo pateikta įtikinamų įrodymų, jog turtas yra įregistruotas pagal tikrąją rinkos vertę, ir nebuvo įrodyta, kad visos išlaidos yra įtrauktos pagal rinkos vertę.

2.   Individualus režimas (IR)

| (29) | Be pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto, šalims, kurioms taikoma to reglamento 2 straipsnio 7 dalis, yra nustatytas visos šalies mokestis, jei toks yra, išskyrus tuos atvejus, kai, remdamosi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, bendrovės gali įrodyti, kad i) visiškai arba iš dalies užsieniečiams priklausančioms bendrovėms arba bendrosioms įmonėms – eksportuotojai gali laisvai repatrijuoti kapitalą ir pelną; ii) jų eksporto kainos, kiekiai ir prekybos sąlygos yra nustatomi laisvai; iii) dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims, valstybės pareigūnai, įtraukti į direktorių valdybą arba einantys svarbiausias valdymo pareigas, sudaro mažumą arba kad, nepaisant to, bendrovė mažai priklauso nuo valstybės kišimosi, iv) keitimo kursai nustatomi atsižvelgiant į kursą rinkoje; v) valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatyti skirtingi muitų tarifai. |
| --- | --- |

(29)

Be pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto, šalims, kurioms taikoma to reglamento 2 straipsnio 7 dalis, yra nustatytas visos šalies mokestis, jei toks yra, išskyrus tuos atvejus, kai, remdamosi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, bendrovės gali įrodyti, kad i) visiškai arba iš dalies užsieniečiams priklausančioms bendrovėms arba bendrosioms įmonėms – eksportuotojai gali laisvai repatrijuoti kapitalą ir pelną; ii) jų eksporto kainos, kiekiai ir prekybos sąlygos yra nustatomi laisvai; iii) dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims, valstybės pareigūnai, įtraukti į direktorių valdybą arba einantys svarbiausias valdymo pareigas, sudaro mažumą arba kad, nepaisant to, bendrovė mažai priklauso nuo valstybės kišimosi, iv) keitimo kursai nustatomi atsižvelgiant į kursą rinkoje; v) valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatyti skirtingi muitų tarifai.

| (30) | Šeši eksportuojantys gamintojai, kuriems RER negalėjo būti suteiktas, paprašė taikyti individualų režimą (IR), jei jiems nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija, buvo nustatyta, kad keturi iš jų atitinka visus IR suteikimo reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(30)

Šeši eksportuojantys gamintojai, kuriems RER negalėjo būti suteiktas, paprašė taikyti individualų režimą (IR), jei jiems nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija, buvo nustatyta, kad keturi iš jų atitinka visus IR suteikimo reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.

| (31) | Buvo nustatyta, kad viena iš dviejų likusiųjų bendrovių yra iš dalies valdoma valstybės. Be to, ši bendrovė buvo įkurta remiantis specialiais Kinijos įstatymais, kurie valstybei suteikia dideles kišimosi galimybes. Minėta bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji laisvai, valstybei nesikišant, priiminėja savo sprendimus. Dėl šių priežasčių buvo manoma, kad valstybės įsikišimo pavojus yra didelis. Be to, dažniausiai yra labai sunku, ypač muitinei, identifikuoti bet kurių parduodamų magnezinių plytų gamintoją. Todėl svarbiu buvo laikomas ir priemonių apėjimo pavojus, kai eksportuojama per bendrovę, kuriai taikoma mažesnis muito tarifas, pabloginai jį apsunkina tai, kad yra didelis valstybės kišimosi pavojus. Taigi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c ir e punktuose nustatytų sąlygų nebuvo laikomasi. Tad buvo nuspręsta šiai bendrovei nesuteikti IR. |
| --- | --- |

(31)

Buvo nustatyta, kad viena iš dviejų likusiųjų bendrovių yra iš dalies valdoma valstybės. Be to, ši bendrovė buvo įkurta remiantis specialiais Kinijos įstatymais, kurie valstybei suteikia dideles kišimosi galimybes. Minėta bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji laisvai, valstybei nesikišant, priiminėja savo sprendimus. Dėl šių priežasčių buvo manoma, kad valstybės įsikišimo pavojus yra didelis. Be to, dažniausiai yra labai sunku, ypač muitinei, identifikuoti bet kurių parduodamų magnezinių plytų gamintoją. Todėl svarbiu buvo laikomas ir priemonių apėjimo pavojus, kai eksportuojama per bendrovę, kuriai taikoma mažesnis muito tarifas, pabloginai jį apsunkina tai, kad yra didelis valstybės kišimosi pavojus. Taigi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c ir e punktuose nustatytų sąlygų nebuvo laikomasi. Tad buvo nuspręsta šiai bendrovei nesuteikti IR.

| (32) | Kalbant apie paskutiniąją bendrovę, bendradarbiavimo lygio ir pateiktų duomenų nepakako tam, kad būtų galima įvertinti, ar bendrovė atitiko visus IR suteikimo kriterijus. Pavyzdžiui, bendrovė nesugebėjo per nustatytą laiką pateikti Bendrijai patikimo savo prekybos sandorių sąrašo, ir todėl nebuvo galima apskaičiuoti dempingo skirtumo. |
| --- | --- |

(32)

Kalbant apie paskutiniąją bendrovę, bendradarbiavimo lygio ir pateiktų duomenų nepakako tam, kad būtų galima įvertinti, ar bendrovė atitiko visus IR suteikimo kriterijus. Pavyzdžiui, bendrovė nesugebėjo per nustatytą laiką pateikti Bendrijai patikimo savo prekybos sandorių sąrašo, ir todėl nebuvo galima apskaičiuoti dempingo skirtumo.

| (33) | Dar vienas eksportuojantis gamintojas paprašė vien tik individualaus režimo. Ši bendrovė prekiavo su susijusiomis Bendrijos bendrovėmis ir su nepriklausomais Bendrijos ūkio subjektais. Kadangi ji per nustatytą laiką nepateikė reikalaujamos informacijos, nebuvo įmanoma nustatyti, ar ši bendrovė laikosi visų IR suteikimo kriterijų, tad ją teko laikyti nebendradarbiaujančia šalimi. |
| --- | --- |

(33)

Dar vienas eksportuojantis gamintojas paprašė vien tik individualaus režimo. Ši bendrovė prekiavo su susijusiomis Bendrijos bendrovėmis ir su nepriklausomais Bendrijos ūkio subjektais. Kadangi ji per nustatytą laiką nepateikė reikalaujamos informacijos, nebuvo įmanoma nustatyti, ar ši bendrovė laikosi visų IR suteikimo kriterijų, tad ją teko laikyti nebendradarbiaujančia šalimi.

| (34) | Todėl buvo padaryta išvada, kad IR turėtų būti suteiktas šiems keturiems KLR eksportuojantiems gamintojams:






  — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(34)

Todėl buvo padaryta išvada, kad IR turėtų būti suteiktas šiems keturiems KLR eksportuojantiems gamintojams:

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.

3.   Normalioji vertė

3.1.   Normaliosios vertės nustatymas visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER

a)   Analogiška šalis

| (35) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių tokiu mastu, kokiu nesuteiktas RER, normalioji vertė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims turi būti nustatoma pagal kainą arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje. |
| --- | --- |

(35)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių tokiu mastu, kokiu nesuteiktas RER, normalioji vertė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims turi būti nustatoma pagal kainą arba apskaičiuotą vertę analogiškoje šalyje.

| (36) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti analogiška šalimi ji ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(36)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti analogiška šalimi ji ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio pasirinkimo.

| (37) | Kai kurios suinteresuotosios šalys nesutiko su šiuo pasiūlymu. Pagrindiniai jų argumentai prieš Turkiją buvo šie:






  — | nepakankama konkurencija Turkijos vidaus rinkoje (Turkijoje yra tik trys gamintojai), |
| --- | --- | --- |

(37)

Kai kurios suinteresuotosios šalys nesutiko su šiuo pasiūlymu. Pagrindiniai jų argumentai prieš Turkiją buvo šie:

—

nepakankama konkurencija Turkijos vidaus rinkoje (Turkijoje yra tik trys gamintojai),

| — | Turkijos produkcijos apimtis sudaro 1,3 % Kinijos produkcijos, |
| --- | --- |

—

Turkijos produkcijos apimtis sudaro 1,3 % Kinijos produkcijos,

| — | Kinijos gamintojų kainų struktūra yra kitokia, ypač darbo kaštų ir žaliavų kainų, |
| --- | --- |

—

Kinijos gamintojų kainų struktūra yra kitokia, ypač darbo kaštų ir žaliavų kainų,

| — | KLR ir Turkijos ekonominiai bei kultūriniai ryšiai su ES yra skirtingi: kadangi Turkija yra arčiau Europos, nuo 1995 m. ji naudojasi muitų sąjungos su Europa teikiamais pranašumais; derėdamasi dėl stojimo į ES, savo įstatymus ji derina su ES standartais, |
| --- | --- |

—

KLR ir Turkijos ekonominiai bei kultūriniai ryšiai su ES yra skirtingi: kadangi Turkija yra arčiau Europos, nuo 1995 m. ji naudojasi muitų sąjungos su Europa teikiamais pranašumais; derėdamasi dėl stojimo į ES, savo įstatymus ji derina su ES standartais,

| — | Turkijos valiuta buvo smarkiai nuvertėjusi; kai kurie Turkijos gamintojai yra susiję (turi ryšius) su skundo pateikėjais, |
| --- | --- |

—

Turkijos valiuta buvo smarkiai nuvertėjusi; kai kurie Turkijos gamintojai yra susiję (turi ryšius) su skundo pateikėjais,

| — | ir Turkijos produktai yra per žemos kokybės. |
| --- | --- |

—

ir Turkijos produktai yra per žemos kokybės.

| (38) | Suinteresuotosios šalys analogiškomis šalimis pasiūlė pasirinkti Indiją arba Rusiją. |
| --- | --- |

(38)

Suinteresuotosios šalys analogiškomis šalimis pasiūlė pasirinkti Indiją arba Rusiją.

| (39) | Komisija siekė kitų galimų analogiškų šalių bendradarbiavimo, pavyzdžiui, Rusijos, Indijos, Japonijos, Pietų Korėjos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Turkijos, Serbijos Juodkalnijos ir Pietų Afrikos. Iš 38 visame pasaulyje esančių bendrovių, su kuriomis buvo susisiekta, bendradarbiauti sutiko tik dvi JAV bendrovės. |
| --- | --- |

(39)

Komisija siekė kitų galimų analogiškų šalių bendradarbiavimo, pavyzdžiui, Rusijos, Indijos, Japonijos, Pietų Korėjos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Turkijos, Serbijos Juodkalnijos ir Pietų Afrikos. Iš 38 visame pasaulyje esančių bendrovių, su kuriomis buvo susisiekta, bendradarbiauti sutiko tik dvi JAV bendrovės.

| (40) | Išnagrinėjus turimą informaciją, paaiškėjo, kad šio produkto rinka JAV yra konkurencinė – ją sudaro ne mažiau kaip trys gamintojai, 30 tiekėjų, daugiau kaip 15 importuotojų ir apie 300 vartotojų. Nepastebėta jokių skirtumų tarp KLR pagamintų bei vidaus rinkoje parduodamų magnezinių plytų ir to paties JAV produkto, kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje. Be to, buvo nustatyta, kad daugiau kaip 50 % žaliavų, kurias JAV sunaudojo vienas iš gamintojų, buvo įvežta iš KLR ir kad abejose šalyse taikomas magnezinių plytų gamybos procesas mažai skiriasi. |
| --- | --- |

(40)

Išnagrinėjus turimą informaciją, paaiškėjo, kad šio produkto rinka JAV yra konkurencinė – ją sudaro ne mažiau kaip trys gamintojai, 30 tiekėjų, daugiau kaip 15 importuotojų ir apie 300 vartotojų. Nepastebėta jokių skirtumų tarp KLR pagamintų bei vidaus rinkoje parduodamų magnezinių plytų ir to paties JAV produkto, kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje. Be to, buvo nustatyta, kad daugiau kaip 50 % žaliavų, kurias JAV sunaudojo vienas iš gamintojų, buvo įvežta iš KLR ir kad abejose šalyse taikomas magnezinių plytų gamybos procesas mažai skiriasi.

| (41) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau pasakyta, daroma negalutinė išvada, kad Jungtinių Amerikos Valstijų pasirinkimas analogiška šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį yra pats tinkamiausias ir labiausiai pagrįstas. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau pasakyta, daroma negalutinė išvada, kad Jungtinių Amerikos Valstijų pasirinkimas analogiška šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį yra pats tinkamiausias ir labiausiai pagrįstas.

b)   Normaliosios vertės nustatymas

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš analogiškos šalies. Kadangi nustatyta, kad JAV gamintojų sandoriai buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis visomis kainomis, JAV vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis už tų rūšių produktus, kuriuos galima palyginti su Kinijos gamintojų į Bendriją eksportuotais produktais. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš analogiškos šalies. Kadangi nustatyta, kad JAV gamintojų sandoriai buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis visomis kainomis, JAV vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis už tų rūšių produktus, kuriuos galima palyginti su Kinijos gamintojų į Bendriją eksportuotais produktais.

| (43) | Normalioji vertė buvo nustatyta kaip pardavimo kainos, bendradarbiaujančių JAV gamintojų nustatytos nesusijusiems vartotojams už panašų Mgo kiekį turinčios rūšies produktus, svertinis vidurkis. Prireikus, atsižvelgiant į įvairių rūšių produktams taikytą režimą, buvo padaryti pakeitimai. |
| --- | --- |

(43)

Normalioji vertė buvo nustatyta kaip pardavimo kainos, bendradarbiaujančių JAV gamintojų nustatytos nesusijusiems vartotojams už panašų Mgo kiekį turinčios rūšies produktus, svertinis vidurkis. Prireikus, atsižvelgiant į įvairių rūšių produktams taikytą režimą, buvo padaryti pakeitimai.

3.2.   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER suteiktas

| (44) | Primenama, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą bendrovėms, kurioms RER yra suteiktas, buvo remtasi jų pateiktais duomenimis apie eksporto pardavimus vidaus rinkoje ir svarstomojo produkto gamybos kaštus. Šie duomenys buvo patikrinti bendrovių patalpose. |
| --- | --- |

(44)

Primenama, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą bendrovėms, kurioms RER yra suteiktas, buvo remtasi jų pateiktais duomenimis apie eksporto pardavimus vidaus rinkoje ir svarstomojo produkto gamybos kaštus. Šie duomenys buvo patikrinti bendrovių patalpose.

| (45) | Normaliajai vertei nustatyti Komisija pirmiausia nustatė, ar visas kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kiekis gali būti laikomas tipišku palyginti su visu jo eksporto į Bendriją pardavimu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikomas tipišku, kai visas kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje sudaro ne mažiau kaip 5 % viso jo pardavimo Bendrijos rinkai. |
| --- | --- |

(45)

Normaliajai vertei nustatyti Komisija pirmiausia nustatė, ar visas kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kiekis gali būti laikomas tipišku palyginti su visu jo eksporto į Bendriją pardavimu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimas vidaus rinkoje laikomas tipišku, kai visas kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje sudaro ne mažiau kaip 5 % viso jo pardavimo Bendrijos rinkai.

| (46) | Tuo remiantis nustatyta, kad tyrimo laikotarpiu (TL) visas vieno eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto kiekis buvo tipiškas. Kito eksportuojančio gamintojo TL tyrimo laikotarpiu visas vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto kiekis nebuvo tipiškas. |
| --- | --- |

(46)

Tuo remiantis nustatyta, kad tyrimo laikotarpiu (TL) visas vieno eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto kiekis buvo tipiškas. Kito eksportuojančio gamintojo TL tyrimo laikotarpiu visas vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto kiekis nebuvo tipiškas.

| (47) | Vėliau Komisija nustatė, kurių rūšių magnezinės plytos, parduotos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje, buvo identiškos arba tiesiogiai palyginamos su eksportui į Bendriją parduotomis rūšimis. |
| --- | --- |

(47)

Vėliau Komisija nustatė, kurių rūšių magnezinės plytos, parduotos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje, buvo identiškos arba tiesiogiai palyginamos su eksportui į Bendriją parduotomis rūšimis.

| (48) | Nustatyta, ar kiekvienos rūšies, parduotos vidaus rinkoje ir, kaip nustatyta, tiesiogiai palygintinos su eksportui į Bendriją parduotų magnezinių plytų rūšimi, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Konkrečios rūšies magnezinių plytų pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku tada, kai visas vidaus rinkoje TL parduotas kiekis sudarė 5 % arba daugiau viso į Bendriją eksportuoto palyginamos rūšies magnezinių plytų kiekio. |
| --- | --- |

(48)

Nustatyta, ar kiekvienos rūšies, parduotos vidaus rinkoje ir, kaip nustatyta, tiesiogiai palygintinos su eksportui į Bendriją parduotų magnezinių plytų rūšimi, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį. Konkrečios rūšies magnezinių plytų pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku tada, kai visas vidaus rinkoje TL parduotas kiekis sudarė 5 % arba daugiau viso į Bendriją eksportuoto palyginamos rūšies magnezinių plytų kiekio.

| (49) | Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad iš visų eksportuojančio gamintojo tipiško pardavimo tik kelių rūšių produktai sudaro tipišką pardavimą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(49)

Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad iš visų eksportuojančio gamintojo tipiško pardavimo tik kelių rūšių produktai sudaro tipišką pardavimą vidaus rinkoje.

| (50) | Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvienos rūšies magnezinės plytos, vidaus rinkoje parduotos tipiškais kiekiais, gali būti laikomos parduotomis įprastomis prekybos sąlygomis, tam tikslui nustatydama pelningo minėtų magnezinių plytų pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį. |
| --- | --- |

(50)

Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvienos rūšies magnezinės plytos, vidaus rinkoje parduotos tipiškais kiekiais, gali būti laikomos parduotomis įprastomis prekybos sąlygomis, tam tikslui nustatydama pelningo minėtų magnezinių plytų pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį.

| (51) | Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai konkrečios rūšies produkto vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos kiekvienos rūšies plytų, vidaus rinkoje parduotų TL, gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(51)

Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai konkrečios rūšies produkto vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos kiekvienos rūšies plytų, vidaus rinkoje parduotų TL, gamybos sąnaudos.

| (52) | Kaip minėta 48 ir 49 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta pelningai vidaus rinkoje nepriklausomiems vartotojams parduota svarstomosios rūšies produkto dalis. Tais atvejais, kai konkrečių rūšių magnezinių plytų, parduotų grynąja pardavimo kaina, lygia arba viršijančia apskaičiuotas gamybos sąnaudas, kiekis sudarė 80 % arba daugiau viso tos rūšies pardavimo ir kai vidutinė svertinė tos rūšies kaina buvo lygi arba viršijo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip visų tos rūšies TL pardavimų vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar prekyba buvo pelninga, ar nepelninga. Tais atvejais, kai pelningai parduotos magnezinės plytos sudarė mažiau kaip 80 % visų tos rūšies parduotų plytų arba kai tos rūšies plytų vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama tikrąja vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip vien tik pelningo tos rūšies plytų pardavimo svertinis vidurkis, jei tas pardavimas sudarė 10 % arba daugiau viso tos rūšies plytų pardavimo. |
| --- | --- |

(52)

Kaip minėta 48 ir 49 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta pelningai vidaus rinkoje nepriklausomiems vartotojams parduota svarstomosios rūšies produkto dalis. Tais atvejais, kai konkrečių rūšių magnezinių plytų, parduotų grynąja pardavimo kaina, lygia arba viršijančia apskaičiuotas gamybos sąnaudas, kiekis sudarė 80 % arba daugiau viso tos rūšies pardavimo ir kai vidutinė svertinė tos rūšies kaina buvo lygi arba viršijo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip visų tos rūšies TL pardavimų vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar prekyba buvo pelninga, ar nepelninga. Tais atvejais, kai pelningai parduotos magnezinės plytos sudarė mažiau kaip 80 % visų tos rūšies parduotų plytų arba kai tos rūšies plytų vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo grindžiama tikrąja vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip vien tik pelningo tos rūšies plytų pardavimo svertinis vidurkis, jei tas pardavimas sudarė 10 % arba daugiau viso tos rūšies plytų pardavimo.

| (53) | Kai bet kurios rūšies magnezinių plytų pelningas pardavimas sudarė mažiau kaip 10 % viso tos rūšies pardavimo, buvo laikoma, jog vidaus rinkos kaina parduotas šios konkrečios rūšies kiekis buvo nepakankamas, kad būtų tinkamas pagrindas normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(53)

Kai bet kurios rūšies magnezinių plytų pelningas pardavimas sudarė mažiau kaip 10 % viso tos rūšies pardavimo, buvo laikoma, jog vidaus rinkos kaina parduotas šios konkrečios rūšies kiekis buvo nepakankamas, kad būtų tinkamas pagrindas normaliajai vertei nustatyti.

| (54) | Atlikus pirmiau minėtą tyrimą, buvo nustatyta, kad tam tikrų rūšių produktai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(54)

Atlikus pirmiau minėtą tyrimą, buvo nustatyta, kad tam tikrų rūšių produktai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.

| (55) | Visų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti arba tipiniais kiekiais, arba įprastinėmis prekybos sąlygomis dėl kainos, kaip nustatyta 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, normaliajai vertei nustatyti negalėjo būti naudojamos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkos kainos, tad teko taikyti kitą metodą. |
| --- | --- |

(55)

Visų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti arba tipiniais kiekiais, arba įprastinėmis prekybos sąlygomis dėl kainos, kaip nustatyta 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, normaliajai vertei nustatyti negalėjo būti naudojamos eksportuojančio gamintojo vidaus rinkos kainos, tad teko taikyti kitą metodą.

| (56) | Kai negalėjo būti naudojamos eksportuojančio gamintojo parduoto konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainos, apskaičiuota normalioji vertė buvo grindžiama to gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą sumą, skirtą pardavimo, bendrosioms ir administravimo (PBA) išlaidoms ir pagrįstą procentinį pelną. Tam tikslui Komisija ištyrė, ar duomenys apie padarytas PBA išlaidas ir vidaus rinkoje gautą pelną buvo patikimi. |
| --- | --- |

(56)

Kai negalėjo būti naudojamos eksportuojančio gamintojo parduoto konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainos, apskaičiuota normalioji vertė buvo grindžiama to gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą sumą, skirtą pardavimo, bendrosioms ir administravimo (PBA) išlaidoms ir pagrįstą procentinį pelną. Tam tikslui Komisija ištyrė, ar duomenys apie padarytas PBA išlaidas ir vidaus rinkoje gautą pelną buvo patikimi.

| (57) | Tikrosios PBA vidaus išlaidos buvo laikytos patikimomis tada, kai visas bendrovės vidaus rinkoje parduotas kiekis galėjo būti laikomas tipišku palyginti su eksporto į Bendriją pardavimu. Vidaus rinkoje gautas pelno skirtumas buvo nustatytas remiantis įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduotų rūšių kiekiu. Tam tikslui buvo taikoma 45, 48, 52 ir 53 konstatuojamose dalyse nustatyta metodika. Vienai bendrovei galėjo būti naudojamas jos pačios PBA ir pelnas, kadangi ji atitiko pirmiau minėtus kriterijus. |
| --- | --- |

(57)

Tikrosios PBA vidaus išlaidos buvo laikytos patikimomis tada, kai visas bendrovės vidaus rinkoje parduotas kiekis galėjo būti laikomas tipišku palyginti su eksporto į Bendriją pardavimu. Vidaus rinkoje gautas pelno skirtumas buvo nustatytas remiantis įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduotų rūšių kiekiu. Tam tikslui buvo taikoma 45, 48, 52 ir 53 konstatuojamose dalyse nustatyta metodika. Vienai bendrovei galėjo būti naudojamas jos pačios PBA ir pelnas, kadangi ji atitiko pirmiau minėtus kriterijus.

| (58) | Kitai bendrovei, kurios pardavimas vidaus rinkoje nebuvo pakankamas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu. Buvo nustatyta, kad kitos bendrovės, kuriai yra suteiktas RER ir kurios kai kurių rūšių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiški, sąnaudų struktūra buvo tokia skirtinga, kad šiuo atveju nebuvo rimto pagrindo nustatinėti normaliąją vertę. Tačiau buvo nustatyta, kad šios bendrovės sąnaudos yra patikimos, ir normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis bendrovės pateiktais duomenimis, nes jie atitiko kitų to paties produkto eksportuotojų ir gamintojų kilmės šalyje duomenis. |
| --- | --- |

(58)

Kitai bendrovei, kurios pardavimas vidaus rinkoje nebuvo pakankamas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu. Buvo nustatyta, kad kitos bendrovės, kuriai yra suteiktas RER ir kurios kai kurių rūšių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiški, sąnaudų struktūra buvo tokia skirtinga, kad šiuo atveju nebuvo rimto pagrindo nustatinėti normaliąją vertę. Tačiau buvo nustatyta, kad šios bendrovės sąnaudos yra patikimos, ir normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis bendrovės pateiktais duomenimis, nes jie atitiko kitų to paties produkto eksportuotojų ir gamintojų kilmės šalyje duomenis.

4.   Eksporto kainos

| (59) | Visą eksportuotojų, kuriems yra suteiktas RER arba IR, pardavimą į Bendriją vykdė susiję Bendrijos importuotojai, susijusios ne Bendrijoje esančios bendrovės arba bendrovės, kurios, nors ir nesusijusios su minėtomis bendrovėmis, vis tik glaudžiai bendradarbiavo su jomis ar netgi buvo sudariusios ypatingą prekybos sutartį. Tada, kai eksportas buvo vykdomas per susijusias bendroves, eksporto kainos buvo apskaičiuojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatas. Visais atvejais, kai svarstomasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(59)

Visą eksportuotojų, kuriems yra suteiktas RER arba IR, pardavimą į Bendriją vykdė susiję Bendrijos importuotojai, susijusios ne Bendrijoje esančios bendrovės arba bendrovės, kurios, nors ir nesusijusios su minėtomis bendrovėmis, vis tik glaudžiai bendradarbiavo su jomis ar netgi buvo sudariusios ypatingą prekybos sutartį. Tada, kai eksportas buvo vykdomas per susijusias bendroves, eksporto kainos buvo apskaičiuojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatas. Visais atvejais, kai svarstomasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos vartotojams, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, būtent, remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (60) | Buvo pakoreguotos visos išlaidos, kurias minėtas importuotojas patyrė nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir pagrįsta pelno norma, kaip nurodyta 2 straipsnio 9 dalyje. Šiuo atveju faktinis pelno skirtumas, kurį gavo bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, buvo laikomas rimtu pagrindu. |
| --- | --- |

(60)

Buvo pakoreguotos visos išlaidos, kurias minėtas importuotojas patyrė nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir pagrįsta pelno norma, kaip nurodyta 2 straipsnio 9 dalyje. Šiuo atveju faktinis pelno skirtumas, kurį gavo bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, buvo laikomas rimtu pagrindu.

5.   Palyginimas

| (61) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo palygintos gamintojo kainos pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus faktorius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(61)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo palygintos gamintojo kainos pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus faktorius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (62) | Tuo remiantis, buvo padaryti atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų, kredito, komisinių ir importo mokesčių bei išlaidų pardavus (garantija) mokesčių. |
| --- | --- |

(62)

Tuo remiantis, buvo padaryti atitinkami koregavimai dėl transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų, kredito, komisinių ir importo mokesčių bei išlaidų pardavus (garantija) mokesčių.

6.   Dempingo skirtumas

6.1.   Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas RER ir IR

| (63) | Dviem bendrovėms, kurioms suteiktas RER, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies svarstomojo produkto eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(63)

Dviem bendrovėms, kurioms suteiktas RER, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies svarstomojo produkto eksporto kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

| (64) | Keturioms bendrovėms, kurioms suteiktas individualus režimas, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis, nustatytas analogiškai šaliai, buvo palygintas su atitinkamos rūšies produkto eksporto į Bendriją kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(64)

Keturioms bendrovėms, kurioms suteiktas individualus režimas, kiekvienos rūšies į Bendriją eksportuoto produkto normaliosios vertės svertinis vidurkis, nustatytas analogiškai šaliai, buvo palygintas su atitinkamos rūšies produkto eksporto į Bendriją kainos svertiniu vidurkiu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

| (65) | Toliau yra nurodyti laikini dempingo skirtumų svertiniai vidurkiai, išreikšti CIF kaina prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(65)

Toliau yra nurodyti laikini dempingo skirtumų svertiniai vidurkiai, išreikšti CIF kaina prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

11,2 %

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

34,1 %

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

55,7 %

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

55,7 %

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

99,9 %

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

41,4 %.

6.2.   Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams

| (66) | Siekdama apskaičiuoti kitiems KLR eksportuotojams taikytiną dempingo skirtumą, pirmiausia Komisija nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palygintas visas KLR kilmės produkto importas, apskaičiuotas pagal Eurostatą taikant 80 konstatuojamojoje dalyje nustatytą metodą, ir iš KLR gautus atsakymus į klausimyną. Tuo pagrindu nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. |
| --- | --- |

(66)

Siekdama apskaičiuoti kitiems KLR eksportuotojams taikytiną dempingo skirtumą, pirmiausia Komisija nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palygintas visas KLR kilmės produkto importas, apskaičiuotas pagal Eurostatą taikant 80 konstatuojamojoje dalyje nustatytą metodą, ir iš KLR gautus atsakymus į klausimyną. Tuo pagrindu nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas.

| (67) | Dėl žemo bendradarbiavimo lygio visiems kitiems KLR eksportuotojams buvo nustatytas toks taikytinas dempingo skirtumas, kuris atitiko aukščiausią bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotą dempingo skirtumą, t. y. 99,9 % CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito. Nepaisant to, buvo nustatyta, kad dempingo skirtumas šalies mastu viršija likutinį žalos skirtumą. |
| --- | --- |

(67)

Dėl žemo bendradarbiavimo lygio visiems kitiems KLR eksportuotojams buvo nustatytas toks taikytinas dempingo skirtumas, kuris atitiko aukščiausią bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotą dempingo skirtumą, t. y. 99,9 % CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito. Nepaisant to, buvo nustatyta, kad dempingo skirtumas šalies mastu viršija likutinį žalos skirtumą.

C.   Žala

1.   Bendrijos produkcija

| (68) | Atliekant šį tyrimą, buvo nustatyta, kad magnezines plytas pagamino:






  — | du Bendrijos gamintojai, skundo pateikėjai, ir du kiti gamintojai, kurie tyrimo metu visiškai bendradarbiavo su Komisija (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. ir Ceramica Del Nalon S.A.), |
| --- | --- | --- |

(68)

Atliekant šį tyrimą, buvo nustatyta, kad magnezines plytas pagamino:

—

du Bendrijos gamintojai, skundo pateikėjai, ir du kiti gamintojai, kurie tyrimo metu visiškai bendradarbiavo su Komisija (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. ir Ceramica Del Nalon S.A.),

| — | vienas gamintojas, kuris pateikė išsamius atsakymus į klausimyną, tačiau nepritarė tyrimui (Refratechnik), |
| --- | --- |

—

vienas gamintojas, kuris pateikė išsamius atsakymus į klausimyną, tačiau nepritarė tyrimui (Refratechnik),

| — | septyni kiti gamintojai ir Assopiatrelle (Italijos ugniai atsparių medžiagų gamintojų federacija, gaminanti 64 000 tonų produkcijos), kurie parėmė Bendrijos pramonę, bet nepateikė išsamių atsakymų į klausimyną. Dar vienas gamintojas pateikė raštą, bet neišreiškė nei pritarimo, nei prieštaravimo. |
| --- | --- |

—

septyni kiti gamintojai ir Assopiatrelle (Italijos ugniai atsparių medžiagų gamintojų federacija, gaminanti 64 000 tonų produkcijos), kurie parėmė Bendrijos pramonę, bet nepateikė išsamių atsakymų į klausimyną. Dar vienas gamintojas pateikė raštą, bet neišreiškė nei pritarimo, nei prieštaravimo.

2.   Sąvokos „Bendrijos pramonė“ apibrėžimas

2.1.   Su KLR susiję ir (arba) svarstomąjį produktą iš KLR importuojantys gamintojai

| (69) | Buvo nustatyta, kad du iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų taip pat importavo iš KLR svarstomąjį produktą: RHI ir Refratechnik. Todėl buvo ištirta, ar šioms bendrovėms taip pat reikėtų taikyti sąvoką „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(69)

Buvo nustatyta, kad du iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų taip pat importavo iš KLR svarstomąjį produktą: RHI ir Refratechnik. Todėl buvo ištirta, ar šioms bendrovėms taip pat reikėtų taikyti sąvoką „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte.

2.1.1.   RHI

| (70) | RHI gamina Bendrijoje svarstomąjį produktą, taip pat importuoja jį iš KLR įsikūrusios susijusios bendros įmonės RHI Liaoning. Buvo nustatyta, kad didesnė dalis RHI Bendrijos rinkoje parduotos produkcijos buvo TL pagaminta Bendrijoje ir tik mažesnė dalis – KLR. Ši dalis yra nedidelė dėl to, kad RHI Kinijoje pagamintos produkcijos dalis yra skirta sparčiai besivystančiai Azijos rinkai. Be to, RHI yra didžiausias Bendrijos gamintojas, ir jo centras, R&D centras bei didžiausios gamybos vietos yra Bendrijoje. Todėl buvo nustatyta, kad RHI pagrindinis verslas, susijęs su svarstomuoju produktu, yra sukoncentruotas Bendrijoje. |
| --- | --- |

(70)

RHI gamina Bendrijoje svarstomąjį produktą, taip pat importuoja jį iš KLR įsikūrusios susijusios bendros įmonės RHI Liaoning. Buvo nustatyta, kad didesnė dalis RHI Bendrijos rinkoje parduotos produkcijos buvo TL pagaminta Bendrijoje ir tik mažesnė dalis – KLR. Ši dalis yra nedidelė dėl to, kad RHI Kinijoje pagamintos produkcijos dalis yra skirta sparčiai besivystančiai Azijos rinkai. Be to, RHI yra didžiausias Bendrijos gamintojas, ir jo centras, R&D centras bei didžiausios gamybos vietos yra Bendrijoje. Todėl buvo nustatyta, kad RHI pagrindinis verslas, susijęs su svarstomuoju produktu, yra sukoncentruotas Bendrijoje.

| (71) | Vėliau buvo ištirta, kokią visų Bendrijos pardavimų dalį sudarė importo pardavimas. Buvo nustatyta, kad pelningumo atžvilgiu RHI neturėjo labai didelės naudos perparduodama importą. Ši išvada buvo padaryta palyginus bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pelningumo rodiklius. |
| --- | --- |

(71)

Vėliau buvo ištirta, kokią visų Bendrijos pardavimų dalį sudarė importo pardavimas. Buvo nustatyta, kad pelningumo atžvilgiu RHI neturėjo labai didelės naudos perparduodama importą. Ši išvada buvo padaryta palyginus bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pelningumo rodiklius.

| (72) | Atsižvelgiant į nedidelę importo dalį ir tai, kad šis importas nepadarė didesnės įtakos viso Bendrijoje parduoto kiekio pelningumui, nustatyta, kad minėta bendrovė nebuvo apsaugota nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Todėl manoma, kad būtų nepagrįsta RHI netaikyti sąvokos „Bendrijos pramonė“. |
| --- | --- |

(72)

Atsižvelgiant į nedidelę importo dalį ir tai, kad šis importas nepadarė didesnės įtakos viso Bendrijoje parduoto kiekio pelningumui, nustatyta, kad minėta bendrovė nebuvo apsaugota nuo neigiamų žalingo dempingo pasekmių. Todėl manoma, kad būtų nepagrįsta RHI netaikyti sąvokos „Bendrijos pramonė“.

2.1.2.   Refratechnik

| (73) | Refratechnik taip pat gamina Bendrijoje ir importuoja į ją iš KLR gamintojų svarstomąjį produktą. Buvo nustatyta, kad beveik pusė Refratechnik's Bendrijos rinkoje TL parduotos produkcijos buvo pagaminta KLR. Dar buvo nustatyta, kad didžiąją jų verslo ekspansijos dalį sudaro padidėjęs importas iš KLR. Todėl buvo manoma, kad Refratechnik pagrindinės verslo įmonės yra ne tik Bendrijoje, bet ir KLR. |
| --- | --- |

(73)

Refratechnik taip pat gamina Bendrijoje ir importuoja į ją iš KLR gamintojų svarstomąjį produktą. Buvo nustatyta, kad beveik pusė Refratechnik's Bendrijos rinkoje TL parduotos produkcijos buvo pagaminta KLR. Dar buvo nustatyta, kad didžiąją jų verslo ekspansijos dalį sudaro padidėjęs importas iš KLR. Todėl buvo manoma, kad Refratechnik pagrindinės verslo įmonės yra ne tik Bendrijoje, bet ir KLR.

| (74) | Vėliau buvo ištirta, kokią visų Bendrijos pardavimų dalį sudarė importo pardavimas. Nustatyta, kad Refratechnik, skirtingai nei RHI, turėjo didelės naudos perparduodama importą. |
| --- | --- |

(74)

Vėliau buvo ištirta, kokią visų Bendrijos pardavimų dalį sudarė importo pardavimas. Nustatyta, kad Refratechnik, skirtingai nei RHI, turėjo didelės naudos perparduodama importą.

| (75) | Turint galvoje, kad importas sudaro didelę viso Bendrijos pardavimo dalį, ir tai, kad pagrindinis verslas, atrodo, laipsniškai persikelia į KLR ir kad Refratechnik turėjo akivaizdžią naudą iš importo dempingo kaina, manoma, kad Refratechnik neturėtų būti taikoma pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžta sąvoka „Bendrijos pramonė“, ir ji bus laikoma „kitu rinkos operatoriumi“. |
| --- | --- |

(75)

Turint galvoje, kad importas sudaro didelę viso Bendrijos pardavimo dalį, ir tai, kad pagrindinis verslas, atrodo, laipsniškai persikelia į KLR ir kad Refratechnik turėjo akivaizdžią naudą iš importo dempingo kaina, manoma, kad Refratechnik neturėtų būti taikoma pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžta sąvoka „Bendrijos pramonė“, ir ji bus laikoma „kitu rinkos operatoriumi“.

2.2.   Bendrijos pramonė

| (76) | Keturių Bendrijos gamintojų, visiškai bendradarbiavusių atliekant tyrimą, įskaitant RHI ir neįskaitant Refratechnik, produkcija tiriamuoju laikotarpiu siekė 233 732 tonas. Tai sudaro 53 % visos Bendrijos produkcijos, todėl šios įmonės yra „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(76)

Keturių Bendrijos gamintojų, visiškai bendradarbiavusių atliekant tyrimą, įskaitant RHI ir neįskaitant Refratechnik, produkcija tiriamuoju laikotarpiu siekė 233 732 tonas. Tai sudaro 53 % visos Bendrijos produkcijos, todėl šios įmonės yra „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

| (77) | Tyrimo metu nustatyta, kad magnezinių plytų pramonėje šis produktas nebuvo naudojamas uždarai. Tačiau kai kurios plieno bendrovės magnezines plytas gamino savo reikmėms. Šis kiekis buvo mažas palyginti su Bendrijos ugniai atsparių medžiagų gamintojų pagaminta produkcija. Kadangi ši produkcija yra skirta naudoti plieno pramonėje, o nė viena plieno pramonės bendrovė nebendradarbiavo kaip magnezinių plytų gamintoja (nors daugelis iš jų gavo klausimynus), atrodo, kad ši produkcijos dalis neturi didelio poveikio Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(77)

Tyrimo metu nustatyta, kad magnezinių plytų pramonėje šis produktas nebuvo naudojamas uždarai. Tačiau kai kurios plieno bendrovės magnezines plytas gamino savo reikmėms. Šis kiekis buvo mažas palyginti su Bendrijos ugniai atsparių medžiagų gamintojų pagaminta produkcija. Kadangi ši produkcija yra skirta naudoti plieno pramonėje, o nė viena plieno pramonės bendrovė nebendradarbiavo kaip magnezinių plytų gamintoja (nors daugelis iš jų gavo klausimynus), atrodo, kad ši produkcijos dalis neturi didelio poveikio Bendrijos pramonei.

| (78) | Kadangi Bendrijos pramonę sudarė keturios bendrovės, o dviejų iš jų produkcija sudarė apie 2 % pagamintos produkcijos, slaptumo sumetimais toliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonę buvo indeksuoti. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi Bendrijos pramonę sudarė keturios bendrovės, o dviejų iš jų produkcija sudarė apie 2 % pagamintos produkcijos, slaptumo sumetimais toliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonę buvo indeksuoti.

3.   Bendrijos vartojimas

| (79) | Vartojimas buvo nustatytas pagal standartines pramonės įmonių ataskaitas, kurias Bendrijos pramonė pateikė laikydamasi įprastinės pramonėje taikomos praktikos. Šie duomenys buvo apskaičiuoti remiantis plieno pramonės įmonių ataskaitomis (šaltinis: International Iron & Steel Institute (IISI), jose nurodytus duomenis padalijus iš svarstomojo produkto žinomo vidutinio poreikio vienai pagaminto plieno tonai. |
| --- | --- |

(79)

Vartojimas buvo nustatytas pagal standartines pramonės įmonių ataskaitas, kurias Bendrijos pramonė pateikė laikydamasi įprastinės pramonėje taikomos praktikos. Šie duomenys buvo apskaičiuoti remiantis plieno pramonės įmonių ataskaitomis (šaltinis: International Iron & Steel Institute (IISI), jose nurodytus duomenis padalijus iš svarstomojo produkto žinomo vidutinio poreikio vienai pagaminto plieno tonai.

| (80) | Kaip importo duomenų šaltinis, buvo naudojama Eurostato informacija apie importo kiekius pagal atitinkamus KN kodus 6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 ir 6903 90 20. Iš tų skaičių buvo atimti produktai, kurie pagal jų kainą nebuvo svarstomasis produktas. Kiekis, likęs atėmus (visų šalių jis buvo 73 291 tona, o KLR – 59 831 tona), buvo palygintas su Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais importo kiekiais (apie 42 000 tonų). Turint galvoje, kad i) apie 13 500 500 tonų buvo importuota ne iš Kinijos, o iš kitų šalių; ii) iš Bendrijos importuotojų ir vartotojų gauti duomenys parodė, kad importavo nebendradarbiaujantys KLR eksportuotojai; ir iii) daug kitų KLR eksportuojančių gamintojų gavo klausimynus, bet nebendradarbiavo, Eurostato skaičius buvo laikomas tiksliu importo kiekio vertinimu. Be to, Kinijos spaudos šaltiniai (Kinijos metalurgijos žinios, 2004 m. sausio 4 d.) pranešė, kad 2003 m. į Europą buvo eksportuota 80 000 tonų, o tai reiškia, kad pirmiau minėtas Eurostato skaičius TL (59 831) yra nėra per didelis. |
| --- | --- |

(80)

Kaip importo duomenų šaltinis, buvo naudojama Eurostato informacija apie importo kiekius pagal atitinkamus KN kodus 6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 ir 6903 90 20. Iš tų skaičių buvo atimti produktai, kurie pagal jų kainą nebuvo svarstomasis produktas. Kiekis, likęs atėmus (visų šalių jis buvo 73 291 tona, o KLR – 59 831 tona), buvo palygintas su Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais importo kiekiais (apie 42 000 tonų). Turint galvoje, kad i) apie 13 500 500 tonų buvo importuota ne iš Kinijos, o iš kitų šalių; ii) iš Bendrijos importuotojų ir vartotojų gauti duomenys parodė, kad importavo nebendradarbiaujantys KLR eksportuotojai; ir iii) daug kitų KLR eksportuojančių gamintojų gavo klausimynus, bet nebendradarbiavo, Eurostato skaičius buvo laikomas tiksliu importo kiekio vertinimu. Be to, Kinijos spaudos šaltiniai (Kinijos metalurgijos žinios, 2004 m. sausio 4 d.) pranešė, kad 2003 m. į Europą buvo eksportuota 80 000 tonų, o tai reiškia, kad pirmiau minėtas Eurostato skaičius TL (59 831) yra nėra per didelis.

| (81) | Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje buvo gautas iš penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų (įskaitant Refratechnik), atsakiusių į patvirtintą klausimyną. Balansu (t. y. vartojimas minus importas minus Bendrijos pramonės parduotas kiekis) buvo laikomas nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimas. |
| --- | --- |

(81)

Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje buvo gautas iš penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų (įskaitant Refratechnik), atsakiusių į patvirtintą klausimyną. Balansu (t. y. vartojimas minus importas minus Bendrijos pramonės parduotas kiekis) buvo laikomas nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimas.

| (82) | Šis vartojimas, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, rodo, kad svarstomojo produkto paklausa Bendrijoje visą svarstomąjį laikotarpį buvo stabili. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos vartojimas | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 99 | 100 | 100 |

(82)

Šis vartojimas, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, rodo, kad svarstomojo produkto paklausa Bendrijoje visą svarstomąjį laikotarpį buvo stabili.

2001

2002

2003

TL

Bendrijos vartojimas

399 563

397 203

401 499

400 638

Indeksas (2001 m. = 100)

100

99

100

100

4.   Tiriamosios šalies importas į Bendriją

4.1.   Tiriamojo importo dalis rinkoje

| (83) | Importo iš tiriamosios šalies apimčių ir rinkos dalies pokyčiai yra šie:









  Importo apimtys | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 23 980 | 44 542 | 54 181 | 59 831 |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 186 | 226 | 250 |

(83)

Importo iš tiriamosios šalies apimčių ir rinkos dalies pokyčiai yra šie:

Importo apimtys

2001

2002

2003

TL

KLR

23 980

44 542

54 181

59 831

Indeksas (2001 m. = 100)

100

186

226

250

| Importo dalis rinkoje | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 6,0 % | 11,2 % | 13,5 % | 14,9 % |

Importo dalis rinkoje

2001

2002

2003

TL

KLR

6,0 %

11,2 %

13,5 %

14,9 %

| (84) | Kadangi magnezinių plytų suvartojimas svarstomuoju laikotarpiu išliko stabilus, importas iš tiriamosios šalies tuo laikotarpiu išaugo maždaug 150 %. Todėl KLR dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip du kartus – nuo 6,0 % iki 14,9 %. |
| --- | --- |

(84)

Kadangi magnezinių plytų suvartojimas svarstomuoju laikotarpiu išliko stabilus, importas iš tiriamosios šalies tuo laikotarpiu išaugo maždaug 150 %. Todėl KLR dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip du kartus – nuo 6,0 % iki 14,9 %.

4.2.   Importo kainos ir kainų sumažinimas

| (85) | Pateikta lentelė rodo importo iš KLR vidutinių kainų raidą. Per svarstomąjį laikotarpį kainos nukrito 22 %. |
| --- | --- |

(85)

Pateikta lentelė rodo importo iš KLR vidutinių kainų raidą. Per svarstomąjį laikotarpį kainos nukrito 22 %.

| (86) | Buvo palygintos Bendrijos pramonės ir tiriamosios šalies eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos Bendrijos rinkoje TL. Šis palyginimas buvo atliktas atėmus grąžinimus ir nuolaidas. Bendrijos pramonės kainos buvo koreguojamos pagal gamintojo (EXW) kainas, o importo kainos buvo CIF kainos prie Bendrijos sienos. |
| --- | --- |

(86)

Buvo palygintos Bendrijos pramonės ir tiriamosios šalies eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos Bendrijos rinkoje TL. Šis palyginimas buvo atliktas atėmus grąžinimus ir nuolaidas. Bendrijos pramonės kainos buvo koreguojamos pagal gamintojo (EXW) kainas, o importo kainos buvo CIF kainos prie Bendrijos sienos.

| (87) | Palyginimas parodė, kad svarstomojo produkto importas TL Bendrijoje buvo parduotas kainomis, kurios 16,6 % numušė Bendrijos pramonės įmonių kainas. Pagal šį kainų sumažėjimo lygį ir Bendrijos pramonės įmonių kainų raidą, kaip aiškinama toliau, galima daryti išvadą, kad kainų smukimas jau buvo įvykęs. |
| --- | --- |

(87)

Palyginimas parodė, kad svarstomojo produkto importas TL Bendrijoje buvo parduotas kainomis, kurios 16,6 % numušė Bendrijos pramonės įmonių kainas. Pagal šį kainų sumažėjimo lygį ir Bendrijos pramonės įmonių kainų raidą, kaip aiškinama toliau, galima daryti išvadą, kad kainų smukimas jau buvo įvykęs.

5.   Bendrijos pramonės padėtis

| (88) | Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, importo dempingo kaina poveikio Bendrijos pramonei nagrinėjimas apėmė visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, atsižvelgiant į pramonės padėtį nuo 2001 m. (baziniai metai) iki TL. |
| --- | --- |

(88)

Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, importo dempingo kaina poveikio Bendrijos pramonei nagrinėjimas apėmė visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, atsižvelgiant į pramonės padėtį nuo 2001 m. (baziniai metai) iki TL.

| (89) | Bendrijos pramonės duomenys yra suvestinė informacija apie keturis bendradarbiaujančius Bendrijos gamintojus. |
| --- | --- |

(89)

Bendrijos pramonės duomenys yra suvestinė informacija apie keturis bendradarbiaujančius Bendrijos gamintojus.

5.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas

| (90) | Gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų išnaudojimo raida yra tokia:










  Indeksas (2001 m. = 100) | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonos) | 100 | 88 | 89 | 91 |
| Gamybos pajėgumai (tonos) | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Pajėgumų išnaudojimas % | 100 | 98 | 106 | 108 |

(90)

Gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų išnaudojimo raida yra tokia:

Indeksas (2001 m. = 100)

2001

2002

2003

TL

Gamyba (tonos)

100

88

89

91

Gamybos pajėgumai (tonos)

100

90

84

84

Pajėgumų išnaudojimas %

100

98

106

108

| (91) | Kaip rodo lentelė, gamyba tyrimo laikotarpiu sumažėjo 9 %. Gamybos pajėgumai buvo sumažinti 16 %, siekiant numušti kainas, o tai 8 % padidino pajėgumų išnaudojimą. |
| --- | --- |

(91)

Kaip rodo lentelė, gamyba tyrimo laikotarpiu sumažėjo 9 %. Gamybos pajėgumai buvo sumažinti 16 %, siekiant numušti kainas, o tai 8 % padidino pajėgumų išnaudojimą.

5.2.   Atsargos

| (92) | Toliau nurodyti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonos) | | | | |
| Indeksas (2001 m. = 100) | 100 | 109 | 105 | 108 |

(92)

Toliau nurodyti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.

2001

2002

2003

TL

Atsargos (tonos)

Indeksas (2001 m. = 100)

100

109

105

108

| (93) | Atsargos svarstomuoju laikotarpiu padidėjo 8 %. Reikia pažymėti, kad svarstomąjį produktą Bendrijos pramonė paprastai gamina pagal užsakymą. Todėl Bendrijos pramonės laikomų atsargų lygis, kaip buvo nustatyta, nėra svarbus rodiklis vertinant Bendrijos pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(93)

Atsargos svarstomuoju laikotarpiu padidėjo 8 %. Reikia pažymėti, kad svarstomąjį produktą Bendrijos pramonė paprastai gamina pagal užsakymą. Todėl Bendrijos pramonės laikomų atsargų lygis, kaip buvo nustatyta, nėra svarbus rodiklis vertinant Bendrijos pramonės padėtį.

5.3.   Pardavimų apimtys, dalis rinkoje, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje

| (94) | Toliau pateikti skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems Bendrijos vartotojams.










  Indeksas (2001 m. = 100) | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimų apimtys (tonos) | 100 | 97 | 99 | 100 |
| Dalis rinkoje | 100 | 97 | 98 | 100 |
| Vidutinės pardavimo kainos (EUR/tona) | 100 | 98 | 89 | 89 |

(94)

Toliau pateikti skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems Bendrijos vartotojams.

Indeksas (2001 m. = 100)

2001

2002

2003

TL

Pardavimų apimtys (tonos)

100

97

99

100

Dalis rinkoje

100

97

98

100

Vidutinės pardavimo kainos (EUR/tona)

100

98

89

89

| (95) | Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu buvo stabilūs. Tačiau tai buvo pasiekta tik sumažinus 11 % vidutines pardavimo kainas, kai į Bendrijos rinką pateko importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(95)

Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir dalis rinkoje svarstomuoju laikotarpiu buvo stabilūs. Tačiau tai buvo pasiekta tik sumažinus 11 % vidutines pardavimo kainas, kai į Bendrijos rinką pateko importas dempingo kaina.

| (96) | Be to, reikia pažymėti, kad 11 % vidutinių kainų sumažėjimas yra per mažas skaičius lyginant su pagrindinių produkto dalių kainų kritimu. Svarstomasis produktas yra naudojamas plieno pramonėje iškloti trijų pagrindinių rūšių talpas; semtuves, keitiklius ir elektrines arkines krosnis. Iš pradžių Kinijos importas daugiausia buvo orientuotas į nelabai vertingą semtuvių plytų nišą. Tačiau per visą svarstomąjį laikotarpį stiprėjo keitiklių ir elektrinių arkinių krosnių dalių skverbimosi tendencija. Keitiklių ir elektrinių arkinių krosnių naudojimą reikia maksimaliai padidinti, o norint padidinti lydymų skaičių prieš keičiant įdėklus (sieneles), reikia daugiau aukštos kokybės ir brangiai kainuojančių plytų. Svarstomuoju laikotarpiu atlikta pardavimo modelių analizė parodė, kad Bendrijos pramonė daugiau linko prie mažesnio kiekio, bet aukštesnės kokybės dalių, kad apsigintų nuo Kinijos importo spaudimo. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, nestebina, kad vidutinės atskirų produktų rūšių kainos sumažėjo daugiau kaip 11 %. Pavyzdžiui, vidutinė didžiausios plytų grupės (kurios sudėtyje yra 9 % anglies likučių ir ištirpusio (lydyto) magnezito) kaina per minimą laikotarpį sumažėjo 19 %. |
| --- | --- |

(96)

Be to, reikia pažymėti, kad 11 % vidutinių kainų sumažėjimas yra per mažas skaičius lyginant su pagrindinių produkto dalių kainų kritimu. Svarstomasis produktas yra naudojamas plieno pramonėje iškloti trijų pagrindinių rūšių talpas; semtuves, keitiklius ir elektrines arkines krosnis. Iš pradžių Kinijos importas daugiausia buvo orientuotas į nelabai vertingą semtuvių plytų nišą. Tačiau per visą svarstomąjį laikotarpį stiprėjo keitiklių ir elektrinių arkinių krosnių dalių skverbimosi tendencija. Keitiklių ir elektrinių arkinių krosnių naudojimą reikia maksimaliai padidinti, o norint padidinti lydymų skaičių prieš keičiant įdėklus (sieneles), reikia daugiau aukštos kokybės ir brangiai kainuojančių plytų. Svarstomuoju laikotarpiu atlikta pardavimo modelių analizė parodė, kad Bendrijos pramonė daugiau linko prie mažesnio kiekio, bet aukštesnės kokybės dalių, kad apsigintų nuo Kinijos importo spaudimo. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, nestebina, kad vidutinės atskirų produktų rūšių kainos sumažėjo daugiau kaip 11 %. Pavyzdžiui, vidutinė didžiausios plytų grupės (kurios sudėtyje yra 9 % anglies likučių ir ištirpusio (lydyto) magnezito) kaina per minimą laikotarpį sumažėjo 19 %.

| (97) | Bendrijos pramonė, susidūrusi su importo didėjimu, negalėjo vystytis, nors ir mažėjo jos vidutinės kainos. Priešingai – ji buvo priversta mažinti gamybos pajėgumą ir darbo jėgą. |
| --- | --- |

(97)

Bendrijos pramonė, susidūrusi su importo didėjimu, negalėjo vystytis, nors ir mažėjo jos vidutinės kainos. Priešingai – ji buvo priversta mažinti gamybos pajėgumą ir darbo jėgą.

5.4.   Pelningumas

| (98) | Toliau nurodytas pelningumas yra apyvartos, susijusios su pardavimu Bendrijos rinkoje, grąža (AG). | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas, susijęs su pardavimu Bendrijoje (AG) | 100 | 76 | 26 | 45 |

(98)

Toliau nurodytas pelningumas yra apyvartos, susijusios su pardavimu Bendrijos rinkoje, grąža (AG).

2001

2002

2003

TL

Pelningumas, susijęs su pardavimu Bendrijoje (AG)

100

76

26

45

| (99) | Pelningumas labai sumažėjo 2001–2003 metais dėl sumažėjusių kainų ir sutapo su KLR importo dempingo kaina padidėjimu. TL pelningumas šiek tiek padidėjo, daugiausia dėl sumažėjusių kainų. Be to, pelno lygis TL buvo nors ir nenuostolingas, bet žemesnis už tą, kurį tos rūšies pramonė galėtų tikėtis pasiekti, kai nėra importo dempingo kaina. Matyti, kad 2001 m., kai importas dempingo kaina vis dar sudarė santykinai nedidelę rinkos dalį, tikėtinas pelno lygis buvo daug didesnis. |
| --- | --- |

(99)

Pelningumas labai sumažėjo 2001–2003 metais dėl sumažėjusių kainų ir sutapo su KLR importo dempingo kaina padidėjimu. TL pelningumas šiek tiek padidėjo, daugiausia dėl sumažėjusių kainų. Be to, pelno lygis TL buvo nors ir nenuostolingas, bet žemesnis už tą, kurį tos rūšies pramonė galėtų tikėtis pasiekti, kai nėra importo dempingo kaina. Matyti, kad 2001 m., kai importas dempingo kaina vis dar sudarė santykinai nedidelę rinkos dalį, tikėtinas pelno lygis buvo daug didesnis.

5.5.   Investicijų grąža, pinigų srautai, investicijos ir pajėgumas didinti kapitalą

| (100) | Investicijų grąžos, pinigų srautų, investicijų tendencijos yra pateiktos šioje lentelėje:










  Indeksas (2001 m. = 100) | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijų grąža | 100 | 85 | 50 | 52 |
| Pinigų srautai | 100 | 81 | 55 | 60 |
| Investicijos | 100 | 75 | 131 | 134 |

(100)

Investicijų grąžos, pinigų srautų, investicijų tendencijos yra pateiktos šioje lentelėje:

Indeksas (2001 m. = 100)

2001

2002

2003

TL

Investicijų grąža

100

85

50

52

Pinigų srautai

100

81

55

60

Investicijos

100

75

131

134

| (101) | Pažymima, kad pirmiau nurodyti duomenys apie investicijų grąžos tendencijas didele dalimi atspindi anksčiau nurodytus pelningumo (apyvartos grąža) skaičius. Pinigų srautai taip pat rodo maždaug tą pačią tendenciją, būtent, mažėjimą 2001–2003 metais ir nedidelį padidėjimą TL. Investicijų grąža ir pinigų srautai sumažėjo dėl to, kad vidutinės pardavimų kainos smuko greičiau nei vidutiniai parduotų produktų kaštai. |
| --- | --- |

(101)

Pažymima, kad pirmiau nurodyti duomenys apie investicijų grąžos tendencijas didele dalimi atspindi anksčiau nurodytus pelningumo (apyvartos grąža) skaičius. Pinigų srautai taip pat rodo maždaug tą pačią tendenciją, būtent, mažėjimą 2001–2003 metais ir nedidelį padidėjimą TL. Investicijų grąža ir pinigų srautai sumažėjo dėl to, kad vidutinės pardavimų kainos smuko greičiau nei vidutiniai parduotų produktų kaštai.

| (102) | Bendrijos pramonė padidino savo investicijas. Tai buvo daugiau įrenginių ir mechanizmų keitimui nei naujoms gamybos priemonėms skirtos investicijos. |
| --- | --- |

(102)

Bendrijos pramonė padidino savo investicijas. Tai buvo daugiau įrenginių ir mechanizmų keitimui nei naujoms gamybos priemonėms skirtos investicijos.

| (103) | Didelio poveikio Bendrijos pramonės gebėjimui pritraukti tiek išorinių finansuotojų, tiek pagrindinių bendrovių kapitalą svarstomuoju laikotarpiu vis dėlto nebuvo, nes bendrovės priklauso didesnėms grupėms. Taigi gebėjimą didinti kapitalą pirmiausia nulemia grupės stiprumas ir visai nebūtinai to verslo sektoriaus privalumai. Todėl šis veiksnys minimam tyrimui nėra reikšmingas. |
| --- | --- |

(103)

Didelio poveikio Bendrijos pramonės gebėjimui pritraukti tiek išorinių finansuotojų, tiek pagrindinių bendrovių kapitalą svarstomuoju laikotarpiu vis dėlto nebuvo, nes bendrovės priklauso didesnėms grupėms. Taigi gebėjimą didinti kapitalą pirmiausia nulemia grupės stiprumas ir visai nebūtinai to verslo sektoriaus privalumai. Todėl šis veiksnys minimam tyrimui nėra reikšmingas.

5.6.   Užimtumas, produktyvumas ir darbo užmokestis

| (104) | Kaip matyti iš lentelės, Bendrijos pramonė nuo 2001 m. iki TL sumažino savo darbuotojų skaičių. Jo didėjimas nuo 2003 m. iki tiriamojo laikotarpio gali būti aiškinamas gamybos padidėjimu. Produktyvumas visą laikotarpį buvo tvirtasis esmės stabilus. |
| --- | --- |

(104)

Kaip matyti iš lentelės, Bendrijos pramonė nuo 2001 m. iki TL sumažino savo darbuotojų skaičių. Jo didėjimas nuo 2003 m. iki tiriamojo laikotarpio gali būti aiškinamas gamybos padidėjimu. Produktyvumas visą laikotarpį buvo tvirtasis esmės stabilus.

| (105) | Atlyginimai žymiai sumažėjo 2002 m., bet iki TL išliko stabilūs. Tai lėmė minėtais metais vykdyta restruktūrizacijos programa, kaip rodo pirmiau pateiktos gamybos ir užimtumo tendencijos. |
| --- | --- |

(105)

Atlyginimai žymiai sumažėjo 2002 m., bet iki TL išliko stabilūs. Tai lėmė minėtais metais vykdyta restruktūrizacijos programa, kaip rodo pirmiau pateiktos gamybos ir užimtumo tendencijos.

5.7.   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (106) | Dempingo skirtumai pirmiau buvo nurodyti skirsnyje apie dempingą. Šie nustatyti skirtumai akivaizdžiai viršija de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, negalima tvirtinti, kad faktinio dempingo skirtumo poveikis yra nereikšmingas. |
| --- | --- |

(106)

Dempingo skirtumai pirmiau buvo nurodyti skirsnyje apie dempingą. Šie nustatyti skirtumai akivaizdžiai viršija de minimis. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, negalima tvirtinti, kad faktinio dempingo skirtumo poveikis yra nereikšmingas.

5.8.   Ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikis

| (107) | Bendrijos pramonė neatsigauna nuo ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikio, kadangi anksčiau tokie tyrimai nebuvo atliekami. |
| --- | --- |

(107)

Bendrijos pramonė neatsigauna nuo ankstesnio dempingo arba subsidijavimo poveikio, kadangi anksčiau tokie tyrimai nebuvo atliekami.

5.9.   Išvada dėl žalos

| (108) | Reikia prisiminti, kad nors pardavimų apimtys ir Bendrijos rinkos dalis buvo sąlyginai pastovūs, Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu patyrė vidutiniškai 11 % kainų nuosmukį, nors ir plėtė savo produktų asortimentą paversdama jį aukštesnės kokybės produktais. Nepaisant sąnaudų sumažėjimo, pelno lygis smarkiai nukrito ir TL pelnas buvo 55 % žemesnis už 2001 m. lygį, o tai yra žymiai mažiau už pelno lygį, kurio galima būtų tikėtis tada, kai nėra importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(108)

Reikia prisiminti, kad nors pardavimų apimtys ir Bendrijos rinkos dalis buvo sąlyginai pastovūs, Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu patyrė vidutiniškai 11 % kainų nuosmukį, nors ir plėtė savo produktų asortimentą paversdama jį aukštesnės kokybės produktais. Nepaisant sąnaudų sumažėjimo, pelno lygis smarkiai nukrito ir TL pelnas buvo 55 % žemesnis už 2001 m. lygį, o tai yra žymiai mažiau už pelno lygį, kurio galima būtų tikėtis tada, kai nėra importo dempingo kaina.

| (109) | Bendrijos pramonės smukimą svarstomuoju laikotarpiu patvirtina ir sumažėjusi gamyba bei gamybos pajėgumai, darbo užmokesčio ir užimtumo, investicijų grąžos, pinigų srautų sumažėjimas ir augimo stoka, nors kainos ir sumažėjo vidutiniškai 11 %. |
| --- | --- |

(109)

Bendrijos pramonės smukimą svarstomuoju laikotarpiu patvirtina ir sumažėjusi gamyba bei gamybos pajėgumai, darbo užmokesčio ir užimtumo, investicijų grąžos, pinigų srautų sumažėjimas ir augimo stoka, nors kainos ir sumažėjo vidutiniškai 11 %.

| (110) | Pirmiau minėti neigiami reiškiniai vyko tuo metu, kai buvo stabilus produktyvumas, didėjo investicijos ir buvo labiau išnaudojami pajėgumai. Atsargų ir gebėjimo didinti kapitalą pokyčiai dėl pirmiau nurodytų priežasčių nebuvo laikomi labai svarbiais veiksniais. |
| --- | --- |

(110)

Pirmiau minėti neigiami reiškiniai vyko tuo metu, kai buvo stabilus produktyvumas, didėjo investicijos ir buvo labiau išnaudojami pajėgumai. Atsargų ir gebėjimo didinti kapitalą pokyčiai dėl pirmiau nurodytų priežasčių nebuvo laikomi labai svarbiais veiksniais.

| (111) | Atsižvelgiant į visus šiuos rodiklius, daroma negalutinė išvada, kad Bendrijos pramonė TL patyrė esminę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgiant į visus šiuos rodiklius, daroma negalutinė išvada, kad Bendrijos pramonė TL patyrė esminę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.

D.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įžanginė pastaba

| (112) | Buvo ištirta ir tai, ar yra priežastinis ryšys tarp KLR importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos. Buvo išnagrinėti ir kiti žinomi veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina, galėję tuo pačiu metu padaryti žalos Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kurią šie veiksniai galėjo sukelti, nebūtų priskirta importui dempingo kaina. |
| --- | --- |

(112)

Buvo ištirta ir tai, ar yra priežastinis ryšys tarp KLR importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos. Buvo išnagrinėti ir kiti žinomi veiksniai, išskyrus importą dempingo kaina, galėję tuo pačiu metu padaryti žalos Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad žala, kurią šie veiksniai galėjo sukelti, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.

2.   Importo iš KLR poveikis

| (113) | Reikia prisiminti, kad importo iš KLR apimtys svarstomuoju laikotarpiu išaugo maždaug 150 %, o jų dalis rinkoje padidėjo 118 %. Be to, kaip aiškinama 85 konstatuojamoje dalyje, importo iš KLR kainos nukrito 22 %, o 88 dalyje – buvo ženkliai numušamos kainos (žr. 87 konstatuojamąją dalį). Į šį importą Bendrijos pramonė reagavo išlaikydama savo pardavimo apimtis (kad nekeltų grėsmės masto ekonomijai), bet turėjo žymiai sumažinti savo kainas. Šis kainų sumažėjimas, inter alia, 55 % sumažino pelningumą. Šis pelningumas yra gerokai žemesnis už tikėtiną šios rūšies pramonės pelningumą ir jau nėra tvarus. |
| --- | --- |

(113)

Reikia prisiminti, kad importo iš KLR apimtys svarstomuoju laikotarpiu išaugo maždaug 150 %, o jų dalis rinkoje padidėjo 118 %. Be to, kaip aiškinama 85 konstatuojamoje dalyje, importo iš KLR kainos nukrito 22 %, o 88 dalyje – buvo ženkliai numušamos kainos (žr. 87 konstatuojamąją dalį). Į šį importą Bendrijos pramonė reagavo išlaikydama savo pardavimo apimtis (kad nekeltų grėsmės masto ekonomijai), bet turėjo žymiai sumažinti savo kainas. Šis kainų sumažėjimas, inter alia, 55 % sumažino pelningumą. Šis pelningumas yra gerokai žemesnis už tikėtiną šios rūšies pramonės pelningumą ir jau nėra tvarus.

3.   Importo iš trečiųjų šalių poveikis

| (114) | Labai nepanašu, kad kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Korėjos Respublikos ir Brazilijos, kilmės importas, taip pat būtų padaręs žalos Bendrijos pramonei. Ne Kinijos kilmės importo dalis rinkoje TL sudarė tik apie 3 %. Be to, vidutinės importo iš Korėjos Respublikos ir Brazilijos (t. y. šalių, iš kurių buvo daugiausia importuojama ne Kinijos kilmės prekių) kainos buvo 25 % ir 47 % didesnės už importą iš KLR. Todėl, atsižvelgiant į jų dalį rinkoje ir santykinai aukštą kainų lygį, galima daryti išvadą, kad prie Bendrijai padarytos žalos minėtų šalių importas galėjo prisidėti tik labai nežymiai, jei iš viso prisidėjo. |
| --- | --- |

(114)

Labai nepanašu, kad kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Korėjos Respublikos ir Brazilijos, kilmės importas, taip pat būtų padaręs žalos Bendrijos pramonei. Ne Kinijos kilmės importo dalis rinkoje TL sudarė tik apie 3 %. Be to, vidutinės importo iš Korėjos Respublikos ir Brazilijos (t. y. šalių, iš kurių buvo daugiausia importuojama ne Kinijos kilmės prekių) kainos buvo 25 % ir 47 % didesnės už importą iš KLR. Todėl, atsižvelgiant į jų dalį rinkoje ir santykinai aukštą kainų lygį, galima daryti išvadą, kad prie Bendrijai padarytos žalos minėtų šalių importas galėjo prisidėti tik labai nežymiai, jei iš viso prisidėjo.

4.   Konkurencijos tarp Bendrijos gamintojų ir perteklinių pajėgumų pasekmės

| (115) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Bendrijos ugniai atsparių medžiagų pramonės pertekliniai pajėgumai privertė Bendrijos pramonę konkuruoti mažinant kainas iki nuostolingo lygio. Tačiau tyrimu nustatytas pajėgumų panaudojimo laipsnis, indeksuota forma parodytas 90 konstatuojamojoje dalyje, per svarstomąjį laikotarpį nepatvirtino šio argumento dėl perteklinių pajėgumų. Šie laipsnis, veikiau, buvo artimas plieno ir panašiose pramonės šakose esantiems pajėgumams. Tačiau, nors yra akivaizdu, kad pajėgumai buvo sumažinti, o kainos nukrito, tai iš esmės buvo atsakas į padidėjusį importą iš KLR dempingo kaina. Be to, Komisija pažymi, kad pagrindinė Bendrijos ugniai atsparių medžiagų pramonės restruktūrizacija jau įvyko 1990 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(115)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Bendrijos ugniai atsparių medžiagų pramonės pertekliniai pajėgumai privertė Bendrijos pramonę konkuruoti mažinant kainas iki nuostolingo lygio. Tačiau tyrimu nustatytas pajėgumų panaudojimo laipsnis, indeksuota forma parodytas 90 konstatuojamojoje dalyje, per svarstomąjį laikotarpį nepatvirtino šio argumento dėl perteklinių pajėgumų. Šie laipsnis, veikiau, buvo artimas plieno ir panašiose pramonės šakose esantiems pajėgumams. Tačiau, nors yra akivaizdu, kad pajėgumai buvo sumažinti, o kainos nukrito, tai iš esmės buvo atsakas į padidėjusį importą iš KLR dempingo kaina. Be to, Komisija pažymi, kad pagrindinė Bendrijos ugniai atsparių medžiagų pramonės restruktūrizacija jau įvyko 1990 m. pabaigoje.

5.   Pokyčių plieno pramonėje poveikis

| (116) | Buvo tvirtinama, kad technikos pažanga, nulėmusi patvaresnių plytų gamybą ir veiksmingą plieno gamybos procesą, padarė žalos Bendrijos pramonei. Tyrimo metu įvairūs plieno gamintojai nurodė, kad dėl technikos pažangos sumažėjo magnezinių plytų sunaudojimas vienai tonai pagaminto plieno. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES-25: Plieno gamyba (kilotonos) | 180 531 | 180 758 | 183 441 | 185 197 |
| ES-25: Magnezinių plytų sunaudojimas (tonos) | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Plytų sunaudojimas plieno gamyboje (tonos vienai kilotonai) | 2,21 | 2,20 | 2,19 | 2,16 |

(116)

Buvo tvirtinama, kad technikos pažanga, nulėmusi patvaresnių plytų gamybą ir veiksmingą plieno gamybos procesą, padarė žalos Bendrijos pramonei. Tyrimo metu įvairūs plieno gamintojai nurodė, kad dėl technikos pažangos sumažėjo magnezinių plytų sunaudojimas vienai tonai pagaminto plieno.

2001

2002

2003

TL

ES-25: Plieno gamyba (kilotonos)

180 531

180 758

183 441

185 197

ES-25: Magnezinių plytų sunaudojimas (tonos)

399 563

397 203

401 499

400 638

Plytų sunaudojimas plieno gamyboje (tonos vienai kilotonai)

2,21

2,20

2,19

2,16

Pateikta lentelė rodo, kad plieno gamyboje sunaudojama tik apie 2 % magnezinių plytų. Šio nedidelio skaičiaus sumažėjimas visai nepaaiškina pardavimo kainų ir pelningumo sumažėjimo, kaip buvo aiškinama ankstesniame skyriuje apie žalą. Todėl manoma, kad techniškai geresnės kokybės plytų poveikis negalėjo būti svarbi Bendrijos patirtos žalos priežastis.

| (117) | Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad kai kurie plieno gamintojai ir toliau patys gaminasi kai kurias magnezines plytas. Tačiau nerasta požymių, kad ši praktika tuo laikotarpiu išsiplėtė. Be to, kadangi nė viena plieno bendrovė nebendradarbiavo kaip magnezinių plytų gamintoja, buvo aišku, kad šis gamybos sektorius neturėjo poveikio Bendrijos ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(117)

Atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad kai kurie plieno gamintojai ir toliau patys gaminasi kai kurias magnezines plytas. Tačiau nerasta požymių, kad ši praktika tuo laikotarpiu išsiplėtė. Be to, kadangi nė viena plieno bendrovė nebendradarbiavo kaip magnezinių plytų gamintoja, buvo aišku, kad šis gamybos sektorius neturėjo poveikio Bendrijos ekonominei padėčiai.

6.   Valiutos kurso pasikeitimo poveikis

| (118) | Kitas, kaip tvirtinama, svarbus žalos sukėlimo veiksnys yra dolerio kurso pasikeitimas euro atžvilgiu. Tai gali būti svarbu, nes Kinijos renminbi jau daugelį metų yra susietas su doleriu ir teigiama, kad dėl dolerio ir euro kursų svyravimo Kinijos gamintojams yra naudinga eksportuoti į Bendriją. |
| --- | --- |

(118)

Kitas, kaip tvirtinama, svarbus žalos sukėlimo veiksnys yra dolerio kurso pasikeitimas euro atžvilgiu. Tai gali būti svarbu, nes Kinijos renminbi jau daugelį metų yra susietas su doleriu ir teigiama, kad dėl dolerio ir euro kursų svyravimo Kinijos gamintojams yra naudinga eksportuoti į Bendriją.

| (119) | Tačiau dolerio kurso smukimas euro atžvilgiu ne visada sutapo su importo padidėjimu. Keitimo kursas pradėjo kristi 2002 m. birželio mėn., kai tuo tarpu importas ėmė žymiai didėti 2001 m. Be to, reikėtų pažymėti, kad svarstomuoju laikotarpiu labai išaugo važtos iš KLR į Bendriją tarifai. Jei importas iš KLR būtų didėjęs tik dėl to, kad keitimo kurso svyravimai sudarė palankesnes sąlygas prekybai, tada būtų buvę galima tikėtis ir importo sumažėjimo arba bent jau stabilizavimosi, jei minėtų valiutų kurso svyravimus būtų išlyginę padidėję važtos tarifai. Nors toks išlyginimas iš tikrųjų įvyko (per paskutiniuosius 15 svarstomojo laikotarpio mėnesių važtos tarifai padidėjo maždaug 25 %) (šaltinis: P&O Nedlloyd), importas vis dėlto ir toliau didėjo. |
| --- | --- |

(119)

Tačiau dolerio kurso smukimas euro atžvilgiu ne visada sutapo su importo padidėjimu. Keitimo kursas pradėjo kristi 2002 m. birželio mėn., kai tuo tarpu importas ėmė žymiai didėti 2001 m. Be to, reikėtų pažymėti, kad svarstomuoju laikotarpiu labai išaugo važtos iš KLR į Bendriją tarifai. Jei importas iš KLR būtų didėjęs tik dėl to, kad keitimo kurso svyravimai sudarė palankesnes sąlygas prekybai, tada būtų buvę galima tikėtis ir importo sumažėjimo arba bent jau stabilizavimosi, jei minėtų valiutų kurso svyravimus būtų išlyginę padidėję važtos tarifai. Nors toks išlyginimas iš tikrųjų įvyko (per paskutiniuosius 15 svarstomojo laikotarpio mėnesių važtos tarifai padidėjo maždaug 25 %) (šaltinis: P&O Nedlloyd), importas vis dėlto ir toliau didėjo.

| (120) | Todėl daroma negalutinė išvada, kad valiutų kurso pokyčiai vargu ar prisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(120)

Todėl daroma negalutinė išvada, kad valiutų kurso pokyčiai vargu ar prisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos.

7.   Bendrijos pramonės importo į Bendriją poveikis

| (121) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Bendrijos pramonė, taip pat importavusi svarstomąjį produktą iš KLR, pati prisidarė sau žalos. Reikėtų prisiminti, kad RHI, kuri įtraukta į Bendrijos pramonę, TL importavo iš KLR 5 % viso pardavimo Bendrijos rinkoje. Tačiau šio importo dalis rinkoje ir kainų skirtumas palyginti su Bendrijos pardavimu yra santykinai maži ir negalėjo turėti didesnio poveikio rinkai. |
| --- | --- |

(121)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Bendrijos pramonė, taip pat importavusi svarstomąjį produktą iš KLR, pati prisidarė sau žalos. Reikėtų prisiminti, kad RHI, kuri įtraukta į Bendrijos pramonę, TL importavo iš KLR 5 % viso pardavimo Bendrijos rinkoje. Tačiau šio importo dalis rinkoje ir kainų skirtumas palyginti su Bendrijos pardavimu yra santykinai maži ir negalėjo turėti didesnio poveikio rinkai.

8.   Bendrijos pramonės eksporto poveikis

| (122) | TL apie 27 % Bendrijos pramonės gamybos apimties buvo eksportuota už Bendrijos ribų. Eksporto apimtis tuo laikotarpiu sumažėjo labai nedaug. Tačiau šio eksporto pelningumas buvo didesnis už pardavimą Bendrijos rinkoje, ir negalima teigti, kad jis turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei dėl jos patirtos žalos. |
| --- | --- |

(122)

TL apie 27 % Bendrijos pramonės gamybos apimties buvo eksportuota už Bendrijos ribų. Eksporto apimtis tuo laikotarpiu sumažėjo labai nedaug. Tačiau šio eksporto pelningumas buvo didesnis už pardavimą Bendrijos rinkoje, ir negalima teigti, kad jis turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei dėl jos patirtos žalos.

9.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (123) | Reikėtų prisiminti, kad žala šiuo atveju pirmiausia yra kainų kritimas, nulėmęs pelningumo sumažėjimą. Turint galvoje, kad sparčiai didėjantis importas iš KLR smarkiai numušė Bendrijos pramonės kainas, nėra požymių, kad pirmiau minėti kiti veiksniai galėjo būti svarbia Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi. Per tyrimą nenustatyta ir jokių kitų veiksnių, galėjusių sukelti materialinę žalą. |
| --- | --- |

(123)

Reikėtų prisiminti, kad žala šiuo atveju pirmiausia yra kainų kritimas, nulėmęs pelningumo sumažėjimą. Turint galvoje, kad sparčiai didėjantis importas iš KLR smarkiai numušė Bendrijos pramonės kainas, nėra požymių, kad pirmiau minėti kiti veiksniai galėjo būti svarbia Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos priežastimi. Per tyrimą nenustatyta ir jokių kitų veiksnių, galėjusių sukelti materialinę žalą.

| (124) | Remiantis minėta visų žinomų veiksnių poveikio Bendrijos pramonės padėčiai analize, daroma negalutinė išvada, kad tarp importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos yra priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(124)

Remiantis minėta visų žinomų veiksnių poveikio Bendrijos pramonės padėčiai analize, daroma negalutinė išvada, kad tarp importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos esminės žalos yra priežastinis ryšys.

E.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   Bendrosios pastabos

| (125) | Buvo išnagrinėta, ar esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamosios šalies. Komisija išsiuntinėjo klausimynus importuotojams, pramonės vartotojams ir tiekėjams. Atsakymus atsiuntė 14 vartotojų, penki tiekėjai ir trys nesusiję importuotojai. |
| --- | --- |

(125)

Buvo išnagrinėta, ar esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai nėra naudinga nustatyti antidempingo mokesčius importui iš tiriamosios šalies. Komisija išsiuntinėjo klausimynus importuotojams, pramonės vartotojams ir tiekėjams. Atsakymus atsiuntė 14 vartotojų, penki tiekėjai ir trys nesusiję importuotojai.

| (126) | Remiantis informacija, gauta iš bendradarbiaujančių šalių, daromos šios išvados. |
| --- | --- |

(126)

Remiantis informacija, gauta iš bendradarbiaujančių šalių, daromos šios išvados.

2.   Bendrijos pramonės interesai

| (127) | Reikia prisiminti, kad Bendrijos pramonę sudarė keturi gamintojai, kurie svarstomajam produktui gaminti ir parduoti samdo apie 800 darbuotojų. Dar primenama, kad pirmiau nurodyti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai rodo svarstomuoju laikotarpiu blogėjančius finansinius rezultatus. Nepaisant nedidelio pagerėjimo TL, Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti patenkinamos finansinės padėties dėl importo iš KLR dempingo kaina. |
| --- | --- |

(127)

Reikia prisiminti, kad Bendrijos pramonę sudarė keturi gamintojai, kurie svarstomajam produktui gaminti ir parduoti samdo apie 800 darbuotojų. Dar primenama, kad pirmiau nurodyti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai rodo svarstomuoju laikotarpiu blogėjančius finansinius rezultatus. Nepaisant nedidelio pagerėjimo TL, Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti patenkinamos finansinės padėties dėl importo iš KLR dempingo kaina.

| (128) | Manoma, kad neįvedus priemonių, vis daugiau ir daugiau Bendrijos gamybos įmonių bus uždaryta, o plieno bendrovės bus priverstos dar labiau priklausyti nuo Kinijos produkcijos. Šiuo metu pasaulyje yra nedaug gamybos vietų, o didžioji žaliavų dalis (ypač magnio oksido) yra KLR. Todėl kitose trečiosiose šalyse nėra didelio masto tiekimo šaltinių. Antra vertus, remiantis tuo, kas pirmiau pasakyta, antidempingo priemonių įvedimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(128)

Manoma, kad neįvedus priemonių, vis daugiau ir daugiau Bendrijos gamybos įmonių bus uždaryta, o plieno bendrovės bus priverstos dar labiau priklausyti nuo Kinijos produkcijos. Šiuo metu pasaulyje yra nedaug gamybos vietų, o didžioji žaliavų dalis (ypač magnio oksido) yra KLR. Todėl kitose trečiosiose šalyse nėra didelio masto tiekimo šaltinių. Antra vertus, remiantis tuo, kas pirmiau pasakyta, antidempingo priemonių įvedimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei.

| (129) | Todėl daroma negalutinė išvada, kad Bendrijos pramonė yra suinteresuota antidempingo priemonėmis. |
| --- | --- |

(129)

Todėl daroma negalutinė išvada, kad Bendrijos pramonė yra suinteresuota antidempingo priemonėmis.

3.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (130) | Keturios bendrovės užpildė nesusijusiems importuotojams skirtą klausimyną, nors tik dvi iš jų TL importavo svarstomąjį produktą. Bendradarbiaujantys importuotojai nepritarė priemonių įvedimui ir tvirtino, kad Bendrijoje yra tik keli ugniai atsparių medžiagų gamintojai ir kad Kinijos plytų importas paskatino konkurenciją Bendrijos rinkoje. Jei priemonės būtų įvestos, o kainos pakeltos, Kinijos bendrovės gali sumažinti pardavimą Bendrijai, ir importuotojai patirtų nuostolių dėl sumažėjusios prekybos ir sumažėjusio pelningumo. |
| --- | --- |

(130)

Keturios bendrovės užpildė nesusijusiems importuotojams skirtą klausimyną, nors tik dvi iš jų TL importavo svarstomąjį produktą. Bendradarbiaujantys importuotojai nepritarė priemonių įvedimui ir tvirtino, kad Bendrijoje yra tik keli ugniai atsparių medžiagų gamintojai ir kad Kinijos plytų importas paskatino konkurenciją Bendrijos rinkoje. Jei priemonės būtų įvestos, o kainos pakeltos, Kinijos bendrovės gali sumažinti pardavimą Bendrijai, ir importuotojai patirtų nuostolių dėl sumažėjusios prekybos ir sumažėjusio pelningumo.

| (131) | Vienas importuotojas tvirtino, kad jiems gali tekti uždaryti savo verslą, kuriame dirba 8 darbuotojai, kadangi svarstomasis produktas sudaro pagrindinę jų verslo dalį. Tačiau antidempingo priemonių tikslas nėra nei drausti importą, nei varžyti importuotojų veiklą Bendrijoje. Kadangi siūlomos priemonės turės įtakos tik labai mažai Bendrijos plieno pramonės visų sąnaudų daliai, o Bendrijos vartotojai jau sukūrė ryšius su Kinijos eksportuotojais konkrečių techninių reikalavimų pagrindu, tikėtina, kad tradicinis importuotojų verslas nenutrūks, net jeigu prieš importą dempingo kaina bus įvestos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(131)

Vienas importuotojas tvirtino, kad jiems gali tekti uždaryti savo verslą, kuriame dirba 8 darbuotojai, kadangi svarstomasis produktas sudaro pagrindinę jų verslo dalį. Tačiau antidempingo priemonių tikslas nėra nei drausti importą, nei varžyti importuotojų veiklą Bendrijoje. Kadangi siūlomos priemonės turės įtakos tik labai mažai Bendrijos plieno pramonės visų sąnaudų daliai, o Bendrijos vartotojai jau sukūrė ryšius su Kinijos eksportuotojais konkrečių techninių reikalavimų pagrindu, tikėtina, kad tradicinis importuotojų verslas nenutrūks, net jeigu prieš importą dempingo kaina bus įvestos antidempingo priemonės.

| (132) | Dar daugiau, buvo nustatyta, kad kitas importuotojas nepatirtų didelių pasekmių, jei minimos priemonės būtų įvestos, nes svarstomasis produktas sudaro daug mažiau nei 1 % visos bendrovės apyvartos. |
| --- | --- |

(132)

Dar daugiau, buvo nustatyta, kad kitas importuotojas nepatirtų didelių pasekmių, jei minimos priemonės būtų įvestos, nes svarstomasis produktas sudaro daug mažiau nei 1 % visos bendrovės apyvartos.

4.   Tiekėjų interesai

| (133) | Tyrime bendradarbiavę tiekėjai jį parėmė. Dvi bendrovės, Bendrijos pramonei tiekusios pagrindinę magnezinių plytų žaliavą – gesintą degtą magneziją, – tvirtino, kad prieš keletą metų jiems teko nutraukti tiekimą ugniai atsparių medžiagų pramonei, kadangi į rinką pateko Kinijos žaliavos, o vėliau ir Kinijos magnezinės plytos. |
| --- | --- |

(133)

Tyrime bendradarbiavę tiekėjai jį parėmė. Dvi bendrovės, Bendrijos pramonei tiekusios pagrindinę magnezinių plytų žaliavą – gesintą degtą magneziją, – tvirtino, kad prieš keletą metų jiems teko nutraukti tiekimą ugniai atsparių medžiagų pramonei, kadangi į rinką pateko Kinijos žaliavos, o vėliau ir Kinijos magnezinės plytos.

5.   Vartotojų interesai

5.1.   Įžanginė pastaba

| (134) | Atsakymus į klausimyną pateikė 14 vartotojų bendrovių, t. y. plieno gamintojų, po to savo nuomonę dar pateikė vienas gamintojas ir Wirtschaftsvereinigung Stahl (Vokietijos plieno asociacija). Dar vienas vartotojas pareiškė palaikąs Bendrijos pramonės skundą, bet visos kitos plieno bendrovės nesutinka su antidempingo priemonių įvedimu. Iš viso vartotojų bendrovių suvartojimas sudarė 38 % Bendrijos magnezinių plytų suvartojimo. |
| --- | --- |

(134)

Atsakymus į klausimyną pateikė 14 vartotojų bendrovių, t. y. plieno gamintojų, po to savo nuomonę dar pateikė vienas gamintojas ir Wirtschaftsvereinigung Stahl (Vokietijos plieno asociacija). Dar vienas vartotojas pareiškė palaikąs Bendrijos pramonės skundą, bet visos kitos plieno bendrovės nesutinka su antidempingo priemonių įvedimu. Iš viso vartotojų bendrovių suvartojimas sudarė 38 % Bendrijos magnezinių plytų suvartojimo.

5.2.   Labai jautri prekė

| (135) | Ugniai atsparios medžiagos plieno pramonei yra labai svarbios strategiškai. Visas jos gaminamas plienas pereina per magnezinėmis plytomis išklotus keitiklius, krosnis ir semtuves. Todėl minėtų medžiagų stygius galėtų turėti materialinių pasekmių, susijusių su nutrūkusia gamyba, remontu ir sauga. Taigi aukštos kokybės, t. y. patvarios, plytos ir gera techninė parama yra labai svarbus šios rūšies produkto gamybos veiksnys. Dėl šių aukštų techninių reikalavimų tiekėjų ryšiams sukurti reikia daug laiko, didelių investicijų ir tyrimų. Be to, būtų labai sunku vieną Kinijos gamintoją pakeisti kitu. Plieno gamintojai tvirtina, kad per paskutiniuosius dvejus metus kartu su Kinijos gamintojais ir jų prekių importuotojais į Bendriją jiems pasisekė pasiekti pažangos, visų pirma kadangi buvo padidintas veiksmingumas bei įdiegtos naujovės. |
| --- | --- |

(135)

Ugniai atsparios medžiagos plieno pramonei yra labai svarbios strategiškai. Visas jos gaminamas plienas pereina per magnezinėmis plytomis išklotus keitiklius, krosnis ir semtuves. Todėl minėtų medžiagų stygius galėtų turėti materialinių pasekmių, susijusių su nutrūkusia gamyba, remontu ir sauga. Taigi aukštos kokybės, t. y. patvarios, plytos ir gera techninė parama yra labai svarbus šios rūšies produkto gamybos veiksnys. Dėl šių aukštų techninių reikalavimų tiekėjų ryšiams sukurti reikia daug laiko, didelių investicijų ir tyrimų. Be to, būtų labai sunku vieną Kinijos gamintoją pakeisti kitu. Plieno gamintojai tvirtina, kad per paskutiniuosius dvejus metus kartu su Kinijos gamintojais ir jų prekių importuotojais į Bendriją jiems pasisekė pasiekti pažangos, visų pirma kadangi buvo padidintas veiksmingumas bei įdiegtos naujovės.

| (136) | Priemonėms nepritariančios bendrovės bijo, kad atsiras aukštos kokybės plytų ir atitinkamos techninės paramos trūkumo pavojus. Jie bijosi, kad Kinijos gamintojai gali pasitraukti iš Bendrijos rinkos, jei bus įvestos minėtos priemonės. Be to, pagrindiniai magnezijos – pagrindinės magnezinių plytų žaliavos – ištekliai yra KLR. Todėl plieno pramonė baiminasi, kad jos santykiai su Kinijos žaliavų tiekėjais gali pablogėti. |
| --- | --- |

(136)

Priemonėms nepritariančios bendrovės bijo, kad atsiras aukštos kokybės plytų ir atitinkamos techninės paramos trūkumo pavojus. Jie bijosi, kad Kinijos gamintojai gali pasitraukti iš Bendrijos rinkos, jei bus įvestos minėtos priemonės. Be to, pagrindiniai magnezijos – pagrindinės magnezinių plytų žaliavos – ištekliai yra KLR. Todėl plieno pramonė baiminasi, kad jos santykiai su Kinijos žaliavų tiekėjais gali pablogėti.

| (137) | Kaip pirmiau minėta, antidempingo priemonėmis nesiekiama nei drausti importą, nei varžyti plieno gamintojų veiklą. Todėl nekenksmingas importas galėtų būti ir toliau įvežamas į Bendrijos rinką. O su Kinijos eksportuotojais sukurti ryšiai galėtų būti ir toliau palaikomi net ir tuo atveju, jeigu prieš importą dempingo kaina būtų įvestos antidempingo priemonės. Tai patvirtina faktas, kad svarstomasis produktas sudaro tik menką plieno gamintojų visų gamybos sąnaudų dalį, taigi priemonių poveikis vartotojų sąnaudoms yra nežymus (žr. toliau 143 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(137)

Kaip pirmiau minėta, antidempingo priemonėmis nesiekiama nei drausti importą, nei varžyti plieno gamintojų veiklą. Todėl nekenksmingas importas galėtų būti ir toliau įvežamas į Bendrijos rinką. O su Kinijos eksportuotojais sukurti ryšiai galėtų būti ir toliau palaikomi net ir tuo atveju, jeigu prieš importą dempingo kaina būtų įvestos antidempingo priemonės. Tai patvirtina faktas, kad svarstomasis produktas sudaro tik menką plieno gamintojų visų gamybos sąnaudų dalį, taigi priemonių poveikis vartotojų sąnaudoms yra nežymus (žr. toliau 143 konstatuojamąją dalį).

| (138) | Dar reikėtų pažymėti, kad plieno pramonei svarstomasis produktas turi strateginę svarbą. Neįvedus priemonių, gali kilti pavojus, kad ilgainiui Kinijai bus perduota svarstomojo produkto gamyba. Atsižvelgiant į svarbių gamintojų nebuvimą kitose trečiosiose šalyse, toks pasitikėjimas Kinijos eksportu plieno pramonei nėra perspektyvus scenarijus. |
| --- | --- |

(138)

Dar reikėtų pažymėti, kad plieno pramonei svarstomasis produktas turi strateginę svarbą. Neįvedus priemonių, gali kilti pavojus, kad ilgainiui Kinijai bus perduota svarstomojo produkto gamyba. Atsižvelgiant į svarbių gamintojų nebuvimą kitose trečiosiose šalyse, toks pasitikėjimas Kinijos eksportu plieno pramonei nėra perspektyvus scenarijus.

| (139) | Be to, nėra pagrįstų įrodymų dėl poveikio plieno gamintojų, kurie patys gaminasi magnezines plytas, galimybei įsigyti žaliavą. |
| --- | --- |

(139)

Be to, nėra pagrįstų įrodymų dėl poveikio plieno gamintojų, kurie patys gaminasi magnezines plytas, galimybei įsigyti žaliavą.

5.3.   Rinkos struktūra

| (140) | Vartotojų pramonė tvirtino, kad priemonės sustiprintų rinkos struktūrą, kurią sudaro mažai svarbių gamintojų. Vartotojai tvirtino, kad šis konkurencijos stygius atsirado dėl ugniai atsparių medžiagų pramonės įmonių susiliejimo ir jų įsigijimo 8-ajame dešimtmetyje. |
| --- | --- |

(140)

Vartotojų pramonė tvirtino, kad priemonės sustiprintų rinkos struktūrą, kurią sudaro mažai svarbių gamintojų. Vartotojai tvirtino, kad šis konkurencijos stygius atsirado dėl ugniai atsparių medžiagų pramonės įmonių susiliejimo ir jų įsigijimo 8-ajame dešimtmetyje.

| (141) | Didžiausio gamintojo dalis Bendrijos rinkoje TL siekė apie 30 %, tačiau to nepakanka rinkai kontroliuoti ir joje vyrauti. Šį teiginį patvirtina tai, kad importas iš KLR sumažino jų rinkos dalį. Kaip pirmiau nusakyta, šis importas tikriausiai išliks ir įvedus priemones. Be to, magnezines plytas Bendrijoje gamina ir daugelis mažesnių gamintojų, įskaitant kai kurias plieno bendroves, tačiau tyrimo metu nebuvo pateikta įrodymų apie tai, kokiu mastu didieji Bendrijos rinkos dalyviai viešpatavo rinkoje. Kadangi nebuvo informacijos apie antikonkurencinį elgesį, tvirtinimas lieka nepagrįstas ir neįrodytas. |
| --- | --- |

(141)

Didžiausio gamintojo dalis Bendrijos rinkoje TL siekė apie 30 %, tačiau to nepakanka rinkai kontroliuoti ir joje vyrauti. Šį teiginį patvirtina tai, kad importas iš KLR sumažino jų rinkos dalį. Kaip pirmiau nusakyta, šis importas tikriausiai išliks ir įvedus priemones. Be to, magnezines plytas Bendrijoje gamina ir daugelis mažesnių gamintojų, įskaitant kai kurias plieno bendroves, tačiau tyrimo metu nebuvo pateikta įrodymų apie tai, kokiu mastu didieji Bendrijos rinkos dalyviai viešpatavo rinkoje. Kadangi nebuvo informacijos apie antikonkurencinį elgesį, tvirtinimas lieka nepagrįstas ir neįrodytas.

5.4.   Padidėjusios išlaidos

| (142) | Plieno pramonė dar įtikinėjo, kad antidempingo muitai magnezinėms plytoms sudarytų papildomų išlaidų labai jautrioje kainoms rinkoje, ypač dėl konkurencijos su ne Bendrijos plieno gamintojais. Todėl antidempingo muitai turėtų poveikio plieno pramonės konkurencingumui. Ypač dėl to, kad rinkose labai trūksta kitų žaliavų plieno produktams. |
| --- | --- |

(142)

Plieno pramonė dar įtikinėjo, kad antidempingo muitai magnezinėms plytoms sudarytų papildomų išlaidų labai jautrioje kainoms rinkoje, ypač dėl konkurencijos su ne Bendrijos plieno gamintojais. Todėl antidempingo muitai turėtų poveikio plieno pramonės konkurencingumui. Ypač dėl to, kad rinkose labai trūksta kitų žaliavų plieno produktams.

| (143) | Tačiau vartotojų pramonės atsakymai į klausimyną rodo, kad išlaidos magnezinėms plytoms sudaro daug mažiau nei 1 % visų išlaidų. Todėl pasiūlyti antidempingo muitai turėtų tik nežymų poveikį bendroms plieno gamybos proceso išlaidoms. Be to, pastarojo meto pasiekimai plieno pramonėje aiškiai rodo, kad smarkiai padidėjo pardavimo kainos ir pelningumas, o tai reiškia, kad magnezinių plytų svarba bendroje pardavimų apyvartoje ir toliau mažėja. |
| --- | --- |

(143)

Tačiau vartotojų pramonės atsakymai į klausimyną rodo, kad išlaidos magnezinėms plytoms sudaro daug mažiau nei 1 % visų išlaidų. Todėl pasiūlyti antidempingo muitai turėtų tik nežymų poveikį bendroms plieno gamybos proceso išlaidoms. Be to, pastarojo meto pasiekimai plieno pramonėje aiškiai rodo, kad smarkiai padidėjo pardavimo kainos ir pelningumas, o tai reiškia, kad magnezinių plytų svarba bendroje pardavimų apyvartoje ir toliau mažėja.

5.5.   Išvada dėl vartotojų interesų

| (144) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo pasakyta, nepanašu, kad antidempingo priemonės nulemtų tiekimo trūkumą arba nekonkurencinę padėtį Bendrijos rinkoje, ypač dėl to, kad Kinijos magnezinės plytos, atrodo, išsaugos dabartinę rinkos dalį. Dėl kainų didėjimo, buvo nustatyta, kad jis bus visai nežymus ir neturės esminės įtakos plieno pramonės konkurencingumui. Todėl daroma negalutinė išvada, kad vartotojų interesai nėra pagrindas priemonių įvedimui uždrausti. |
| --- | --- |

(144)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo pasakyta, nepanašu, kad antidempingo priemonės nulemtų tiekimo trūkumą arba nekonkurencinę padėtį Bendrijos rinkoje, ypač dėl to, kad Kinijos magnezinės plytos, atrodo, išsaugos dabartinę rinkos dalį. Dėl kainų didėjimo, buvo nustatyta, kad jis bus visai nežymus ir neturės esminės įtakos plieno pramonės konkurencingumui. Todėl daroma negalutinė išvada, kad vartotojų interesai nėra pagrindas priemonių įvedimui uždrausti.

6.   Išvada dėl vartotojų interesų

| (145) | Priemonių magnezinių plytų importui iš minėtų šalių įvedimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. Tikimasi, kad bet koks poveikis magnezinių plytų kainoms, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei vartotojų pramonės šakoms atsilieptų tik nežymiai. Ir priešingai, rinkos dalies praradimas, kainų kritimas ir pelno sumažėjimas, ką šiuo metu patiria Bendrijos pramonė, yra akivaizdžiai didesnis. |
| --- | --- |

(145)

Priemonių magnezinių plytų importui iš minėtų šalių įvedimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. Tikimasi, kad bet koks poveikis magnezinių plytų kainoms, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei vartotojų pramonės šakoms atsilieptų tik nežymiai. Ir priešingai, rinkos dalies praradimas, kainų kritimas ir pelno sumažėjimas, ką šiuo metu patiria Bendrijos pramonė, yra akivaizdžiai didesnis.

| (146) | Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, daroma negalutinė išvada, jog nėra įtikinamų priežasčių neįvesti antidempingo muitų KLR kilmės magnezinių plytų importui. |
| --- | --- |

(146)

Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, daroma negalutinė išvada, jog nėra įtikinamų priežasčių neįvesti antidempingo muitų KLR kilmės magnezinių plytų importui.

F.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (147) | Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, priemonės turėtų būti įvestos tam, kad Bendrijos pramonė daugiau nepatirtų žalos dėl importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, priemonės turėtų būti įvestos tam, kad Bendrijos pramonė daugiau nepatirtų žalos dėl importo dempingo kaina.

| (148) | Įvedamų priemonių lygis turėtų būti toks, kurio pakaktų minėto importo padarytai žalai atitaisyti neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, būtino žalingo dempingo poveikiui pašalinti, sumą, buvo manoma, kad visos priemonės turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti bendrą pelną neatskaičius mokesčių, kurį šios rūšies pramonė pagrįstai galėtų gauti šiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, iš panašaus produkto pardavimo Bendrijoje. Šiam skaičiavimui naudotas ikimokestinio pelno skirtumas sudarė 8 % apyvartos, remiantis iki importo dempingo kaina gautais pelno lygiais. Tuo remiantis, Bendrijos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 8 % pelno skirtumą. |
| --- | --- |

(148)

Įvedamų priemonių lygis turėtų būti toks, kurio pakaktų minėto importo padarytai žalai atitaisyti neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, būtino žalingo dempingo poveikiui pašalinti, sumą, buvo manoma, kad visos priemonės turėtų suteikti Bendrijos pramonei galimybę padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti bendrą pelną neatskaičius mokesčių, kurį šios rūšies pramonė pagrįstai galėtų gauti šiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, iš panašaus produkto pardavimo Bendrijoje. Šiam skaičiavimui naudotas ikimokestinio pelno skirtumas sudarė 8 % apyvartos, remiantis iki importo dempingo kaina gautais pelno lygiais. Tuo remiantis, Bendrijos pramonei buvo apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 8 % pelno skirtumą.

| (149) | Po to, remiantis importo kainos svertinio vidurkio ir vidutinės nežalingos kainos palyginimu, buvo nustatytas būtinas kainos padidinimas. Dėl trijų priežasčių importo kainoms buvo taikoma 10 % nuolaida. Pirma, Bendrijos pramonės gamybos vietos buvo šalia plieno liejyklų, tuo tarpu transporto ir draudimo išlaidos iš įvežimo į Bendriją uostų paprastai būdavo didesnės. Antra, Bendrijos pramonė į atitinkamų plieno liejyklų pirkimo kainą įtraukdavo techninę paramą, kai eksportuotojai dažniausiai to nedarydavo. Trečia, visas Bendrijos pramonės pardavimas buvo skirtas galutiniam vartotojui, kai tuo tarpu daugelis importo sandorių vyko tarp prekiautojų, kurie turėjo papildomų išlaidų. |
| --- | --- |

(149)

Po to, remiantis importo kainos svertinio vidurkio ir vidutinės nežalingos kainos palyginimu, buvo nustatytas būtinas kainos padidinimas. Dėl trijų priežasčių importo kainoms buvo taikoma 10 % nuolaida. Pirma, Bendrijos pramonės gamybos vietos buvo šalia plieno liejyklų, tuo tarpu transporto ir draudimo išlaidos iš įvežimo į Bendriją uostų paprastai būdavo didesnės. Antra, Bendrijos pramonė į atitinkamų plieno liejyklų pirkimo kainą įtraukdavo techninę paramą, kai eksportuotojai dažniausiai to nedarydavo. Trečia, visas Bendrijos pramonės pardavimas buvo skirtas galutiniam vartotojui, kai tuo tarpu daugelis importo sandorių vyko tarp prekiautojų, kurie turėjo papildomų išlaidų.

| (150) | Visi lyginant nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutine CIF importo kainos verte procentais. Šis palyginimas buvo padarytas remiantis produkto kontrolės numeriais (PKN, angl. PCN (kodais)), kaip aiškinama 11 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(150)

Visi lyginant nustatyti skirtumai buvo išreikšti vidutine CIF importo kainos verte procentais. Šis palyginimas buvo padarytas remiantis produkto kontrolės numeriais (PKN, angl. PCN (kodais)), kaip aiškinama 11 konstatuojamojoje dalyje.

| (151) | Bendrovėms, kurioms buvo suteiktas IR arba RER, nustatytas negalutinis svertinis žalos skirtumo vidurkis buvo toks:






  Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd | 17,1 % |
| --- | --- | --- |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd | 42,1 % |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd | 21,9 % |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd | 21,9 % |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd | 54,6 % |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd | 66,1 %. |

(151)

Bendrovėms, kurioms buvo suteiktas IR arba RER, nustatytas negalutinis svertinis žalos skirtumo vidurkis buvo toks:

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %.

| (152) | Norint apskaičiuoti bendrą šalies žalos pašalinimo laipsnį, taikytiną visiems kitiems KLR eksportuotojams, reikėtų prisiminti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, duomenimis. Kadangi buvo nustatyta, kad šis žalos pašalinimo laipsnis buvo žemesnis už aukščiausią žalos skirtumą, apskaičiuotą minėtoms bendrovėms, siekiant apriboti nebendradarbiavimą, buvo nustatytas pirmiau minėto didžiausio skirtumo dydžio žalos skirtumas visai šaliai, t. y. 66,1 %. |
| --- | --- |

(152)

Norint apskaičiuoti bendrą šalies žalos pašalinimo laipsnį, taikytiną visiems kitiems KLR eksportuotojams, reikėtų prisiminti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų, kuriems nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, duomenimis. Kadangi buvo nustatyta, kad šis žalos pašalinimo laipsnis buvo žemesnis už aukščiausią žalos skirtumą, apskaičiuotą minėtoms bendrovėms, siekiant apriboti nebendradarbiavimą, buvo nustatytas pirmiau minėto didžiausio skirtumo dydžio žalos skirtumas visai šaliai, t. y. 66,1 %.

2.   Laikinosios priemonės

| (153) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo anksčiau paminėta, manoma, jog remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, svarstomojo produkto iš KLR importui turėtų būti įvesti laikini antidempingo muitai. Antidempingo muitai turėtų būti nustatomi pagal mažesnį dempingo ir žalos skirtumą, laikantis „mažesnio muito“ taisyklės. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo žemas, likutinis skirtumas turėtų būti nustatytas pagal didžiausią bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą skirtumą, t. y. 66,1 % CIF importo kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muitų. Šiame reglamente nurodyti antidempingo muitų tarifai atskiroms bendrovėms buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atspindi per šį tyrimą nustatytą minėtų bendrovių padėtį. Taigi šie muito tarifai (priešingai nei visos šalies muitas, taikytinas „visoms kitoms bendrovėms“) yra išskirtinai taikytinas tiriamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys, importui. Visoms kitoms bendrovėms, kurių pavadinimai ir adresai nėra konkrečiai nurodyti šio reglamento darbinėje dalyje, įskaitant juridinius asmenis, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, šie tarifai negali būti taikomi – joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas muito tarifas. |
| --- | --- |

(153)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo anksčiau paminėta, manoma, jog remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, svarstomojo produkto iš KLR importui turėtų būti įvesti laikini antidempingo muitai. Antidempingo muitai turėtų būti nustatomi pagal mažesnį dempingo ir žalos skirtumą, laikantis „mažesnio muito“ taisyklės. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo žemas, likutinis skirtumas turėtų būti nustatytas pagal didžiausią bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą skirtumą, t. y. 66,1 % CIF importo kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muitų. Šiame reglamente nurodyti antidempingo muitų tarifai atskiroms bendrovėms buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atspindi per šį tyrimą nustatytą minėtų bendrovių padėtį. Taigi šie muito tarifai (priešingai nei visos šalies muitas, taikytinas „visoms kitoms bendrovėms“) yra išskirtinai taikytinas tiriamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys, importui. Visoms kitoms bendrovėms, kurių pavadinimai ir adresai nėra konkrečiai nurodyti šio reglamento darbinėje dalyje, įskaitant juridinius asmenis, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, šie tarifai negali būti taikomi – joms taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas muito tarifas.

| (154) | Bet kokie pareiškimai, kuriuose prašoma taikyti šiuos individualių bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (3) kartu su visa susijusia informacija, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas, atnaujinus bendrovių, kurioms taikomi individualūs mokesčių tarifai, sąrašą. |
| --- | --- |

(154)

Bet kokie pareiškimai, kuriuose prašoma taikyti šiuos individualių bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar prekybos įmones), turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (3) kartu su visa susijusia informacija, ypač dėl bet kokių bendrovės veiklos pasikeitimų, susijusių su gamyba, prekyba šalyje ir eksportu, pvz., dėl pavadinimo ar gamybos ir prekybos bendrovių pasikeitimo. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas, atnaujinus bendrovių, kurioms taikomi individualūs mokesčių tarifai, sąrašą.

| (155) | Siūlomi šie antidempingo muitai:








  Bendrovė | Žalos pašalinimo dydis | Dempingo skirtumas | Siūlomas antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd | 17,1 % | 11,2 % | 11,2 % |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd | 42,1 % | 34,1 % | 34,1 % |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd | 54,6 % | 41,4 % | 41,4 % |
| Yingkou Orind Refractories Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| All other companies | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |

(155)

Siūlomi šie antidempingo muitai:

Bendrovė

Žalos pašalinimo dydis

Dempingo skirtumas

Siūlomas antidempingo muitas

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

11,2 %

11,2 %

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

34,1 %

34,1 %

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

41,4 %

41,4 %

Yingkou Orind Refractories Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

All other companies

66,1 %

99,9 %

66,1 %

G.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (156) | Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, per inicijavimo pranešime nustatytą laiką pranešusios apie save, raštu pareikštų savo nuomonę ir paprašytų būti išklausytos. Be to, reikėtų pareikšti, kad išvados dėl muitų nustatymo, padarytos taikant šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutinį muitą, |
| --- | --- |

(156)

Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, per inicijavimo pranešime nustatytą laiką pranešusios apie save, raštu pareikštų savo nuomonę ir paprašytų būti išklausytos. Be to, reikėtų pareikšti, kad išvados dėl muitų nustatymo, padarytos taikant šį reglamentą, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kinijos Liaudies Respublikos kilmės chemiškai surištų, nedegtų magnezinių plytų, kurios turi ne mažiau kaip 80 % MgO ir kuriose yra arba nėra magnezito, paprastai klasifikuojamų KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ir ex 6815 99 90 (TARIC kodai 6815910010, 6815991020 ir 6815999020) kodais, importui nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito tarifas, taikytinas 1 dalyje apibūdintų produktų grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai nesumokėjus muito, yra toks:

| Gamintojas | Antidempingo muitas
  % | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, PRC | 11,2 | A632 |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 34,1 | A633 |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, PRC | 21,9 | A634 |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC, | 21,9 | A635 |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 41,4 | A636 |
| Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, PRC | 66,1 | A637 |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 66,1 | A638 |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. PRC | 66,1 | A639 |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 66,1 | A640 |
| All other companies | 66,1 | A999 |

Gamintojas

Antidempingo muitas

%

Papildomas TARIC kodas

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, PRC

11,2

A632

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

34,1

A633

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, PRC

21,9

A634

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC,

21,9

A635

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

41,4

A636

Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, PRC

66,1

A637

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

66,1

A638

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. PRC

66,1

A639

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

66,1

A640

All other companies

66,1

A999

3.   Išleidžiant į laisvą apyvartą 1 dalyje nurodytą produktą, reikalaujama užstato, kurio suma lygi laikinajam muito mokesčiui.

4.   Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį suinteresuotosios šalys gali per mėnesį nuo jo įsigaliojimo pateikti pastabas apie šio reglamento taikymą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 11 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL C 180, 2004 7 13, p. 2.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 553/2005

2005 m. balandžio 11 d.

dėl kai kurių Alpių ir kalnų veislių bulių, karvių bei telyčių, išskyrus skerstinus gyvulius, importo teisių perskirstymo, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1081/1999 nuostatomis

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama i 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1081/1999, atidarantį kai kurių Alpių ir kalnų veislių bulių, karvių bei telyčių, išskyrus skerstinus gyvulius, importo tarifines kvotas, numatantį tokių kvotų administravimą ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1012/98, ir iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1143/98 (2), ir ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

Reglamento (EB) Nr. 1081/1999 1 straipsnyje numatoma laikotarpiui nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d. atidaryti dvi tarifines kvotas, kurių kiekvieną sudaro 5 000 vienetų kai kurių Alpių ir kalnų veislių bulių, karvių bei telyčių, išskyrus skerstinus gyvulius. To Reglamento 9 straipsnyje numatyta, kad kiekvienos šių kvotų kiekiai, dėl kurių iki 2005 m. kovo 15 d. nebuvo pateikta paraiškos importo licencijai gauti, bus perskirstomi,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1081/1999 9 straipsnio 1 dalyje nurodyti kiekiai yra:

| — | 3 711 vienetai serijos numeriui 09.0001, |
| --- | --- |

—

3 711 vienetai serijos numeriui 09.0001,

| — | 3 712 vienetai serijos numeriui 09.0003. |
| --- | --- |

—

3 712 vienetai serijos numeriui 09.0003.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 12 d.

Visas šis reglamentas yra privalomas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 11 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

1

(2)  OL L 131, 1999 5 27, p. 15. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1096/2001 (OL L 150, 2001 6 6, p. 33).

2

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 554/2005

2005 m. balandžio 11 d.

nustatantis gvazdikų ir rožių Bendrijos gamintojo ir importo kainas, kad būtų galima taikyti tam tikrų gėlininkystės produktų, kurių kilmės šalis yra Jordanija, importo į Bendriją tvarką

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 4088/87, nustatantį lengvatinių muitų tarifų tam tikriems gėlininkystės produktams, kurių kilmės šalys yra Kipras, Izraelis, Jordanija ir Marokas bei Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, taikymo tvarką (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EEB) Nr. 4088/87 2 straipsnio 2 dalis ir 3 straipsnis numato, kad Bendrijos gamintojo ir importo kainos vienažiedžiams gvazdikams, daugiažiedžiams gvazdikams, stambiažiedėms ir smulkiažiedėms rožėms nustatomos kas penkiolika dienų ir galioja dvi savaites. Pagal 1988 m. kovo 17 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 700/88, nustatančio detalias tam tikrų gėlininkystės produktų, kurių kilmės šalys yra Kipras, Izraelis, Jordanija ir Marokas bei Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, importo tvarkos taikymo taisykles, pirmą straipsnį (2), šios kainos yra nustatomos dviejų savaičių laikotarpiui remiantis valstybių narių pateiktų kainų koeficientu. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EEB) Nr. 4088/87 2 straipsnio 2 dalis ir 3 straipsnis numato, kad Bendrijos gamintojo ir importo kainos vienažiedžiams gvazdikams, daugiažiedžiams gvazdikams, stambiažiedėms ir smulkiažiedėms rožėms nustatomos kas penkiolika dienų ir galioja dvi savaites. Pagal 1988 m. kovo 17 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 700/88, nustatančio detalias tam tikrų gėlininkystės produktų, kurių kilmės šalys yra Kipras, Izraelis, Jordanija ir Marokas bei Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, importo tvarkos taikymo taisykles, pirmą straipsnį (2), šios kainos yra nustatomos dviejų savaičių laikotarpiui remiantis valstybių narių pateiktų kainų koeficientu.

| (2) | Šios kainos turi būti nustatytos nedelsiant, kad būtų galima nustatyti taikomus muitų tarifus. |
| --- | --- |

(2)

Šios kainos turi būti nustatytos nedelsiant, kad būtų galima nustatyti taikomus muitų tarifus.

| (3) | Po Kipro įstojimo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., šiai šaliai nereikėtų nustatyti importo kainų. |
| --- | --- |

(3)

Po Kipro įstojimo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d., šiai šaliai nereikėtų nustatyti importo kainų.

| (4) | Taip pat nereikėtų nustatyti importo kainų produktams, kurių kilmės šalis yra Izraelis, Marokas, Jordanija ir Gazos Ruožas, atsižvelgiant į susitarimus, priimtus 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2003/917/EB dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant raštais dėl abipusių liberalizavimo priemonių sudarymo ir EB–Izraelio asociacijos susitarimo protokolų Nr. 1 ir 2 pakeitimo (3), 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2003/914/EB dėl Europos bendrijos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant raštais dėl abipusių liberalizavimo priemonių sudarymo ir EB–Maroko asociacijos sutarties 1 ir 3 protokolų pakeitimo (4), 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/4/EB dėl Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO) susitarimo pasikeičiant laiškais sudarymo Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios naudai dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB–Palestinos valdžios laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolų pakeitimo naujais protokolais (5). |
| --- | --- |

(4)

Taip pat nereikėtų nustatyti importo kainų produktams, kurių kilmės šalis yra Izraelis, Marokas, Jordanija ir Gazos Ruožas, atsižvelgiant į susitarimus, priimtus 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2003/917/EB dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės susitarimo pasikeičiant raštais dėl abipusių liberalizavimo priemonių sudarymo ir EB–Izraelio asociacijos susitarimo protokolų Nr. 1 ir 2 pakeitimo (3), 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2003/914/EB dėl Europos bendrijos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant raštais dėl abipusių liberalizavimo priemonių sudarymo ir EB–Maroko asociacijos sutarties 1 ir 3 protokolų pakeitimo (4), 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/4/EB dėl Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO) susitarimo pasikeičiant laiškais sudarymo Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios naudai dėl abipusių liberalizavimo priemonių ir EB–Palestinos valdžios laikinojo asociacijos susitarimo 1 ir 2 protokolų pakeitimo naujais protokolais (5).

| (5) | Tarp Gyvų augalų ir gėlininkystės vadybos komiteto posėdžių Komisija turi imtis šių priemonių, |
| --- | --- |

(5)

Tarp Gyvų augalų ir gėlininkystės vadybos komiteto posėdžių Komisija turi imtis šių priemonių,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 4088/87 1 straipsnyje minimiems vienažiedžiams gvazdikams, daugiažiedžiams gvazdikams, stambiažiedėms ir smulkiažiedėms rožėms Bendrijos gamintojo ir importo kainos laikotarpiui nuo 2005 m. balandžio 13 iki 26 d. yra nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 11 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 382, 1987 12 31, p. 22. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1300/97 (OL L 177, 1997 7 5, p. 1).

1

(2)  OL L 72, 1988 3 18, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2062/97 (OL L 289, 1997 10 22, p. 1).

2

(3)  OL L 346, 2003 12 31, p. 65.

3

(4)  JO L 345, 2003 12 31, p. 117.

4

(5)  OL L 2, 2005 1 5, p. 4.

5

---

PRIEDAS

| (EUR/100 vienetų) |
| --- |
| Laikotarpis: nuo 2005 m. balandžio 13 iki 26 d. |
| Bendrijos gamintojo kaina | Vienažiedžiai
  gvazdikai | Vienažiedžiai gvazdikai | Stambiažiedės rožės | Smulkiažiedės rožės |
| | 15,65 | 12,78 | 22,47 | 11,72 |
| Bendrijos importo kaina | Vienažiedžiai gvazdikai | Daugiažiedžiai
  gvazdikai | Stambiažiedės rožės | Smulkiažiedės rožės |
| Jordanija | — | — | — | — |

(EUR/100 vienetų)

Laikotarpis: nuo 2005 m. balandžio 13 iki 26 d.

Bendrijos gamintojo kaina

Vienažiedžiai

gvazdikai

Vienažiedžiai gvazdikai

Stambiažiedės rožės

Smulkiažiedės rožės

15,65

12,78

22,47

11,72

Bendrijos importo kaina

Vienažiedžiai gvazdikai

Daugiažiedžiai

gvazdikai

Stambiažiedės rožės

Smulkiažiedės rožės

Jordanija

—

—

—

—

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/34

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. balandžio 4 d.

dėl galvijų spermos ir šviežios kiaulienos importo iš Kanados supaprastintų pažymėjimų ir iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/639/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1002)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/290/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą 1999/201/EB dėl Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo dėl sanitarinių priemonių visuomenės ir gyvūnų sveikatai apsaugoti prekiaujant gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais sudarymo (1), ypač į jo 3 straipsnį,

atsižvelgdama į 1988 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 88/407/EEB, nustatančią gyvūnų sveikatos reikalavimus, taikomus Bendrijos vidaus prekybai užšaldyta galvijų sperma bei jos importui (2), ypač į jos 10 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų importuojant galvijus, avis, ožkas ir kiaules ir šviežią mėsą ar mėsos produktus iš trečiųjų šalių (3), ypač į jos 16 straipsnio 1 dalį ir 22 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (4), ypač į jos 8 straipsnio 4 dalį ir 9 straipsnio 4 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | 1998 m. gruodžio 17 d. Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo dėl sanitarinių priemonių visuomenės ir gyvūnų sveikatai apsaugoti prekiaujant gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais (Susitarimo) V priedas nustato visuomenės sveikatos ir gyvūnų sveikatos priemones, taikomas tam tikriems gyvūnams ir gyvūninės kilmės produktams, importuojamiems į Bendriją ir kurių atveju lygiavertiškumą reikėtų pripažinti. |
| --- | --- |

(1)

1998 m. gruodžio 17 d. Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo dėl sanitarinių priemonių visuomenės ir gyvūnų sveikatai apsaugoti prekiaujant gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais (Susitarimo) V priedas nustato visuomenės sveikatos ir gyvūnų sveikatos priemones, taikomas tam tikriems gyvūnams ir gyvūninės kilmės produktams, importuojamiems į Bendriją ir kurių atveju lygiavertiškumą reikėtų pripažinti.

| (2) | Susitarimo VII priede numatyta, kad supaprastintus oficialius gyvūnų sveikatos ir (arba) visuomenės sveikatos paliudijimus privaloma pateikti pavyzdiniuose sveikatos pažymėjimuose, lydinčiuose gyvus gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus, importuojamus į Bendriją ir kurių atveju lygiavertiškumas dėl priemonių (Yes-1) buvo pripažintas. |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo VII priede numatyta, kad supaprastintus oficialius gyvūnų sveikatos ir (arba) visuomenės sveikatos paliudijimus privaloma pateikti pavyzdiniuose sveikatos pažymėjimuose, lydinčiuose gyvus gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus, importuojamus į Bendriją ir kurių atveju lygiavertiškumas dėl priemonių (Yes-1) buvo pripažintas.

| (3) | Lygiavertiškumas buvo pripažintas, atsižvelgiant į galvijų spermai keliamus reikalavimus, remiantis Direktyva 88/407/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/43/EB (5), ir todėl reikėtų nustatyti supaprastintą pavyzdinį galvijų spermos pažymėjimą. |
| --- | --- |

(3)

Lygiavertiškumas buvo pripažintas, atsižvelgiant į galvijų spermai keliamus reikalavimus, remiantis Direktyva 88/407/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/43/EB (5), ir todėl reikėtų nustatyti supaprastintą pavyzdinį galvijų spermos pažymėjimą.

| (4) | Reikėtų paaiškinti, kad pavyzdinius gyvūnų sveikatos pažymėjimus, nustatytus 2004 m. rugsėjo 6 d. Sprendime 2004/639/EB, nustatančiame galvijų spermos importo sąlygas (6) reikalaujama naudoti, nepažeidžiant tam tikrų sertifikavimo reikalavimų pagal Bendrijos susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl lygiavertiškumo. Sprendimą 2004/639/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų paaiškinti, kad pavyzdinius gyvūnų sveikatos pažymėjimus, nustatytus 2004 m. rugsėjo 6 d. Sprendime 2004/639/EB, nustatančiame galvijų spermos importo sąlygas (6) reikalaujama naudoti, nepažeidžiant tam tikrų sertifikavimo reikalavimų pagal Bendrijos susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl lygiavertiškumo. Sprendimą 2004/639/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Lygiavertiškumas buvo pripažintas, atsižvelgiant į kiaulienai keliamus visuomenės sveikatos, bet ne gyvūnų sveikatos reikalavimus. Todėl, remiantis kiaulienos pavyzdinio pažymėjimo lygiavertiškumu, reikėtų supaprastinti tik priemones, taikomas visuomenės sveikatos srityje. |
| --- | --- |

(5)

Lygiavertiškumas buvo pripažintas, atsižvelgiant į kiaulienai keliamus visuomenės sveikatos, bet ne gyvūnų sveikatos reikalavimus. Todėl, remiantis kiaulienos pavyzdinio pažymėjimo lygiavertiškumu, reikėtų supaprastinti tik priemones, taikomas visuomenės sveikatos srityje.

| (6) | 1993 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyva 93/119/EB dėl gyvūnų apsaugos juos skerdžiant arba užmušant (7) nustato, kad sveikatos pažymėjimuose, lydinčiuose mėsą, importuojamą iš trečiųjų šalių, privaloma pateikti paliudijimą, patvirtinantį, kad toje direktyvoje nurodyti gyvūnai buvo paskersti sąlygomis, kurios pateiktos pasiūlyme, garantuojant, kad bus žmogiškai elgiamasi, ir kurios bent atitinka toje direktyvoje numatytas sąlygas. Šį paliudijimą reikėtų pateikti šviežios kiaulienos pavyzdiniame pažymėjime, išdėstytame šiame sprendime. |
| --- | --- |

(6)

1993 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyva 93/119/EB dėl gyvūnų apsaugos juos skerdžiant arba užmušant (7) nustato, kad sveikatos pažymėjimuose, lydinčiuose mėsą, importuojamą iš trečiųjų šalių, privaloma pateikti paliudijimą, patvirtinantį, kad toje direktyvoje nurodyti gyvūnai buvo paskersti sąlygomis, kurios pateiktos pasiūlyme, garantuojant, kad bus žmogiškai elgiamasi, ir kurios bent atitinka toje direktyvoje numatytas sąlygas. Šį paliudijimą reikėtų pateikti šviežios kiaulienos pavyzdiniame pažymėjime, išdėstytame šiame sprendime.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės leidžia importuoti iš Kanados galvijų spermą, atitinkančią sertifikavimo sąlygas, nustatytas pavyzdiniame pažymėjime, išdėstytame I priede ir lydimą tokio, tinkamai užpildyto pažymėjimo ir išduoto prieš krovinio išsiuntimą iš Kanados.

2 straipsnis

Valstybės narės leidžia importuoti iš Kanados šviežią kiaulieną, atitinkančią sertifikavimo sąlygas, nustatytas pavyzdiniame pažymėjime, išdėstytame II priede ir lydimą tokio, tinkamai užpildyto pažymėjimo ir išduoto prieš krovinio išsiuntimą iš Kanados.

3 straipsnis

Prie Direktyvos 2004/639/EB 1 straipsnio pridedama tokia 4 dalis:

„4.   1 straipsnio dalyje nustatytas reikalavimas naudoti II priedo I dalyje išdėstytą pavyzdinį gyvūno sveikatos pažymėjimą nepažeidžia konkrečių sertifikavimo reikalavimų ir, pripažinus lygiavertiškumą, pavyzdiniai pažymėjimai priimami pagal Bendrijos susitarimus su trečiosiomis šalimis.“

4 straipsnis

Pereinamuoju laikotarpiu, trunkančiu ne ilgiau kaip 90 dienų nuo šio sprendimo taikymo dienos, valstybės narės leidžia importuoti iš Kanados galvijų spermą ir šviežią kiaulieną pagal pavyzdinius pažymėjimus, išduodamus iki šio sprendimo taikymo dienos.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 4 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 71, 1999 3 18, p. 1.

1

(2)  OL L 194, 1988 7 22, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2004/101/EB (OL L 30, 2004 2 4, p. 15).

2

(3)  OL L 302, 1972 12 31, p. 24. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

3

(4)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

4

(5)  OL L 143, 2003 6 11, p. 23.

5

(6)  OL L 292, 2004 9 15, p. 21.

6

(7)  OL L 340, 1993 12 31, p. 21. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

7

---

I PRIEDAS

Image

---

II PRIEDAS

Image

Image

Image

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/40

---

KOMITETO, ĮSTEIGTO PAGAL EUROPOS BENDRIJOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMĄ DĖL ABIPUSIO PRIPAŽINIMO, SPRENDIMAS Nr. 1/2005

2005 m. kovo 7 d.

susijęs su atitikties įvertinimo tarnybos įtraukimu į įrangos ir apsaugos sistemų, skirtų naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, sektorių priedo sąrašą

(2005/291/EB)

KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl abipusio pripažinimo atitikties įvertinimo atžvilgiu, ypač į jo 10 straipsnio 4 dalies a punktą ir 11 straipsnį,

kadangi Komitetas turi priimti sprendimą įtraukti atitikties įvertinimo tarnybą arba tarnybas į minėto susitarimo 1 priede pateikiamą sektorių sąrašą,

NUSPRENDĖ:

1.   A priedėlyje nurodyta atitikties įvertinimo tarnyba įtraukiama į Šveicarijos atitikties įvertinimo tarnybų sąrašą, pateikiamą įrangos ir apsaugos sistemų, skirtų naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, susitarimo 1 priedo sektorių skirsnyje.

2.   Šalys susitarė dėl produktų ir atitikties įvertinimo procedūrų, kurios, įtraukus į sąrašą A priedėlyje nurodytą atitikties įvertinimo tarnybą, patenka į jos kompetenciją, ir šio susitarimo laikysis.

Šį dviem egzemplioriais sudarytą sprendimą pasirašo Komiteto atstovai, kuriems suteikti įgaliojimai veikti šalių vardu iš dalies keičiant šį susitarimą. Šis sprendimas įsigalioja nuo tos dienos, kai jį pasirašo paskutinė iš susitarimo šalių.

Pasirašyta Berne, 2005 m. kovo 2 d.

Šveicarijos Konfederacijos vardu

Heinz HERTIG

Pasirašyta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Europos bendrijos vardu

Joanna KIOUSSI

---

A PRIEDĖLIS

Šveicarijos atitikties įvertinimo tarnyba, įtraukiama į įrangos ir apsaugos sistemų, skirtų naudoti potencialiai sprogioje aplinkoje, sektoriaus susitarimo 1 priede pateiktą atitikties įvertinimo tarnybų sąrašą

| QS SCHAFFHAUSEN AG |
| --- |
| Wiesengasse, 20 |
| 8222 Beringen |
| Switzerland |
| Tel. (41) 52 687 20 10 |
| Faks. (41) 52 682 18 02. |

QS SCHAFFHAUSEN AG

Wiesengasse, 20

8222 Beringen

Switzerland

Tel. (41) 52 687 20 10

Faks. (41) 52 682 18 02.

---

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/42

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2005 m. balandžio 6 d.

dėl plačiajuosčio elektroninio ryšio elektros perdavimo linijomis

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/292/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (1), ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Šia rekomendacija siekiama užtikrinti skaidrias, proporcingas ir nediskriminuojančias sąlygas įdiegti ryšių elektros perdavimo linijomis sistemas ir pašalinti visas netinkamas su reguliavimu susijusias kliūtis. Elektros perdavimo linijų ryšių sistemos apima įrangą ir tinklus. |
| --- | --- |

(1)

Šia rekomendacija siekiama užtikrinti skaidrias, proporcingas ir nediskriminuojančias sąlygas įdiegti ryšių elektros perdavimo linijomis sistemas ir pašalinti visas netinkamas su reguliavimu susijusias kliūtis. Elektros perdavimo linijų ryšių sistemos apima įrangą ir tinklus.

| (2) | ES elektroninių ryšių reguliavimo sistema siekiama sukurti sąlygas konkurencingam elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikimui ir užtikrinti, kad naudotojai gautų geriausią pasirinkimą, kainą ir kokybę. Nacionalinės valdžios institucijos siekia skatinti konkurenciją elektroninių ryšių tinklų srityje, kuri apima ryšių elektros perdavimo linijomis tinklus. Todėl jos turėtų pašalinti visas nepagrįstas su reguliavimu susijusias kliūtis, ypač komunalinių paslaugų įmonėms, įrengti ir valdyti elektroninių ryšių tinklus per savo elektros perdavimo linijas. |
| --- | --- |

(2)

ES elektroninių ryšių reguliavimo sistema siekiama sukurti sąlygas konkurencingam elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikimui ir užtikrinti, kad naudotojai gautų geriausią pasirinkimą, kainą ir kokybę. Nacionalinės valdžios institucijos siekia skatinti konkurenciją elektroninių ryšių tinklų srityje, kuri apima ryšių elektros perdavimo linijomis tinklus. Todėl jos turėtų pašalinti visas nepagrįstas su reguliavimu susijusias kliūtis, ypač komunalinių paslaugų įmonėms, įrengti ir valdyti elektroninių ryšių tinklus per savo elektros perdavimo linijas.

| (3) | Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų įrengimas priklauso tik nuo bendro leidimo pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyvą) (2). Dėl to, kai reikia, gali atsirasti įpareigojimai, numatyti 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvoje 89/336/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu, suderinimo (EMC direktyva) (3), 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (Galinių įrenginių direktyvoje) (4), Pagrindų direktyvoje, 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyvoje) (5), pavyzdžiui, dėl naudojimosi ryšiu ekstremaliais atvejais bei tinklo vientisumo. Siekiant išvengti diskriminacijos, kryžminio subsidijavimo ir kitokių konkurencijos iškraipymų, kai kurioms įmonėms taip pat gali būti privalomi įpareigojimai pagal 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 96/92/EB (6), kad būtų atskirai vedamos su elektros tiekimu nesusijusios veiklos, pavyzdžiui, ryšių elektros perdavimo linijomis, konsoliduotos finansinės ataskaitos. |
| --- | --- |

(3)

Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų įrengimas priklauso tik nuo bendro leidimo pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyvą) (2). Dėl to, kai reikia, gali atsirasti įpareigojimai, numatyti 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvoje 89/336/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu, suderinimo (EMC direktyva) (3), 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (Galinių įrenginių direktyvoje) (4), Pagrindų direktyvoje, 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyvoje) (5), pavyzdžiui, dėl naudojimosi ryšiu ekstremaliais atvejais bei tinklo vientisumo. Siekiant išvengti diskriminacijos, kryžminio subsidijavimo ir kitokių konkurencijos iškraipymų, kai kurioms įmonėms taip pat gali būti privalomi įpareigojimai pagal 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 96/92/EB (6), kad būtų atskirai vedamos su elektros tiekimu nesusijusios veiklos, pavyzdžiui, ryšių elektros perdavimo linijomis, konsoliduotos finansinės ataskaitos.

| (4) | Ryšių elektros perdavimo linijomis tinklai yra kabeliniai tinklai ir todėl jie yra valdomos informacijos perdavimo priemonės. Jie perdavimui nenaudoja radijo dažnių, kaip apibrėžta Leidimų direktyvos B priede arba 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (7). |
| --- | --- |

(4)

Ryšių elektros perdavimo linijomis tinklai yra kabeliniai tinklai ir todėl jie yra valdomos informacijos perdavimo priemonės. Jie perdavimui nenaudoja radijo dažnių, kaip apibrėžta Leidimų direktyvos B priede arba 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (7).

| (5) | Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos patenka į EMS direktyvos taikymo sritį. Terminas „aparatai“, kaip apibrėžta EMC direktyvoje, – tai visi elektriniai ir elektroniniai prietaisai kartu su įranga bei įrengimais, turinčiais elektrines ir (arba) elektronines sudedamąsias dalis. Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos yra laikomos stacionariaisiais įrengimais ir gali būti naudojamos tik jei atitinka šią direktyvą. |
| --- | --- |

(5)

Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos patenka į EMS direktyvos taikymo sritį. Terminas „aparatai“, kaip apibrėžta EMC direktyvoje, – tai visi elektriniai ir elektroniniai prietaisai kartu su įranga bei įrengimais, turinčiais elektrines ir (arba) elektronines sudedamąsias dalis. Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos yra laikomos stacionariaisiais įrengimais ir gali būti naudojamos tik jei atitinka šią direktyvą.

| (6) | Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų kabeliai jau gali būti naudojami kitais tikslais ir tinklus gali tekti nuolat keisti. Šios charakteristikos bei nepageidaujama spinduliuotė laidų sistemose, reiškia, kad nėra praktiška atlikti matavimus visoje sistemoje ir ex post modelis laidinių sistemų radijo trukdžių radijo ryšio sistemoms valdymui yra tinkamas, atitinkantis EMC direktyvą. Todėl tinklas, sudarytas iš įrangos, atitinkančios EMC direktyvą ir naudojamas pagal tikslinę paskirtį, įdiegtas ir eksploatuojamas pagal gerą inžinerinę praktiką, atitinkančią pagrindinius EMC direktyvos reikalavimus, turėtų būti laikomas atitinkančiu EMC direktyvos reikalavimus. Dokumentuota gera inžinerinė praktika turėtų apimti tikslinius in-situ matavimus, parodančius, kad EMC direktyvos tikslai dėl nepageidaujamos spinduliuotės yra įgyvendinti, ypač situacijose, kur yra didesnė radijo trukdžių atsiradimo tikimybė. |
| --- | --- |

(6)

Ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų kabeliai jau gali būti naudojami kitais tikslais ir tinklus gali tekti nuolat keisti. Šios charakteristikos bei nepageidaujama spinduliuotė laidų sistemose, reiškia, kad nėra praktiška atlikti matavimus visoje sistemoje ir ex post modelis laidinių sistemų radijo trukdžių radijo ryšio sistemoms valdymui yra tinkamas, atitinkantis EMC direktyvą. Todėl tinklas, sudarytas iš įrangos, atitinkančios EMC direktyvą ir naudojamas pagal tikslinę paskirtį, įdiegtas ir eksploatuojamas pagal gerą inžinerinę praktiką, atitinkančią pagrindinius EMC direktyvos reikalavimus, turėtų būti laikomas atitinkančiu EMC direktyvos reikalavimus. Dokumentuota gera inžinerinė praktika turėtų apimti tikslinius in-situ matavimus, parodančius, kad EMC direktyvos tikslai dėl nepageidaujamos spinduliuotės yra įgyvendinti, ypač situacijose, kur yra didesnė radijo trukdžių atsiradimo tikimybė.

| (7) | Šis požiūris neturi užkirsti kelio valstybėms narėms, remiantis EMC Direktyvos 6 straipsniu, imtis su sauga susijusių specialių priemonių pradedant eksploatuoti ar naudojant įrangą, kuria siekiama apsaugoti viešuosius telekomunikacijų tinklus arba priėmimo ar perdavimo stotis, naudojamas saugos tikslais spektro požiūriu aiškiai apibrėžtose situacijose. |
| --- | --- |

(7)

Šis požiūris neturi užkirsti kelio valstybėms narėms, remiantis EMC Direktyvos 6 straipsniu, imtis su sauga susijusių specialių priemonių pradedant eksploatuoti ar naudojant įrangą, kuria siekiama apsaugoti viešuosius telekomunikacijų tinklus arba priėmimo ar perdavimo stotis, naudojamas saugos tikslais spektro požiūriu aiškiai apibrėžtose situacijose.

| (8) | Jei atitinkamos šalys negali pašalinti ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos sukeltų radijo trukdžių, kompetentingos institucijos turėtų pareikalauti įrodymų dėl atitinkamų sistemų suderinamumo ir, jei reikia, pradėti tolimesnį tyrimą. Šiuo tyrimu taip pat turėtų būti patikrinta, ar sistema atitinka EMC direktyvą. Jei nustatytas neatitikimas, kompetentingos institucijos turėtų taikyti proporcingas, nediskriminuojančias ir skaidrias priverstines poveikio priemones, kad sistema atitiktų EMC direktyvos reikalavimus. |
| --- | --- |

(8)

Jei atitinkamos šalys negali pašalinti ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos sukeltų radijo trukdžių, kompetentingos institucijos turėtų pareikalauti įrodymų dėl atitinkamų sistemų suderinamumo ir, jei reikia, pradėti tolimesnį tyrimą. Šiuo tyrimu taip pat turėtų būti patikrinta, ar sistema atitinka EMC direktyvą. Jei nustatytas neatitikimas, kompetentingos institucijos turėtų taikyti proporcingas, nediskriminuojančias ir skaidrias priverstines poveikio priemones, kad sistema atitiktų EMC direktyvos reikalavimus.

| (9) | Jei sistema laikoma atitinkančia reikalavimus, tačiau vis tiek skleidžia žalingus radijo trukdžius, valstybių narių kompetentingos institucijos, siekdamos pašalinti šiuos trukdžius, turėtų imtis specialių priemonių pagal EMC direktyvos 6 straipsnį. Priemonės turi būti proporcingos, nediskriminuojančios ir skaidrios. Nagrinėdamos priemonių proporcingumą, valstybės narės turi atsižvelgti į susijusių paslaugų ekonominius ir socialinius aspektus. Valstybės narės taip pat gali atsižvelgti į šiuolaikinės ryšių elektros perdavimo linijomis įrangos technines galimybes, leidžiančias laiku pašalinti radijo trukdžius, naudojant vadinamąjį „įrėžį“, kuris sumažina spinduliuotę konkrečiais trukdančiais dažniais ir konkrečiose vietose. |
| --- | --- |

(9)

Jei sistema laikoma atitinkančia reikalavimus, tačiau vis tiek skleidžia žalingus radijo trukdžius, valstybių narių kompetentingos institucijos, siekdamos pašalinti šiuos trukdžius, turėtų imtis specialių priemonių pagal EMC direktyvos 6 straipsnį. Priemonės turi būti proporcingos, nediskriminuojančios ir skaidrios. Nagrinėdamos priemonių proporcingumą, valstybės narės turi atsižvelgti į susijusių paslaugų ekonominius ir socialinius aspektus. Valstybės narės taip pat gali atsižvelgti į šiuolaikinės ryšių elektros perdavimo linijomis įrangos technines galimybes, leidžiančias laiku pašalinti radijo trukdžius, naudojant vadinamąjį „įrėžį“, kuris sumažina spinduliuotę konkrečiais trukdančiais dažniais ir konkrečiose vietose.

| (10) | Siekiant kad priverstinės poveikio priemonės arba specialios priemonės pagal EMC direktyvos 6 straipsnį būtų taikomos nuosekliai, kompetentingos institucijos turėtų keistis informacija tarpusavyje ir su Komisija. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant kad priverstinės poveikio priemonės arba specialios priemonės pagal EMC direktyvos 6 straipsnį būtų taikomos nuosekliai, kompetentingos institucijos turėtų keistis informacija tarpusavyje ir su Komisija.

| (11) | Laikantis šio požiūrio, kartu su reguliariais ir detaliais pranešimais apie radijo trukdžius, bus galima surinkti daugiau bandymų rezultatų ir patirties ryšių elektros perdavimo linijomis tinklų srityje, ypač siekiant apsaugoti radijo spektro naudojimą. Pranešimai iš pradžių turėtų būti siunčiami kas pusmetį, tačiau tai gali būti pakeista, priklausomai nuo gautų rezultatų. |
| --- | --- |

(11)

Laikantis šio požiūrio, kartu su reguliariais ir detaliais pranešimais apie radijo trukdžius, bus galima surinkti daugiau bandymų rezultatų ir patirties ryšių elektros perdavimo linijomis tinklų srityje, ypač siekiant apsaugoti radijo spektro naudojimą. Pranešimai iš pradžių turėtų būti siunčiami kas pusmetį, tačiau tai gali būti pakeista, priklausomai nuo gautų rezultatų.

| (12) | 2001 m. Komisija pakvietė Europos Standartizacijos Organizacijas (ESO) sukurti suderintų Europos laidinių tinklų standartų projektą, įtraukiant skaitmeninę abonento liniją (DSL), bendraašį kabelį, vietinį tinklą (angl. Ethernet) ir ryšių elektros perdavimo linijomis tinklus (8). Tačiau ESO darbas dar nėra baigtas. Siekiant paspartinti suderinto Europos laidinių tinklų ir aparatų standarto kūrimą, nacionalinės valdžios institucijos turėtų stebėti vykstančius pokyčius artimai bendradarbiaudamos su rinkos dalyviais. |
| --- | --- |

(12)

2001 m. Komisija pakvietė Europos Standartizacijos Organizacijas (ESO) sukurti suderintų Europos laidinių tinklų standartų projektą, įtraukiant skaitmeninę abonento liniją (DSL), bendraašį kabelį, vietinį tinklą (angl. Ethernet) ir ryšių elektros perdavimo linijomis tinklus (8). Tačiau ESO darbas dar nėra baigtas. Siekiant paspartinti suderinto Europos laidinių tinklų ir aparatų standarto kūrimą, nacionalinės valdžios institucijos turėtų stebėti vykstančius pokyčius artimai bendradarbiaudamos su rinkos dalyviais.

| (13) | Buvo konsultuotasi su Ryšių komitetu pagal procedūrą, numatytą Pagrindų direktyvos 22 straipsnio 2 dalyje, |
| --- | --- |

(13)

Buvo konsultuotasi su Ryšių komitetu pagal procedūrą, numatytą Pagrindų direktyvos 22 straipsnio 2 dalyje,

ŠIUO DOKUMENTU REKOMENDUOJA:

| 1) | Valstybės narės turėtų taikyti šias sąlygas ir šiuos principus viešųjų plačiajuosčio ryšio elektros perdavimo linijomis sistemų teikimui. |
| --- | --- |

1)

Valstybės narės turėtų taikyti šias sąlygas ir šiuos principus viešųjų plačiajuosčio ryšio elektros perdavimo linijomis sistemų teikimui.

| 2) | Nepažeidžiant 3–5 punktų nuostatų, valstybės narės turėtų pašalinti visas nepagrįstas su reguliavimu susijusias kliūtis, ypač komunalinių paslaugų įmonėms, diegiant plačiajuosčio ryšio elektros perdavimo linijomis sistemas ir per šias sistemas teikiant elektroninių ryšių paslaugas. |
| --- | --- |

2)

Nepažeidžiant 3–5 punktų nuostatų, valstybės narės turėtų pašalinti visas nepagrįstas su reguliavimu susijusias kliūtis, ypač komunalinių paslaugų įmonėms, diegiant plačiajuosčio ryšio elektros perdavimo linijomis sistemas ir per šias sistemas teikiant elektroninių ryšių paslaugas.

| 3) | Kol standartai, kurie bus naudojami ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų atitikties prielaidai nustatyti, bus suderinti pagal Direktyvą 89/336/EEB, valstybės narės turėtų laikyti suderintomis su šia direktyva ryšių elektros perdavimo linijomis sistemas, kurios:






  — | yra sudarytos iš įrangos, atitinkančios direktyvos reikalavimus ir naudojamos pagal tikslinę paskirtį, |
| --- | --- | --- |

3)

Kol standartai, kurie bus naudojami ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų atitikties prielaidai nustatyti, bus suderinti pagal Direktyvą 89/336/EEB, valstybės narės turėtų laikyti suderintomis su šia direktyva ryšių elektros perdavimo linijomis sistemas, kurios:

—

yra sudarytos iš įrangos, atitinkančios direktyvos reikalavimus ir naudojamos pagal tikslinę paskirtį,

| — | įrengtos ir eksploatuojamos pagal geros inžinerijos praktiką, atitinkančią esminius direktyvos reikalavimus. |
| --- | --- |

—

įrengtos ir eksploatuojamos pagal geros inžinerijos praktiką, atitinkančią esminius direktyvos reikalavimus.

Geros inžinerinės praktikos dokumentacija patikrinimo tikslais turėtų būti prieinama atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms visu sistemos veikimo laikotarpiu.

| 4) | Nustačius, kad ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos sukelia žalingus radijo trukdžius, kurių atitinkamos šalys negali pašalinti, kompetentingos valstybės narės institucijos turėtų pareikalauti įrodymų dėl atitinkamų sistemų atitikties ir, jei reikia, pradėti tolimesnį tyrimą. |
| --- | --- |

4)

Nustačius, kad ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos sukelia žalingus radijo trukdžius, kurių atitinkamos šalys negali pašalinti, kompetentingos valstybės narės institucijos turėtų pareikalauti įrodymų dėl atitinkamų sistemų atitikties ir, jei reikia, pradėti tolimesnį tyrimą.

| 5) | Jei tyrimo metu nustatytas ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos neatitikimas, kompetentingos institucijos turėtų nustatyti proporcingas, nediskriminuojančias ir skaidrias priverstines poveikio priemones, kad sistema atitiktų reikalavimus. |
| --- | --- |

5)

Jei tyrimo metu nustatytas ryšių elektros perdavimo linijomis sistemos neatitikimas, kompetentingos institucijos turėtų nustatyti proporcingas, nediskriminuojančias ir skaidrias priverstines poveikio priemones, kad sistema atitiktų reikalavimus.

| 6) | Jei ryšių elektros perdavimo linijomis sistema atitinka reikalavimus, bet radijo trukdžiai išlieka, valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų apsvarstyti galimybę imtis proporcingų, nediskriminuojančių ir skaidrių specialių priemonių pagal Direktyvos 89/336/EEB 6 straipsnį. |
| --- | --- |

6)

Jei ryšių elektros perdavimo linijomis sistema atitinka reikalavimus, bet radijo trukdžiai išlieka, valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų apsvarstyti galimybę imtis proporcingų, nediskriminuojančių ir skaidrių specialių priemonių pagal Direktyvos 89/336/EEB 6 straipsnį.

| 7) | Valstybės narės turėtų reguliariai pranešinėti Ryšių komitetui apie ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų įdiegimą ir eksploatavimą jų teritorijoje. Tokiuose pranešimuose turėtų būti visi reikalingi duomenys apie trikdžių lygius (įskaitant matavimų duomenis, susijusius siųsto signalo lygius ir kitus duomenis, naudingus kuriant suderintą Europos standartą), problemas dėl radijo trukdžių ir visas su ryšių elektros perdavimo linijomis sistemomis susijusias priverstines poveikio priemones. Pirmasis toks pranešimas turi būti pateiktas 2005 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

7)

Valstybės narės turėtų reguliariai pranešinėti Ryšių komitetui apie ryšių elektros perdavimo linijomis sistemų įdiegimą ir eksploatavimą jų teritorijoje. Tokiuose pranešimuose turėtų būti visi reikalingi duomenys apie trikdžių lygius (įskaitant matavimų duomenis, susijusius siųsto signalo lygius ir kitus duomenis, naudingus kuriant suderintą Europos standartą), problemas dėl radijo trukdžių ir visas su ryšių elektros perdavimo linijomis sistemomis susijusias priverstines poveikio priemones. Pirmasis toks pranešimas turi būti pateiktas 2005 m. gruodžio 31 d.

| 8) | Ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms. |
| --- | --- |

8)

Ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. balandžio 6 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

1

(2)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

2

(3)  OL L 139, 1989 5 23, p. 19. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1).

3

(4)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

4

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

5

(6)  OL L 176, 2003 7 15, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2004/85/EB (OL L 236, 2004 7 7, p. 10).

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

7

(8)  Standartizacijos įgaliojimas skirtas CEN, CENELEC ir ETSI dėl elektromagnetinio suderinamumo (EMC) su EMC suderintuose telekomunikacijų tinklų standartuose, 2001 m. rugpjūčio 7 d. įgaliojimas M/313.

8

---

Klaidų ištaisymas

| 12.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 93/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 93/45

---

2004 m. kovo 23 d. Sprendimo Nr. 197 dėl pereinamųjų laikotarpių įdiegiant Europos sveikatos draudimo kortelės sistemą, remiantis Sprendimo Nr. 191 5 straipsniu, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 343, 2004 m. lapkričio 19 d.
  )

30 puslapis, III priedas, dėl Islandijos:

vietoje:

„2005 m. gruodžio 31 d.“

skaitome:

„2005 m. balandžio 30 d.“

---