# Úřední věstník L 69/16.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 69 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4816. března 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 69

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4816. března 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 424/2005 ze dne 15. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 425/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003, pokud jde o seznam zemí a území (
  1
  ) | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 426/2005 ze dne 15. března 2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky | 6 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 427/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. března 2005 | 34 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 424/2005 ze dne 15. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 425/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003, pokud jde o seznam zemí a území (
  1
  )

1

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 426/2005 ze dne 15. března 2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

6

Nařízení Komise (ES) č. 427/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. března 2005

34

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | 2005/215/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování deseti francouzských členů a šesti francouzských náhradníků Výboru regionů | 37 |
| | | Komise |
| | * | 2005/216/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2005, kterou se mění rozhodnutí 2003/828/ES týkající se odchylek ze zákazu přemísťování pro přemísťování zvířat uvnitř členského státu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 544)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2005/217/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2005, kterým se stanoví veterinární podmínky a požadavky na veterinární osvědčení pro dovoz embryí skotu do Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2005) 543)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2005/218/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu ze Saúdské Arábie
  (oznámeno pod číslem K(2005) 563)

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | 2005/219/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Saúdskou Arábii
  (oznámeno pod číslem K(2005) 564)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

2005/215/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování deseti francouzských členů a šesti francouzských náhradníků Výboru regionů

37

Komise

*

2005/216/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2005, kterou se mění rozhodnutí 2003/828/ES týkající se odchylek ze zákazu přemísťování pro přemísťování zvířat uvnitř členského státu
  (oznámeno pod číslem K(2005) 544)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 544)

1

39

*

2005/217/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2005, kterým se stanoví veterinární podmínky a požadavky na veterinární osvědčení pro dovoz embryí skotu do Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2005) 543)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 543)

1

41

*

2005/218/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2005, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu ze Saúdské Arábie
  (oznámeno pod číslem K(2005) 563)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 563)

1

50

*

2005/219/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Saúdskou Arábii
  (oznámeno pod číslem K(2005) 564)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 564)

1

55

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Společný postoj Rady 2005/220/SZBP ze dne 14. března 2005, kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu a zrušuje společný postoj 2004/500/SZBP | 59 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2005/221/SZBP ze dne 14. března 2005, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES | 64 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Společný postoj Rady 2005/220/SZBP ze dne 14. března 2005, kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu a zrušuje společný postoj 2004/500/SZBP

59

*

Rozhodnutí Rady 2005/221/SZBP ze dne 14. března 2005, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES

64

| | | Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rámcové rozhodnutí Rady 2005/222/SVV ze dne 24. února 2005 o útocích proti informačním systémům | 67 |

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

*

Rámcové rozhodnutí Rady 2005/222/SVV ze dne 24. února 2005 o útocích proti informačním systémům

67

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | | Oprava nařízení Komise (ES) č. 398/2005 ze dne 10. března 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny (Úř. věst. L 65 ze dne 11.3.2005) | 72 |

Tiskové opravy

Oprava nařízení Komise (ES) č. 398/2005 ze dne 10. března 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny (Úř. věst. L 65 ze dne 11.3.2005)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 424/2005

ze dne 15. března 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 15. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 110,3 |
| 204 | 68,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 114,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 169,7 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 98,3 |
| 999 | 146,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 170,8 |
| 204 | 78,0 |
| 999 | 124,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 53,1 |
| 212 | 57,4 |
| 220 | 47,9 |
| 400 | 51,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 62,8 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 220 | 70,4 |
| 400 | 67,6 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 62,1 |
| 400 | 99,0 |
| 404 | 74,7 |
| 508 | 66,8 |
| 512 | 77,7 |
| 528 | 69,8 |
| 720 | 67,7 |
| 999 | 74,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 186,2 |
| 388 | 67,5 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 53,3 |
| 528 | 55,4 |
| 720 | 50,7 |
| 999 | 84,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

110,3

204

68,0

212

139,0

624

140,9

999

114,6

0707 00 05

052

169,7

068

170,0

204

98,3

999

146,0

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

170,8

204

78,0

999

124,4

0805 10 20

052

53,7

204

53,1

212

57,4

220

47,9

400

51,1

421

35,9

624

62,8

999

51,7

0805 50 10

052

59,1

220

70,4

400

67,6

999

65,7

0808 10 80

388

62,1

400

99,0

404

74,7

508

66,8

512

77,7

528

69,8

720

67,7

999

74,0

0808 20 50

052

186,2

388

67,5

400

92,6

512

53,3

528

55,4

720

50,7

999

84,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 425/2005

ze dne 15. března 2005,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003, pokud jde o seznam zemí a území

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS (1), a zejména na články 10 a 21 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví seznam třetích zemí a území, ze kterých lze povolit přesuny zvířat v zájmovém chovu do Společenství, pokud jsou splněny určité podmínky. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví seznam třetích zemí a území, ze kterých lze povolit přesuny zvířat v zájmovém chovu do Společenství, pokud jsou splněny určité podmínky.

| (2) | Prozatímní seznam třetích zemí byl sestaven v nařízení (ES) č. 998/2003 ve znění nařízení Komise (ES) č. 592/2004 (2). Uvedený seznam zahrnuje země prosté vztekliny a země, pro které se stanovilo, že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z jejich území do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(2)

Prozatímní seznam třetích zemí byl sestaven v nařízení (ES) č. 998/2003 ve znění nařízení Komise (ES) č. 592/2004 (2). Uvedený seznam zahrnuje země prosté vztekliny a země, pro které se stanovilo, že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z jejich území do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy.

| (3) | Z informací poskytnutých Tchaj-wanem vyplývá, že Tchaj-wan je prostý vztekliny a že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z Tchaj-wanu do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy. Proto by měl být Tchaj-wan zařazen na seznam zemí a území uvedený v nařízení (ES) č. 998/2003. |
| --- | --- |

(3)

Z informací poskytnutých Tchaj-wanem vyplývá, že Tchaj-wan je prostý vztekliny a že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z Tchaj-wanu do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy. Proto by měl být Tchaj-wan zařazen na seznam zemí a území uvedený v nařízení (ES) č. 998/2003.

| (4) | V zájmu jasnosti uvedeného seznamu zemí a území byl měl být seznam v celém rozsahu nahrazen. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu jasnosti uvedeného seznamu zemí a území byl měl být seznam v celém rozsahu nahrazen.

| (5) | Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 998/2003 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 146, 13.6.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2054/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 14).

1

(2)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 7.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

SEZNAM ZEMÍ A ÚZEMÍ

ČÁST A

| IE | – | Irsko |
| --- | --- | --- |
| MT | – | Malta |
| SE | – | Švédsko |
| UK | – | Spojené království |

IE

–

Irsko

MT

–

Malta

SE

–

Švédsko

UK

–

Spojené království

ČÁST B

Oddíl 1

| a) | DK – | Dánsko včetně GL – Grónska a FO – Faerských ostrovů; |
| --- | --- | --- |
| b) | ES – | Španělsko včetně kontinentálních území, Baleárských ostrovů, Kanárských ostrovů, Ceuty a Mellily; |
| c) | FR – | Francie včetně GF – Francouzské Guyany, GP – Guadeloupu, MQ – Martiniku a RE – Réunionu; |
| d) | GI – | Gibraltar; |
| e) | PT – | Portugalsko včetně kontinentálních území, Azorských ostrovů a Madeirských ostrovů; |
| f) | Ostatní členské státy, které nejsou uvedeny v seznamu v části A a písmenech a), b), c) a e) tohoto oddílu. |

a)

DK –

Dánsko včetně GL – Grónska a FO – Faerských ostrovů;

b)

ES –

Španělsko včetně kontinentálních území, Baleárských ostrovů, Kanárských ostrovů, Ceuty a Mellily;

c)

FR –

Francie včetně GF – Francouzské Guyany, GP – Guadeloupu, MQ – Martiniku a RE – Réunionu;

d)

GI –

Gibraltar;

e)

PT –

Portugalsko včetně kontinentálních území, Azorských ostrovů a Madeirských ostrovů;

f)

Ostatní členské státy, které nejsou uvedeny v seznamu v části A a písmenech a), b), c) a e) tohoto oddílu.

Oddíl 2

| AD | – | Andorra |
| --- | --- | --- |
| CH | – | Švýcarsko |
| IS | – | Island |
| LI | – | Lichtenštejnsko |
| MC | – | Monako |
| NO | – | Norsko |
| SM | – | San Marino |
| VA | – | Vatikánský městský stát |

AD

–

Andorra

CH

–

Švýcarsko

IS

–

Island

LI

–

Lichtenštejnsko

MC

–

Monako

NO

–

Norsko

SM

–

San Marino

VA

–

Vatikánský městský stát

ČÁST C

| AC | – | ostrov Ascension |
| --- | --- | --- |
| AE | – | Spojené arabské emiráty |
| AG | – | Antigua a Barbuda |
| AN | – | Nizozemské Antily |
| AU | – | Austrálie |
| AW | – | Aruba |
| BB | – | Barbados |
| BH | – | Bahrajn |
| BM | – | Bermudy |
| CA | – | Kanada |
| CL | – | Chile |
| FJ | – | Fidži |
| FK | – | Falklandské ostrovy |
| HK | – | Hongkong |
| HR | – | Chorvatsko |
| JM | – | Jamajka |
| JP | – | Japonsko |
| KN | – | Svatý Kryštof a Nevis |
| KY | – | Kajmanské ostrovy |
| MS | – | Montserrat |
| MU | – | Mauricius |
| NC | – | Nová Kaledonie |
| NZ | – | Nový Zéland |
| PF | – | Francouzská Polynésie |
| PM | – | Saint Pierre a Miquelon |
| RU | – | Ruská federace |
| SG | – | Singapur |
| SH | – | Svatá Helena |
| TW | – | Tchaj-wan |
| US | – | Spojené státy americké |
| VC | – | Svatý Vincenc a Grenadiny |
| VU | – | Vanuatu |
| WF | – | Wallis a Futuna |
| YT | – | Mayotte“ |

AC

–

ostrov Ascension

AE

–

Spojené arabské emiráty

AG

–

Antigua a Barbuda

AN

–

Nizozemské Antily

AU

–

Austrálie

AW

–

Aruba

BB

–

Barbados

BH

–

Bahrajn

BM

–

Bermudy

CA

–

Kanada

CL

–

Chile

FJ

–

Fidži

FK

–

Falklandské ostrovy

HK

–

Hongkong

HR

–

Chorvatsko

JM

–

Jamajka

JP

–

Japonsko

KN

–

Svatý Kryštof a Nevis

KY

–

Kajmanské ostrovy

MS

–

Montserrat

MU

–

Mauricius

NC

–

Nová Kaledonie

NZ

–

Nový Zéland

PF

–

Francouzská Polynésie

PM

–

Saint Pierre a Miquelon

RU

–

Ruská federace

SG

–

Singapur

SH

–

Svatá Helena

TW

–

Tchaj-wan

US

–

Spojené státy americké

VC

–

Svatý Vincenc a Grenadiny

VU

–

Vanuatu

WF

–

Wallis a Futuna

YT

–

Mayotte“

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 426/2005

ze dne 15. března 2005

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení

| (1) | Komise dne 17. června 2004 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) informovala o zahájení antidumpingového řízení s ohledem na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 17. června 2004 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) informovala o zahájení antidumpingového řízení s ohledem na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané společností AIUFFASS (dále jen „stěžovatel“), přidruženým členem Euratexu, jménem 7 jednotlivých výrobců, kteří mají většinový podíl na výrobě dotčeného výrobku v EU, tj. v tomto případě 26 % výroby Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považují za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané společností AIUFFASS (dále jen „stěžovatel“), přidruženým členem Euratexu, jménem 7 jednotlivých výrobců, kteří mají většinový podíl na výrobě dotčeného výrobku v EU, tj. v tomto případě 26 % výroby Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž tyto důkazy se považují za postačující pro ospravedlnění zahájení řízení.

2.   Strany řízením dotčené

| (3) | Komise oficiálně informovala stěžovatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i sdružení uživatelů, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, a zástupce ČLR o zahájení řízení. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(3)

Komise oficiálně informovala stěžovatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i sdružení uživatelů, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, a zástupce ČLR o zahájení řízení. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (4) | Stěžující si výrobci, další spolupracující výrobci ze Společenství, vyvážející výrobci, dovozci, dodavatelé, uživatelé a jejich příslušná sdružení vyjádřili své názory. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají důvod ke slyšení, byli vyslyšeni. |
| --- | --- |

(4)

Stěžující si výrobci, další spolupracující výrobci ze Společenství, vyvážející výrobci, dovozci, dodavatelé, uživatelé a jejich příslušná sdružení vyjádřili své názory. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají důvod ke slyšení, byli vyslyšeni.

| (5) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž je známo, že se jich to týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Odpovědělo šest ze sedmi výrobců ze Společenství zahrnutých ve stížnosti (jedna společnost nebyla schopna plně spolupracovat z důvodu řízení o úpadku a vyrovnání), jeden další výrobce ve Společenství, jeden dodavatel, jeden nespřízněný dovozce a devět nespřízněných uživatelů ve Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž je známo, že se jich to týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Odpovědělo šest ze sedmi výrobců ze Společenství zahrnutých ve stížnosti (jedna společnost nebyla schopna plně spolupracovat z důvodu řízení o úpadku a vyrovnání), jeden další výrobce ve Společenství, jeden dodavatel, jeden nespřízněný dovozce a devět nespřízněných uživatelů ve Společenství.

| (6) | Aby se vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří měli zájem, umožnilo předložit žádost o přiznání statutu společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (statut tržního hospodářství, „STH“) nebo o individuální zacházení („IZ“), zaslala Komise rovněž tiskopisy žádosti o STH a IZ těm čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich to týká, a všem dalším společnostem, které se ozvaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. V této věci požádalo 49 společností o STH v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení a 7 společností požádalo pouze o IZ. |
| --- | --- |

(6)

Aby se vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří měli zájem, umožnilo předložit žádost o přiznání statutu společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (statut tržního hospodářství, „STH“) nebo o individuální zacházení („IZ“), zaslala Komise rovněž tiskopisy žádosti o STH a IZ těm čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich to týká, a všem dalším společnostem, které se ozvaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. V této věci požádalo 49 společností o STH v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení a 7 společností požádalo pouze o IZ.

| (7) | S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců ze Společenství se v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci ze Společenství požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Po posouzení předložených údajů se rozhodlo, že výběr vzorku je nutný pouze u vývozců. Vybraný vzorek je založen na největším reprezentativním objemu vývozů, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Sestává z 8 největších čínských vyvážejících výrobců (a jejich spřízněných stran), kteří představují více než 50 % objemu vývozu do Společenství ze strany spolupracujících stran. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců ze Společenství se v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci ze Společenství požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Po posouzení předložených údajů se rozhodlo, že výběr vzorku je nutný pouze u vývozců. Vybraný vzorek je založen na největším reprezentativním objemu vývozů, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Sestává z 8 největších čínských vyvážejících výrobců (a jejich spřízněných stran), kteří představují více než 50 % objemu vývozu do Společenství ze strany spolupracujících stran.

| (8) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách spolupracujících výrobců ze Společenství a těchto společností:






  a) | Výrobci ze Společenství







  — | Inspekce na místě proběhly v prostorách sedmi výrobců ze Společenství se sídlem ve čtyřech různých zemích. Spolupracující výrobci ze Společenství požádali ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jejich údaje nebyly uveřejněny, neboť jejich uveřejnění by je nepříznivě ovlivnilo. Bylo shledáno, že žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách spolupracujících výrobců ze Společenství a těchto společností:

a)

Výrobci ze Společenství

—

Inspekce na místě proběhly v prostorách sedmi výrobců ze Společenství se sídlem ve čtyřech různých zemích. Spolupracující výrobci ze Společenství požádali ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jejich údaje nebyly uveřejněny, neboť jejich uveřejnění by je nepříznivě ovlivnilo. Bylo shledáno, že žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno.

| b) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd.

| — | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| — | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| — | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| — | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| — | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| — | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| — | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd (a spřízněná společnost Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd) |
| --- | --- |

—

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd (a spřízněná společnost Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd)

| c) | Nespříznění dovozci







  — | LE-GO – Hof – (Německo) |
| --- | --- | --- |

c)

Nespříznění dovozci

—

LE-GO – Hof – (Německo)

| d) | Průmysloví dodavatelé ze Společenství







  — | Elana SA – Toruń (Polsko) |
| --- | --- | --- |

d)

Průmysloví dodavatelé ze Společenství

—

Elana SA – Toruń (Polsko)

| e) | Uživatelé ve Společenství







  — | LE-GO – Hof (Německo) |
| --- | --- | --- |

e)

Uživatelé ve Společenství

—

LE-GO – Hof (Německo)

| (9) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž nebylo možné přiznat STH, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země, v tomto případě Turecka, a to v prostorách následující společnosti:






  — | Italteks Expo Grup A.A., Istanbul |
| --- | --- | --- |

(9)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž nebylo možné přiznat STH, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země, v tomto případě Turecka, a to v prostorách následující společnosti:

—

Italteks Expo Grup A.A., Istanbul

3.   Období šetření

| (10) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 („OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření („uvažované období“). |
| --- | --- |

(10)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 („OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření („uvažované období“).

4.   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

4.1.   Dotčený výrobek

| (11) | Dotčeným výrobkem jsou hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“), což jsou tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, která jsou barvená nebo potištěná. Běžně se používá při výrobě oděvních aplikací, mj. při výrobě podšívek oděvů a výrobě větrovek, sportovního oblečení, lyžařského oblečení, spodního prádla a módních výrobků. |
| --- | --- |

(11)

Dotčeným výrobkem jsou hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“), což jsou tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, která jsou barvená nebo potištěná. Běžně se používá při výrobě oděvních aplikací, mj. při výrobě podšívek oděvů a výrobě větrovek, sportovního oblečení, lyžařského oblečení, spodního prádla a módních výrobků.

| (12) | Dotčený výrobek se vyrábí tkaním nití z polyesterových nekonečných vláken (které nejsou předem barveny) a jejích následným potiskem či barvením za účelem získání určitého vzoru nebo barvy. Z tohoto důvodu se odlišuje od nebělené nebo bělené tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken, která se získává po tkaní, ale před barvením, a je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku. Může se také odlišovat od tkaných textilií z polyesterových vláken, u nichž jsou předbarvené nitě setkány do látky a design je utvořen tkaním vzoru. Posledně zmíněný výrobek má jiné základní fyzikální a chemické charakteristiky, protože použitá surovina (předbarvené nitě) je odlišná a design se získává tkaním, a nikoliv potiskem či barvením. Tento typ hotové textilie je navíc běžně používán jako dekorační látka, zatímco dotčený výrobek je používán téměř výhradně pro výrobu oděvů. |
| --- | --- |

(12)

Dotčený výrobek se vyrábí tkaním nití z polyesterových nekonečných vláken (které nejsou předem barveny) a jejích následným potiskem či barvením za účelem získání určitého vzoru nebo barvy. Z tohoto důvodu se odlišuje od nebělené nebo bělené tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken, která se získává po tkaní, ale před barvením, a je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku. Může se také odlišovat od tkaných textilií z polyesterových vláken, u nichž jsou předbarvené nitě setkány do látky a design je utvořen tkaním vzoru. Posledně zmíněný výrobek má jiné základní fyzikální a chemické charakteristiky, protože použitá surovina (předbarvené nitě) je odlišná a design se získává tkaním, a nikoliv potiskem či barvením. Tento typ hotové textilie je navíc běžně používán jako dekorační látka, zatímco dotčený výrobek je používán téměř výhradně pro výrobu oděvů.

| (13) | Šetření ukázalo, že všechny typy dotčeného výrobku dle definice v 11. bodě odůvodnění, navzdory rozdílům v řadě faktorů, jako např. barva, velikost nití a konečné zpracování, mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky a jsou používány ke stejným účelům. Z tohoto důvodu a z důvodu současného antidumpingového řízení jsou všechny typy dotčeného výrobku považovány za jediný výrobek. Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90. |
| --- | --- |

(13)

Šetření ukázalo, že všechny typy dotčeného výrobku dle definice v 11. bodě odůvodnění, navzdory rozdílům v řadě faktorů, jako např. barva, velikost nití a konečné zpracování, mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky a jsou používány ke stejným účelům. Z tohoto důvodu a z důvodu současného antidumpingového řízení jsou všechny typy dotčeného výrobku považovány za jediný výrobek. Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90.

4.2.   Obdobný výrobek

| (14) | Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a HOTPNV vyráběnými a prodávanými na domácích trzích ČLR nebo Turecka, které posloužilo jako analogická země pro účely zjištění běžné hodnoty s ohledem na některé dovozy z ČLR. Oba totiž mají stejné základní fyzikální a chemické charakteristiky a použití. |
| --- | --- |

(14)

Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a HOTPNV vyráběnými a prodávanými na domácích trzích ČLR nebo Turecka, které posloužilo jako analogická země pro účely zjištění běžné hodnoty s ohledem na některé dovozy z ČLR. Oba totiž mají stejné základní fyzikální a chemické charakteristiky a použití.

| (15) | Žádné rozdíly nebyly shledány ani mezi dotčeným výrobkem a HOTPNV vyráběnými výrobním odvětvím Společenství a prodávanými na trhu Společenství. Bylo rovněž shledáno, že oba výrobky mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky a použití. |
| --- | --- |

(15)

Žádné rozdíly nebyly shledány ani mezi dotčeným výrobkem a HOTPNV vyráběnými výrobním odvětvím Společenství a prodávanými na trhu Společenství. Bylo rovněž shledáno, že oba výrobky mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky a použití.

| (16) | Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(16)

Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

B.   DUMPING

1.   Statut společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (STH)

| (17) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (18) | Ve stručnosti a pouze jako referenční vodítka jsou kritéria STH uvedena v souhrnné formě níže:






  1) | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky a bez státních zásahů; |
| --- | --- | --- |

(18)

Ve stručnosti a pouze jako referenční vodítka jsou kritéria STH uvedena v souhrnné formě níže:

1)

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky a bez státních zásahů;

| 2) | účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se ve všech oblastech;

| 3) | neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému; |
| --- | --- |

3)

neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému;

| 4) | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; |
| --- | --- |

4)

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;

| 5) | převod měn se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5)

převod měn se provádí podle tržních kursů.

| (19) | V současném šetření se přihlásilo 49 vyvážejících výrobců v ČLR a požádalo o STH v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Každá jednotlivá žádost o STH byla analyzována. Vzhledem k velkému počtu dotčených společností proběhly inspekce na místě pouze v prostorách osmi společností (viz 7. bod odůvodnění). U ostatních společností byla provedena podrobná analýza všech jimi poskytnutých informací a s dotčenými společnostmi došlo k obsáhlé výměně korespondence, pokud některé prvky v jejich podání chyběly nebo nebyly jasné. Pobočky nebo jiné osoby spřízněné s žadatelem v Čínské lidové republice, které jsou výrobcem a/nebo vývozcem dotčeného výrobku, byly rovněž vyzvány k vyplnění tiskopisu žádosti o STH. STH totiž může být přiznán pouze tehdy, pokud všechny spřízněné společnosti splňují výše uvedená kritéria. |
| --- | --- |

(19)

V současném šetření se přihlásilo 49 vyvážejících výrobců v ČLR a požádalo o STH v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Každá jednotlivá žádost o STH byla analyzována. Vzhledem k velkému počtu dotčených společností proběhly inspekce na místě pouze v prostorách osmi společností (viz 7. bod odůvodnění). U ostatních společností byla provedena podrobná analýza všech jimi poskytnutých informací a s dotčenými společnostmi došlo k obsáhlé výměně korespondence, pokud některé prvky v jejich podání chyběly nebo nebyly jasné. Pobočky nebo jiné osoby spřízněné s žadatelem v Čínské lidové republice, které jsou výrobcem a/nebo vývozcem dotčeného výrobku, byly rovněž vyzvány k vyplnění tiskopisu žádosti o STH. STH totiž může být přiznán pouze tehdy, pokud všechny spřízněné společnosti splňují výše uvedená kritéria.

| (20) | Co se týče společností, u kterých proběhly inspekce na místě, ukázalo se, že tři z osmi čínských vyvážejících výrobců splňují všechny podmínky pro STH (viz seznam společností v 23. bodě odůvodnění). Ostatních pět žádostí muselo být zamítnuto. Kritéria nesplněná těmito pěti vyvážejícími výrobci jsou uvedena v tabulce níže. |
| --- | --- |

(20)

Co se týče společností, u kterých proběhly inspekce na místě, ukázalo se, že tři z osmi čínských vyvážejících výrobců splňují všechny podmínky pro STH (viz seznam společností v 23. bodě odůvodnění). Ostatních pět žádostí muselo být zamítnuto. Kritéria nesplněná těmito pěti vyvážejícími výrobci jsou uvedena v tabulce níže.

| (21) | Co se týče ostatních 41 společností, individuální analýzy provedené u všech z nich vedly k závěru, že STH nemá být přiznán 19 společnostem, neboť ty výrazně nesplňují kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Bylo vzato v úvahu, že 10 z těchto 19 společností nedostatečně spolupracovalo při šetření tím, že neposkytlo nezbytné informace tak, jak byly vyzvány. Ani po písemném upozornění na tyto nedostatky tyto společnosti nebyly schopny dostatečně prokázat, že ony samy nebo některá ze spřízněných společností/spřízněné společnosti, zapojené do výroby/prodeje dotčeného výrobku, splňují příslušná kritéria pro STH. U 9 z těchto 19 společností jsou nesplněná kritéria rovněž uvedena v tabulce níže. Zbývajících 22 společností úspěšně prokázalo, že splňují oněch pět relevantních kritérií pro STH. |
| --- | --- |

(21)

Co se týče ostatních 41 společností, individuální analýzy provedené u všech z nich vedly k závěru, že STH nemá být přiznán 19 společnostem, neboť ty výrazně nesplňují kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Bylo vzato v úvahu, že 10 z těchto 19 společností nedostatečně spolupracovalo při šetření tím, že neposkytlo nezbytné informace tak, jak byly vyzvány. Ani po písemném upozornění na tyto nedostatky tyto společnosti nebyly schopny dostatečně prokázat, že ony samy nebo některá ze spřízněných společností/spřízněné společnosti, zapojené do výroby/prodeje dotčeného výrobku, splňují příslušná kritéria pro STH. U 9 z těchto 19 společností jsou nesplněná kritéria rovněž uvedena v tabulce níže. Zbývajících 22 společností úspěšně prokázalo, že splňují oněch pět relevantních kritérií pro STH.

| (22) | Následující tabulka shrnuje zjištění pro jednotlivé společnosti, kterým nebyl přiznán STH, na základě pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení:










  Společnost | Kritéria |
| --- | --- | --- |
| Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 1 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 2 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 3 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 4 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 5 |
| 1 | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno | Splněno |
| 2 | Splněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 3 | Splněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 4 | Nesplněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 5 | Nesplněno | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 6 | Splněno | Splněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 7 | Splněno | Splněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 8 | Splněno | Splněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 9 | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno | Splněno |
| 10 | Nesplněno | Splněno | Splněno | Splněno | Splněno |
| 11 | Splněno | Nesplněno | Splněno | Splněno | Splněno |
| 12 | Splněno | Splněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 13 | Splněno | Splněno | Nesplněno | Splněno | Splněno |
| 14 | Nesplněno | Nesplněno | Splněno | Splněno | Splněno |
| Zdroj: ověřené odpovědi v dotaznících spolupracujících čínských vývozců. |

(22)

Následující tabulka shrnuje zjištění pro jednotlivé společnosti, kterým nebyl přiznán STH, na základě pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení:

Společnost

Kritéria

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 1

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 2

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 3

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 4

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 5

1

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

Splněno

2

Splněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

3

Splněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

4

Nesplněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

5

Nesplněno

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

6

Splněno

Splněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

7

Splněno

Splněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

8

Splněno

Splněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

9

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

Splněno

10

Nesplněno

Splněno

Splněno

Splněno

Splněno

11

Splněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

Splněno

12

Splněno

Splněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

13

Splněno

Splněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

14

Nesplněno

Nesplněno

Splněno

Splněno

Splněno

Zdroj: ověřené odpovědi v dotaznících spolupracujících čínských vývozců.

| (23) | Na tomto základě získali STH tyto vyvážející výrobci v ČLR:






  1. | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(23)

Na tomto základě získali STH tyto vyvážející výrobci v ČLR:

1.

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| 2. | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| 3. | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| 4. | Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. |
| --- | --- |

4.

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

| 5. | Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

| 6. | Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

| 7. | Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

| 8. | Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

| 9. | Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

| 10. | Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

| 11. | Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

11.

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

| 12. | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

| 13. | Nantong Teijin Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Nantong Teijin Co. Ltd.

| 14. | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

14.

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

| 15. | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

| 16. | Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

| 17. | Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

| 18. | Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

| 19. | Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

19.

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

| 20. | Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. |
| --- | --- |

20.

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

| 21. | Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

21.

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

| 22. | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

22.

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

| 23. | Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

23.

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

| 24. | Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. |
| --- | --- |

24.

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

| 25. | Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. |
| --- | --- |

25.

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

2.   Individuální zacházení (IZ)

| (24) | V návaznosti na čl. 2 odst. 7 písm. a) se při ukládání cla pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení. |
| --- | --- |

(24)

V návaznosti na čl. 2 odst. 7 písm. a) se při ukládání cla pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení.

| (25) | Vyvážející výrobci, kteří požádali o STH, požádali rovněž o individuální zacházení pro případ, že jim STH nebude přiznán. Sedm dalších vyvážejících výrobců požádalo pouze o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(25)

Vyvážející výrobci, kteří požádali o STH, požádali rovněž o individuální zacházení pro případ, že jim STH nebude přiznán. Sedm dalších vyvážejících výrobců požádalo pouze o individuální zacházení.

| (26) | Zaprvé, pokud se týče společností, které žádaly o STH, ale nezískaly jej, bylo zjištěno, že 13 společností splnilo veškeré požadavky na IZ, stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Co se týče dalších společností, deset z nich dostatečně nespolupracovalo v zájmu získání STH a úroveň jejich spolupráce byla natolik nízká, že ani neposkytly dostatek důkazů opravňujících jejich žádost o IZ. Jedna další společnost nemohla obdržet IZ, neboť nemohla řádně a dostatečně dokázat, že o jejích vývozních cenách a množství, jakož i podmínkách prodeje se rozhoduje svobodně. U většiny vývozních prodejů totiž nebylo možné ověřit konečného zákazníka nebo platby za zboží a společnost nebyla schopná rozptýlit silné obavy, že za těchto okolností byl do její cenové tvorby zapojen stát. |
| --- | --- |

(26)

Zaprvé, pokud se týče společností, které žádaly o STH, ale nezískaly jej, bylo zjištěno, že 13 společností splnilo veškeré požadavky na IZ, stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Co se týče dalších společností, deset z nich dostatečně nespolupracovalo v zájmu získání STH a úroveň jejich spolupráce byla natolik nízká, že ani neposkytly dostatek důkazů opravňujících jejich žádost o IZ. Jedna další společnost nemohla obdržet IZ, neboť nemohla řádně a dostatečně dokázat, že o jejích vývozních cenách a množství, jakož i podmínkách prodeje se rozhoduje svobodně. U většiny vývozních prodejů totiž nebylo možné ověřit konečného zákazníka nebo platby za zboží a společnost nebyla schopná rozptýlit silné obavy, že za těchto okolností byl do její cenové tvorby zapojen stát.

| (27) | Za druhé, ze sedmi společností, které požádaly pouze o IZ, se o pěti zjistilo, že splnily požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Další dvě společnosti nebyly schopné dostatečně prokázat, že jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje byly stanoveny svobodně a bez jakéhokoliv zásahu ze strany státu. Ani jedna z nich totiž neposkytla nezbytné požadované informace, zejména stanovy obchodní společnosti, platné po celé trvání OŠ, a o jedné z nich se zjistilo, že byla po většinu trvání OŠ vlastněna státem. |
| --- | --- |

(27)

Za druhé, ze sedmi společností, které požádaly pouze o IZ, se o pěti zjistilo, že splnily požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Další dvě společnosti nebyly schopné dostatečně prokázat, že jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje byly stanoveny svobodně a bez jakéhokoliv zásahu ze strany státu. Ani jedna z nich totiž neposkytla nezbytné požadované informace, zejména stanovy obchodní společnosti, platné po celé trvání OŠ, a o jedné z nich se zjistilo, že byla po většinu trvání OŠ vlastněna státem.

| (28) | Závěrem tedy bylo, že IZ by mělo být přiznáno následujícím 18 společnostem:






  1. | Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(28)

Závěrem tedy bylo, že IZ by mělo být přiznáno následujícím 18 společnostem:

1.

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

| 2. | Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

| 3. | Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

| 4. | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

4.

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

| 5. | Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

| 6. | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| 7. | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

| 8. | Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

| 9. | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| 10. | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

| 11. | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (a spřízněná společnots Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.). |
| --- | --- |

11.

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (a spřízněná společnots Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).

| 12. | Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

| 13. | Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

| 14. | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

14.

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| 15. | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

| 16. | Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

| 17. | Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

| 18. | Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

3.   Výběr vzorku

| (29) | Připomínáme, že vzhledem k velkému počtu dotčených společností bylo rozhodnuto o použití výběru vzorku a že pro tento účel byl po dohodě s čínskými orgány vybrán vzorek osmi společností s největšími objemy vývozu do EU. |
| --- | --- |

(29)

Připomínáme, že vzhledem k velkému počtu dotčených společností bylo rozhodnuto o použití výběru vzorku a že pro tento účel byl po dohodě s čínskými orgány vybrán vzorek osmi společností s největšími objemy vývozu do EU.

| (30) | V tomto ohledu analýza následně zjistila, že z osmi původně vybraných společností mohl být STH přiznán třem společnostem a IZ čtyřem z dotčených společností. Ustanovení o výběru vzorku byla tedy použita na tomto základě. |
| --- | --- |

(30)

V tomto ohledu analýza následně zjistila, že z osmi původně vybraných společností mohl být STH přiznán třem společnostem a IZ čtyřem z dotčených společností. Ustanovení o výběru vzorku byla tedy použita na tomto základě.

4.   Běžná hodnota

4.1.   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž je přiznán STH

| (31) | Komise při stanovení běžné hodnoty nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje HOTPNV na domácím trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na domácím trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem prodejů každého vyvážejícího výrobce na domácím trhu dosáhl alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(31)

Komise při stanovení běžné hodnoty nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje HOTPNV na domácím trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na domácím trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem prodejů každého vyvážejícího výrobce na domácím trhu dosáhl alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu do Společenství.

| (32) | U vyvážejících výrobců s celkovými reprezentativními prodeji na domácím trhu Komise následně určila typy HOTPNV prodávané na domácím trhu, které byly shodné či přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(32)

U vyvážejících výrobců s celkovými reprezentativními prodeji na domácím trhu Komise následně určila typy HOTPNV prodávané na domácím trhu, které byly shodné či přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství.

| (33) | Pro každý z těchto typů se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu na domácím trhu v průběhu OŠ představoval 5 % a více celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(33)

Pro každý z těchto typů se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu na domácím trhu v průběhu OŠ představoval 5 % a více celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Společenství.

| (34) | Rovněž proběhlo posouzení, zda prodeje jednotlivých typů dotčeného výrobku na domácím trhu lze považovat za prodeje v běžném obchodním styku, a to tím, že se určil podíl ziskových prodejů daného typu nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(34)

Rovněž proběhlo posouzení, zda prodeje jednotlivých typů dotčeného výrobku na domácím trhu lze považovat za prodeje v běžném obchodním styku, a to tím, že se určil podíl ziskových prodejů daného typu nezávislým odběratelům.

| (35) | V případech, kdy objem prodeje některého typu HOTPNV, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující výrobní náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu uskutečněných v průběhu OŠ, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne. |
| --- | --- |

(35)

V případech, kdy objem prodeje některého typu HOTPNV, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující výrobní náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu uskutečněných v průběhu OŠ, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.

| (36) | V případech, kdy objem ziskových prodejů některého typu HOTPNV představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo v případech, kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen pouze ziskových prodejů tohoto typu, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu. |
| --- | --- |

(36)

V případech, kdy objem ziskových prodejů některého typu HOTPNV představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo v případech, kdy vážená průměrná cena tohoto typu byla nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen pouze ziskových prodejů tohoto typu, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu.

| (37) | Konečně v případech, kdy objem ziskových prodejů některého typu HOTPNV představoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, se uznalo, že tento konkrétní typ se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základnu pro určení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(37)

Konečně v případech, kdy objem ziskových prodejů některého typu HOTPNV představoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, se uznalo, že tento konkrétní typ se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základnu pro určení běžné hodnoty.

| (38) | V případech, kde nebylo možno použít u konkrétního typu prodávaného vyvážejícím výrobcem ceny na domácím trhu, byla použita početně zjištěná běžná hodnota, a to přednostně před cenami na domácím trhu jiných vyvážejících výrobců. Vzhledem k množství různých typů a k různým ovlivňujícím faktorům (např. typ vlákna, velikost nití, povrchová úprava tkanin) by v takovém případě použití cen na domácím trhu jiných vyvážejících výrobců znamenalo nutnost různých úprav, z nichž by většina musela vycházet z odhadů. Proto se mělo za to, že početní zjištění běžné hodnoty pro každého z vyvážejících výrobců bude vhodnější metoda. |
| --- | --- |

(38)

V případech, kde nebylo možno použít u konkrétního typu prodávaného vyvážejícím výrobcem ceny na domácím trhu, byla použita početně zjištěná běžná hodnota, a to přednostně před cenami na domácím trhu jiných vyvážejících výrobců. Vzhledem k množství různých typů a k různým ovlivňujícím faktorům (např. typ vlákna, velikost nití, povrchová úprava tkanin) by v takovém případě použití cen na domácím trhu jiných vyvážejících výrobců znamenalo nutnost různých úprav, z nichž by většina musela vycházet z odhadů. Proto se mělo za to, že početní zjištění běžné hodnoty pro každého z vyvážejících výrobců bude vhodnější metoda.

| (39) | Následně se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota početně zjistila tím, že se k výrobním nákladům na vyvážené typy všech vývozců, případně upraveným, připočetla přiměřená částka za prodejní, správní a režijní („PSR“) náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Za tímto účelem Komise zkoumala, zda vynaložené PSR náklady a uskutečněný zisk na domácím trhu každého z vyvážejících výrobců představují spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

(39)

Následně se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota početně zjistila tím, že se k výrobním nákladům na vyvážené typy všech vývozců, případně upraveným, připočetla přiměřená částka za prodejní, správní a režijní („PSR“) náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Za tímto účelem Komise zkoumala, zda vynaložené PSR náklady a uskutečněný zisk na domácím trhu každého z vyvážejících výrobců představují spolehlivé údaje.

| (40) | Skutečné domácí PSR náklady se považovaly za spolehlivé, když celkový objem prodejů dotčené společnosti na domácím trhu mohl být pokládán za reprezentativní ve srovnání s objemem vývozních prodejů do Společenství. Ziskové rozpětí na domácím trhu se stanovilo na základě prodejů typů na domácím trhu, které byly prodány v běžném obchodním styku. Pro tento účel byla uplatněna metodika uvedená ve 34. bodě odůvodnění. V případech, kdy tato kritéria nebyla splněna, byly použity vážené průměrné PSR náklady a/nebo ziskové rozpětí jiných společností s reprezentativními prodeji v běžném obchodním styku v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(40)

Skutečné domácí PSR náklady se považovaly za spolehlivé, když celkový objem prodejů dotčené společnosti na domácím trhu mohl být pokládán za reprezentativní ve srovnání s objemem vývozních prodejů do Společenství. Ziskové rozpětí na domácím trhu se stanovilo na základě prodejů typů na domácím trhu, které byly prodány v běžném obchodním styku. Pro tento účel byla uplatněna metodika uvedená ve 34. bodě odůvodnění. V případech, kdy tato kritéria nebyla splněna, byly použity vážené průměrné PSR náklady a/nebo ziskové rozpětí jiných společností s reprezentativními prodeji v běžném obchodním styku v dotčené zemi.

| (41) | Dvě společnosti měly celkové reprezentativní prodeje, ale bylo zjištěno, že pouze určité typy dotčených výrobků, které byly vyvezeny, byly prodávány na domácím trhu nebo prodány na domácím trhu v běžném obchodním styku. U zbývajících typů HOTPNV vyvážených touto společností, musela být běžná hodnota početně zjištěna podle metody vysvětlené v 38. až 40. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(41)

Dvě společnosti měly celkové reprezentativní prodeje, ale bylo zjištěno, že pouze určité typy dotčených výrobků, které byly vyvezeny, byly prodávány na domácím trhu nebo prodány na domácím trhu v běžném obchodním styku. U zbývajících typů HOTPNV vyvážených touto společností, musela být běžná hodnota početně zjištěna podle metody vysvětlené v 38. až 40. bodě odůvodnění.

| (42) | U jedné společnosti bylo zjištěno, že nemá celkové reprezentativní prodeje HOTPNV, a proto musela být normální hodnota početně zjištěna podle metody vysvětlené v 38. až 40. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(42)

U jedné společnosti bylo zjištěno, že nemá celkové reprezentativní prodeje HOTPNV, a proto musela být normální hodnota početně zjištěna podle metody vysvětlené v 38. až 40. bodě odůvodnění.

| (43) | Je třeba poznamenat, že v případě dvou společností inspekce odhalila skutečnost, že výrobní náklady udávané těmito společnostmi neobsahovaly údaje o všech relevantních prvcích nákladů, takže byly provedeny příslušné úpravy. |
| --- | --- |

(43)

Je třeba poznamenat, že v případě dvou společností inspekce odhalila skutečnost, že výrobní náklady udávané těmito společnostmi neobsahovaly údaje o všech relevantních prvcích nákladů, takže byly provedeny příslušné úpravy.

4.2.   Určení běžné hodnoty pro všechny vyvážející výrobce, jimž není přiznán STH

a)   Analogická země

| (44) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, kterým nemohl být přiznán STH, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi. |
| --- | --- |

(44)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, kterým nemohl být přiznán STH, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.

| (45) | V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Mexiko jako vhodnou analogickou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili. |
| --- | --- |

(45)

V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Mexiko jako vhodnou analogickou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.

| (46) | Proti tomuto návrhu vzneslo námitky mnoho vyvážejících výrobců v ČLR, kterým nebyl přiznán STH. Jejich hlavním argumentem bylo to, že Mexiko není považováno za vhodnou analogickou zemi z důvodu omezeného objemu výroby a omezeného počtu výrobců v porovnání s Čínou. Dotazníky byly rozeslány všem známým vyvážejícím výrobcům v Mexiku, ale žádná odpověď nepřišla. Proto Mexiko nemohlo být vybráno jako analogická země. |
| --- | --- |

(46)

Proti tomuto návrhu vzneslo námitky mnoho vyvážejících výrobců v ČLR, kterým nebyl přiznán STH. Jejich hlavním argumentem bylo to, že Mexiko není považováno za vhodnou analogickou zemi z důvodu omezeného objemu výroby a omezeného počtu výrobců v porovnání s Čínou. Dotazníky byly rozeslány všem známým vyvážejícím výrobcům v Mexiku, ale žádná odpověď nepřišla. Proto Mexiko nemohlo být vybráno jako analogická země.

| (47) | Útvary Komise proto zvažovaly alternativní řešení a bylo zjištěno, že za vhodnou analogickou zemi lze považovat Turecko. Šetření totiž prokázalo, že Turecko je pro dotčený výrobek konkurenční trh, neboť má různé domácí výrobce rozdílné velikosti a významné dovozy ze třetích zemí. Bylo zjištěno, že domácí výrobci vyrábí podobné typy výrobků jako v ČLR a používají podobných výrobních metod. Turecký trh byl proto shledán dostatečně reprezentativním pro účely určení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(47)

Útvary Komise proto zvažovaly alternativní řešení a bylo zjištěno, že za vhodnou analogickou zemi lze považovat Turecko. Šetření totiž prokázalo, že Turecko je pro dotčený výrobek konkurenční trh, neboť má různé domácí výrobce rozdílné velikosti a významné dovozy ze třetích zemí. Bylo zjištěno, že domácí výrobci vyrábí podobné typy výrobků jako v ČLR a používají podobných výrobních metod. Turecký trh byl proto shledán dostatečně reprezentativním pro účely určení běžné hodnoty.

| (48) | Všichni známí vyvážející výrobci v Turecku byli kontaktováni a jedna společnost přistoupila na spolupráci. Tomuto výrobci byl tedy zaslán dotazník a údaje uvedené v jeho odpovědi byly ověřeny na místě. |
| --- | --- |

(48)

Všichni známí vyvážející výrobci v Turecku byli kontaktováni a jedna společnost přistoupila na spolupráci. Tomuto výrobci byl tedy zaslán dotazník a údaje uvedené v jeho odpovědi byly ověřeny na místě.

b)   Určení běžné hodnoty

| (49) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce v analogické zemi, tj. na základě cen placených nebo splatných na domácím trhu Turecka za typy výrobků, u kterých bylo zjištěno, že byly prodány v běžném obchodním styku, a to v souladu s metodou uvedenou ve 35. bodě odůvodnění. Podle potřeby byly tyto ceny upraveny v zájmu zajištění spravedlivého porovnání s typy výrobků, které dotčení čínští výrobci vyvážejí do Společenství. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce v analogické zemi, tj. na základě cen placených nebo splatných na domácím trhu Turecka za typy výrobků, u kterých bylo zjištěno, že byly prodány v běžném obchodním styku, a to v souladu s metodou uvedenou ve 35. bodě odůvodnění. Podle potřeby byly tyto ceny upraveny v zájmu zajištění spravedlivého porovnání s typy výrobků, které dotčení čínští výrobci vyvážejí do Společenství.

| (50) | Důsledkem toho byla běžná hodnota určena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobce v Turecku účtoval nespřízněným odběratelům. |
| --- | --- |

(50)

Důsledkem toho byla běžná hodnota určena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobce v Turecku účtoval nespřízněným odběratelům.

5.   Vývozní cena

| (51) | Ve všech případech, kdy byl dotčený produkt vyvezen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla proto vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen. |
| --- | --- |

(51)

Ve všech případech, kdy byl dotčený produkt vyvezen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla proto vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.

| (52) | V případě společností, jimž bylo přiznáno IZ, byl dotčený výrobek přímo vyvezen nespřízněným odběratelům ve Společenství, a proto byla vývozní cena vypočtena v souladu s metodou uvedenou v 51. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(52)

V případě společností, jimž bylo přiznáno IZ, byl dotčený výrobek přímo vyvezen nespřízněným odběratelům ve Společenství, a proto byla vývozní cena vypočtena v souladu s metodou uvedenou v 51. bodě odůvodnění.

6.   Srovnání

| (53) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě parity ze závodu (ex-works). Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy týkající se dopravy a pojištění, úvěrů, provize a bankovních poplatků byly přiznány ve všech případech, kdy byly shledány za vhodné, přesné a doložené ověřenými důkazy. Úpravy byly provedeny také v případech, kdy byly vývozní prodeje uskutečňovány prostřednictvím spřízněné společnosti, nacházející se v jiné zemi než v zemi dotčené nebo ve Společenství, a to v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě parity ze závodu (ex-works). Pro zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy týkající se dopravy a pojištění, úvěrů, provize a bankovních poplatků byly přiznány ve všech případech, kdy byly shledány za vhodné, přesné a doložené ověřenými důkazy. Úpravy byly provedeny také v případech, kdy byly vývozní prodeje uskutečňovány prostřednictvím spřízněné společnosti, nacházející se v jiné zemi než v zemi dotčené nebo ve Společenství, a to v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

| (54) | Bylo zjištěno, že u vývozních prodejů dochází k náhradě nižší úrovně DPH než v případě prodejů na domácím trhu. Vzhledem k tomuto rozdílu byly vývozní ceny upraveny na základě rozdílu uhrazených úrovní DPH vývozních a domácích prodejů, tj. 2 % v r. 2003 a 4 % v r. 2004. |
| --- | --- |

(54)

Bylo zjištěno, že u vývozních prodejů dochází k náhradě nižší úrovně DPH než v případě prodejů na domácím trhu. Vzhledem k tomuto rozdílu byly vývozní ceny upraveny na základě rozdílu uhrazených úrovní DPH vývozních a domácích prodejů, tj. 2 % v r. 2003 a 4 % v r. 2004.

7.   Dumpingové rozpětí

7.1.   Pro spolupracující vyvážející výrobce, jimž je přiznán STH/IZ

a)   STH

| (55) | Pro tři společnosti, jimž byl přiznán STH na základě inspekce na místě a které byly zařazeny do vzorku, byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, a to podle ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení. Jelikož jsou tyto tři společnosti spřízněné, prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranicích Společenství, bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí všech tří spolupracujících výrobců, a to v souladu s politikou Společenství vůči spřízněným vyvážejícím výrobcům. |
| --- | --- |

(55)

Pro tři společnosti, jimž byl přiznán STH na základě inspekce na místě a které byly zařazeny do vzorku, byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, a to podle ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení. Jelikož jsou tyto tři společnosti spřízněné, prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranicích Společenství, bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí všech tří spolupracujících výrobců, a to v souladu s politikou Společenství vůči spřízněným vyvážejícím výrobcům.

| (56) | Zbývajícím 22 společnostem, jimž byl přiznán STH, ale které nebyly zařazeny do vzorku, bylo připsáno prozatímní dumpingové rozpětí ve výši váženého průměrného dumpingového rozpětí prozatímně stanoveného pro strany zařazené ve vzorku, jimž byl přiznán STH. |
| --- | --- |

(56)

Zbývajícím 22 společnostem, jimž byl přiznán STH, ale které nebyly zařazeny do vzorku, bylo připsáno prozatímní dumpingové rozpětí ve výši váženého průměrného dumpingového rozpětí prozatímně stanoveného pro strany zařazené ve vzorku, jimž byl přiznán STH.

b)   IZ

| (57) | Pro čtyři společnosti ze vzorku, jimž bylo přiznáno IZ, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Společenství, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení. V případě zbývajících 18 společností, jimž bylo přiznáno IZ, ale které nebyly zařazeny do vzorku, je prozatímní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši váženého průměrného dumpingového rozpětí prozatímně stanoveného pro strany zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno IZ. |
| --- | --- |

(57)

Pro čtyři společnosti ze vzorku, jimž bylo přiznáno IZ, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Společenství, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení. V případě zbývajících 18 společností, jimž bylo přiznáno IZ, ale které nebyly zařazeny do vzorku, je prozatímní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši váženého průměrného dumpingového rozpětí prozatímně stanoveného pro strany zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno IZ.

| (58) | Na tomto základě jsou prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Společenství, následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 81,9 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 70,3 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 42,3 % |

(58)

Na tomto základě jsou prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Společenství, následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

81,9 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

70,3 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

42,3 %

7.2.   Pro všechny ostatní vyvážející výrobce

| (59) | Pro výpočet celostátního dumpingového rozpětí platného pro všechny vývozce v ČLR Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Bylo provedeno srovnání celkových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího v ČLR vypočtených na základě Eurostatu a skutečných odpovědí v dotazníku, obdržených od vývozců v ČLR. Na tomto základě a s přihlédnutím k vysokému stupni fragmentace, která charakterizuje strukturu vývozního výrobního odvětví, bylo stanoveno, že úroveň spolupráce je vysoká, tj. 77 % všech čínských vývozů do Společenství. |
| --- | --- |

(59)

Pro výpočet celostátního dumpingového rozpětí platného pro všechny vývozce v ČLR Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Bylo provedeno srovnání celkových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího v ČLR vypočtených na základě Eurostatu a skutečných odpovědí v dotazníku, obdržených od vývozců v ČLR. Na tomto základě a s přihlédnutím k vysokému stupni fragmentace, která charakterizuje strukturu vývozního výrobního odvětví, bylo stanoveno, že úroveň spolupráce je vysoká, tj. 77 % všech čínských vývozů do Společenství.

| (60) | Dumpingové rozpětí bylo následně vypočteno s použitím vážené průměrné vývozní ceny oznámené spolupracujícím vývozcem, jemuž nebyl přiznán STH ani IZ, společně s vývozní cenou získanou od Eurostatu, a srovnáním výsledné ceny s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro analogickou zemi pro srovnatelné typy výrobků. Použití Eurostatu jako skutečností zjištěných v souladu s článkem 18 základního nařízení bylo nutné vzhledem k absenci většího množství informací o vývozních cenách ke stanovení celostátního cla. |
| --- | --- |

(60)

Dumpingové rozpětí bylo následně vypočteno s použitím vážené průměrné vývozní ceny oznámené spolupracujícím vývozcem, jemuž nebyl přiznán STH ani IZ, společně s vývozní cenou získanou od Eurostatu, a srovnáním výsledné ceny s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro analogickou zemi pro srovnatelné typy výrobků. Použití Eurostatu jako skutečností zjištěných v souladu s článkem 18 základního nařízení bylo nutné vzhledem k absenci většího množství informací o vývozních cenách ke stanovení celostátního cla.

| (61) | Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu prozatímně stanovena na 109,3 % ceny CIF na hranicích Společenství. |
| --- | --- |

(61)

Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu prozatímně stanovena na 109,3 % ceny CIF na hranicích Společenství.

C.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství

| (62) | Během doby šetření vyrábělo obdobný výrobek:






  — | sedm výrobců ze Společenství, kteří podali stížnost, a jeden výrobce s výrobou 97 milionů běžných metrů, jenž stížnost plně podporuje, z nichž sedm plně spolupracovalo s Komisí v průběhu šetření a jeden byl schopen spolupracovat pouze částečně vzhledem k platební neschopnosti, |
| --- | --- | --- |

(62)

Během doby šetření vyrábělo obdobný výrobek:

—

sedm výrobců ze Společenství, kteří podali stížnost, a jeden výrobce s výrobou 97 milionů běžných metrů, jenž stížnost plně podporuje, z nichž sedm plně spolupracovalo s Komisí v průběhu šetření a jeden byl schopen spolupracovat pouze částečně vzhledem k platební neschopnosti,

| — | dvanáct dalších výrobců s výrobou cca 59 milionů běžných metrů, kteří podporovali řízení a poskytli některé obecné informace o výrobě a prodejích, |
| --- | --- |

—

dvanáct dalších výrobců s výrobou cca 59 milionů běžných metrů, kteří podporovali řízení a poskytli některé obecné informace o výrobě a prodejích,

| — | –ostatní výrobci ve Společenství, kteří nepodali stížnost a nespolupracovali, ale ani nenamítali proti tomuto řízení |
| --- | --- |

—

–ostatní výrobci ve Společenství, kteří nepodali stížnost a nespolupracovali, ale ani nenamítali proti tomuto řízení

| (63) | Výroba všech výše zmíněných společností představuje celkovou výrobu FPFAV ve Společenství a je odhadována na cca 330 milionů běžných metrů. |
| --- | --- |

(63)

Výroba všech výše zmíněných společností představuje celkovou výrobu FPFAV ve Společenství a je odhadována na cca 330 milionů běžných metrů.

2.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (64) | Souhrn výroby sedmi výrobců ze Společenství, kteří plně spolupracovali při šetření, činil během období šetření 97 milionů běžných metrů, neboli zhruba 30 % odhadované celkové výroby HOTPNV ve Společenství. Těchto sedm plně spolupracujících výrobců ze Společenství je proto prozatímně považováno za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(64)

Souhrn výroby sedmi výrobců ze Společenství, kteří plně spolupracovali při šetření, činil během období šetření 97 milionů běžných metrů, neboli zhruba 30 % odhadované celkové výroby HOTPNV ve Společenství. Těchto sedm plně spolupracujících výrobců ze Společenství je proto prozatímně považováno za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

3.   Spotřeba ve Společenství

| (65) | Viditelná spotřeba HOTPNV ve Společenství byla zjišťována na základě:






  — | celkových dovozů HOTPNV do Společenství podle údajů Eurostatu a údajů předložených vyvážejícími výrobci, |
| --- | --- | --- |

(65)

Viditelná spotřeba HOTPNV ve Společenství byla zjišťována na základě:

—

celkových dovozů HOTPNV do Společenství podle údajů Eurostatu a údajů předložených vyvážejícími výrobci,

| — | celkových ověřených prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, uváděných v ověřených dotazníkových odpovědích sedmi spolupracujících výrobců ze Společenství, |
| --- | --- |

—

celkových ověřených prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, uváděných v ověřených dotazníkových odpovědích sedmi spolupracujících výrobců ze Společenství,

| — | údajů o prodejích 12 ostatních výrobců ze Společenství, kteří poskytli některé obecné informace, a |
| --- | --- |

—

údajů o prodejích 12 ostatních výrobců ze Společenství, kteří poskytli některé obecné informace, a

| — | údajů o prodejích všech ostatních výrobců ve Společenství, odhadovaných na základě údajů o výrobě. |
| --- | --- |

—

údajů o prodejích všech ostatních výrobců ve Společenství, odhadovaných na základě údajů o výrobě.

| (66) | Spotřeba HOTPNV ve Společenství v dotčeném období byla relativně stabilní. Vrcholu, 754 milionů běžných metrů, dosáhla v r. 2001 a v průběhu OŠ činila 732,34 milionu běžných metrů, tj. o 0,92 % méně, než byla úroveň spotřeby na počátku uvažovaného období. Lehký pokles spotřeby HOTPNV byl způsoben zvýšenými dovozy hotových oděvů, neboť výroba oděvů se stále více stěhuje do oblastí mimo Společenství. To vedlo ke stabilizaci úrovně výroby oděvů ve Společenství i přes rostoucí spotřebu hotových oděvů. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba EU | 739 169 985 | 754 214 336 | 747 754 113 | 735 991 749 | 732 342 190 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 101 | 100 | 99 |

(66)

Spotřeba HOTPNV ve Společenství v dotčeném období byla relativně stabilní. Vrcholu, 754 milionů běžných metrů, dosáhla v r. 2001 a v průběhu OŠ činila 732,34 milionu běžných metrů, tj. o 0,92 % méně, než byla úroveň spotřeby na počátku uvažovaného období. Lehký pokles spotřeby HOTPNV byl způsoben zvýšenými dovozy hotových oděvů, neboť výroba oděvů se stále více stěhuje do oblastí mimo Společenství. To vedlo ke stabilizaci úrovně výroby oděvů ve Společenství i přes rostoucí spotřebu hotových oděvů.

2000

2001

2002

2003

OŠ

Spotřeba EU

739 169 985

754 214 336

747 754 113

735 991 749

732 342 190

2000 = 100

100

102

101

100

99

4.   Dovozy z dotčené země do Společenství

4.1.   Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu

| (67) | Vývoj dovozů z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 134 554 007 | 185 488 587 | 221 465 186 | 268 129 534 | 287 748 753 |
| 2000 = 100 | 100 | 138 | 165 | 199 | 214 |
| Podíl na trhu (%) | 18,2 | 24,6 | 29,6 | 36,4 | 39,3 |

(67)

Vývoj dovozů z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:

2000

2001

2002

2003

OŠ

ČLR

134 554 007

185 488 587

221 465 186

268 129 534

287 748 753

2000 = 100

100

138

165

199

214

Podíl na trhu (%)

18,2

24,6

29,6

36,4

39,3

| (68) | V uvažovaném období dovozy z ČLR neustále rostly, a to ze 134 milionů běžných metrů v r. 2000 na 287 milionů běžných metrů v OŠ, tj. o 114 %. Jejich podíl na trhu ve spotřebě Společenství se zvýšil z 18,2 % v r. 2000 na 36,4 % v r. 2002 a během období šetření dosáhl 39,3 %. |
| --- | --- |

(68)

V uvažovaném období dovozy z ČLR neustále rostly, a to ze 134 milionů běžných metrů v r. 2000 na 287 milionů běžných metrů v OŠ, tj. o 114 %. Jejich podíl na trhu ve spotřebě Společenství se zvýšil z 18,2 % v r. 2000 na 36,4 % v r. 2002 a během období šetření dosáhl 39,3 %.

4.2.   Ceny dovozů a cenové podbízení

| (69) | Průměrné ceny dovozů CIF z ČLR lehce vzrostly v období 2000–2001 a v r. 2002 klesly o osm procentních bodů. V r. 2003 tento pokles zrychlil (12 bodů) a v období šetření pokračoval. Za celé období bylo dosaženo poklesu o 23 procentní body. |
| --- | --- |

(69)

Průměrné ceny dovozů CIF z ČLR lehce vzrostly v období 2000–2001 a v r. 2002 klesly o osm procentních bodů. V r. 2003 tento pokles zrychlil (12 bodů) a v období šetření pokračoval. Za celé období bylo dosaženo poklesu o 23 procentní body.

| (70) | Pro účely analýzy cenového podbízení byly ceny HOTPNV prodávaných výrobním odvětvím Společenství srovnány s cenami dovozů z ČLR do Společenství v průběhu OŠ na základě vážených průměrných cen podle typu výrobku. Toto srovnání proběhlo po odečtení slev a rabatů. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny podle cen ze závodu (ex-works) a ceny dovozů sestávaly z CIF na hranicích Společenství plus cel s úpravami vůči úrovni obchodních a manipulačních nákladů na základě informací získaných během šetření, zejména od spolupracujících nespřízněných dovozců. |
| --- | --- |

(70)

Pro účely analýzy cenového podbízení byly ceny HOTPNV prodávaných výrobním odvětvím Společenství srovnány s cenami dovozů z ČLR do Společenství v průběhu OŠ na základě vážených průměrných cen podle typu výrobku. Toto srovnání proběhlo po odečtení slev a rabatů. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny podle cen ze závodu (ex-works) a ceny dovozů sestávaly z CIF na hranicích Společenství plus cel s úpravami vůči úrovni obchodních a manipulačních nákladů na základě informací získaných během šetření, zejména od spolupracujících nespřízněných dovozců.

| (71) | Srovnání ukázalo, že v průběhu OŠ byly HOTPNV pocházející z ČLR prodávány ve Společenství za ceny, které byly oproti cenám výrobního odvětví Společenství při vyjádření v jejich procentech nižší o 8,8 % až 51,1 %. Navíc docházelo ke stlačování cen, neboť cena získaná výrobním odvětvím Společenství nepokrývala jejich výrobní náklady. |
| --- | --- |

(71)

Srovnání ukázalo, že v průběhu OŠ byly HOTPNV pocházející z ČLR prodávány ve Společenství za ceny, které byly oproti cenám výrobního odvětví Společenství při vyjádření v jejich procentech nižší o 8,8 % až 51,1 %. Navíc docházelo ke stlačování cen, neboť cena získaná výrobním odvětvím Společenství nepokrývala jejich výrobní náklady.

5.   Situace výrobního odvětví Společenství

| (72) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení sestávalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství z vyhodnocení všech ekonomických faktorů a indexů, které mají vliv na stav výrobního odvětví od r. 2000 (základní rok) až po OŠ. |
| --- | --- |

(72)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení sestávalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství z vyhodnocení všech ekonomických faktorů a indexů, které mají vliv na stav výrobního odvětví od r. 2000 (základní rok) až po OŠ.

| (73) | Níže uvedené údaje o výrobním odvětví Společenství představují agregované informace o sedmi spolupracujících výrobcích ze Společenství. |
| --- | --- |

(73)

Níže uvedené údaje o výrobním odvětví Společenství představují agregované informace o sedmi spolupracujících výrobcích ze Společenství.

5.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (74) | Výrobní kapacita byla stanovena na základě teoretického maximálního hodinového výkonu instalovaných strojů, vynásobeného teoretickým počtem pracovních hodin za rok s přihlédnutím k údržbě a dalším podobným přerušením výroby. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (běžné metry) | 121 863 189 | 116 251 098 | 106 323 467 | 97 293 397 | 96 478 634 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 95 | 87 | 80 | 79 |
| Výrobní kapacita | 189 100 207 | 192 687 309 | 178 904 418 | 172 766 620 | 171 653 883 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 102 | 95 | 91 | 91 |
| Využití kapacity | 64 % | 60 % | 59 % | 56 % | 56 % |
| Index (2000 = 100) | 100 | 94 | 92 | 88 | 88 |

(74)

Výrobní kapacita byla stanovena na základě teoretického maximálního hodinového výkonu instalovaných strojů, vynásobeného teoretickým počtem pracovních hodin za rok s přihlédnutím k údržbě a dalším podobným přerušením výroby.

2000

2001

2002

2003

OŠ

Výroba (běžné metry)

121 863 189

116 251 098

106 323 467

97 293 397

96 478 634

Index (2000 = 100)

100

95

87

80

79

Výrobní kapacita

189 100 207

192 687 309

178 904 418

172 766 620

171 653 883

Index (2000 = 100)

100

102

95

91

91

Využití kapacity

64 %

60 %

59 %

56 %

56 %

Index (2000 = 100)

100

94

92

88

88

| (75) | Jak ukazuje tabulka výše, výroba během uvažovaného období klesla o 21 % navzdory poměrně stálé spotřebě ve Společenství (celkový pokles o 1 %). Ve stejném období se výrobní kapacita snížila o 9 %. I přes klesající výrobní kapacitu vykazuje využití kapacity v uvažovaném období ještě strmější sestupný trend, kdy míra využití kapacity během OŠ činila 56 %, tj. osm procentních bodů pod úrovní na začátku období. |
| --- | --- |

(75)

Jak ukazuje tabulka výše, výroba během uvažovaného období klesla o 21 % navzdory poměrně stálé spotřebě ve Společenství (celkový pokles o 1 %). Ve stejném období se výrobní kapacita snížila o 9 %. I přes klesající výrobní kapacitu vykazuje využití kapacity v uvažovaném období ještě strmější sestupný trend, kdy míra využití kapacity během OŠ činila 56 %, tj. osm procentních bodů pod úrovní na začátku období.

5.2.   Zásoby

| (76) | Níže uvedená čísla představují objem zásob na konci každého období. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (běžné metry) | 16 580 068 | 15 649 118 | 16 398 108 | 14 491 370 | 15 283 152 |
| Jako % výroby | 13,6 | 13,5 | 15,4 | 14,9 | 15,8 |

(76)

Níže uvedená čísla představují objem zásob na konci každého období.

2000

2001

2002

2003

OŠ

Zásoby (běžné metry)

16 580 068

15 649 118

16 398 108

14 491 370

15 283 152

Jako % výroby

13,6

13,5

15,4

14,9

15,8

| (77) | Úroveň zásob v absolutních číslech vykazovala určité výkyvy, ale v období od r. 2000 do OŠ celkově klesala. Ale jako procentní podíl výroby zásoby vlastně vzrostly z 13,6 % v r. 2000 na 14,9 % v r. 2003 a 15,8 % během OŠ. To odráží rostoucí úroveň zásob výrobního odvětví Společenství v poměru k úrovním výroby. |
| --- | --- |

(77)

Úroveň zásob v absolutních číslech vykazovala určité výkyvy, ale v období od r. 2000 do OŠ celkově klesala. Ale jako procentní podíl výroby zásoby vlastně vzrostly z 13,6 % v r. 2000 na 14,9 % v r. 2003 a 15,8 % během OŠ. To odráží rostoucí úroveň zásob výrobního odvětví Společenství v poměru k úrovním výroby.

5.3.   Objem prodeje, podíly na trhu a ceny v ES

| (78) | Níže uvedená čísla představují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům ve Společenství. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (běžné metry) | 90 860 385 | 79 328 799 | 76 225 554 | 73 913 243 | 71 771 114 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 87 | 84 | 81 | 79 |
| Podíl na trhu | 12,3 % | 10,5 % | 10,2 % | 10,0 % | 9,8 % |
| Index (2000 = 100) | 100 | 85 | 83 | 81 | 80 |
| Průměrné jednotkové ceny (EUR/běžný metr) | 1,29 | 1,38 | 1,36 | 1,40 | 1,38 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 107 | 105 | 109 | 107 |

(78)

Níže uvedená čísla představují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům ve Společenství.

2000

2001

2002

2003

OŠ

Objem prodeje (běžné metry)

90 860 385

79 328 799

76 225 554

73 913 243

71 771 114

Index (2000 = 100)

100

87

84

81

79

Podíl na trhu

12,3 %

10,5 %

10,2 %

10,0 %

9,8 %

Index (2000 = 100)

100

85

83

81

80

Průměrné jednotkové ceny (EUR/běžný metr)

1,29

1,38

1,36

1,40

1,38

Index (2000 = 100)

100

107

105

109

107

| (79) | Objemy prodeje výrobního odvětví Společenství se neustále snižují. V uvažovaném období klesly o 21 %. Pokles objemů prodeje je třeba vidět ve světle rostoucích dovozů z Číny, které ve stejném období vzrostly o 114 %. |
| --- | --- |

(79)

Objemy prodeje výrobního odvětví Společenství se neustále snižují. V uvažovaném období klesly o 21 %. Pokles objemů prodeje je třeba vidět ve světle rostoucích dovozů z Číny, které ve stejném období vzrostly o 114 %.

| (80) | V období od r. 2000 do r. 2001 podíly výrobního odvětví Společenství na trhu poklesly z 12,3 % na 10,5 %, přestože došlo ke dvouprocentnímu zvýšení spotřeby ve Společenství. V období od r. 2001 do OŠ podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dále klesal na 9,8 %. |
| --- | --- |

(80)

V období od r. 2000 do r. 2001 podíly výrobního odvětví Společenství na trhu poklesly z 12,3 % na 10,5 %, přestože došlo ke dvouprocentnímu zvýšení spotřeby ve Společenství. V období od r. 2001 do OŠ podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dále klesal na 9,8 %.

| (81) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v období 2000–2001 vzrostly o 7 % a od té doby zůstávají relativně stabilní, s výkyvy od 1,36 EUR do 1,40 EUR. Nárůst cen v období 2000–2001 byl výsledkem změny ve skladbě sortimentu, neboť výrobní odvětví Společenství se stále více soustředilo na vyšší specifikace a technologicky pokročilejší výrobky s vyššími náklady, ale také s vyšší přidanou hodnotou. Tento nárůst byl nicméně nižší, než se dalo očekávat vzhledem k růstu kvality, specifikací a následného zvýšení nákladů. Výrobní odvětví Společenství následně dále zkvalitňovalo svou skladbu sortimentu dalším příklonem k pokročilejším výrobkům s vyšší přidanou hodnotou, která s sebou nese vyšší ceny. Avšak výrobní odvětví Společenství nebylo schopno účtovat vyšší ceny i přes vyšší kvalitu a specifikace prodávaného zboží. Během OŠ klesly ceny zpět na úroveň roku 2001. |
| --- | --- |

(81)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství v období 2000–2001 vzrostly o 7 % a od té doby zůstávají relativně stabilní, s výkyvy od 1,36 EUR do 1,40 EUR. Nárůst cen v období 2000–2001 byl výsledkem změny ve skladbě sortimentu, neboť výrobní odvětví Společenství se stále více soustředilo na vyšší specifikace a technologicky pokročilejší výrobky s vyššími náklady, ale také s vyšší přidanou hodnotou. Tento nárůst byl nicméně nižší, než se dalo očekávat vzhledem k růstu kvality, specifikací a následného zvýšení nákladů. Výrobní odvětví Společenství následně dále zkvalitňovalo svou skladbu sortimentu dalším příklonem k pokročilejším výrobkům s vyšší přidanou hodnotou, která s sebou nese vyšší ceny. Avšak výrobní odvětví Společenství nebylo schopno účtovat vyšší ceny i přes vyšší kvalitu a specifikace prodávaného zboží. Během OŠ klesly ceny zpět na úroveň roku 2001.

5.4.   Růst

| (82) | Během celého období byl růst z pohledu výroby, objemu prodeje a podílu na trhu záporný. To vedlo k záporným finančním výsledkům. |
| --- | --- |

(82)

Během celého období byl růst z pohledu výroby, objemu prodeje a podílu na trhu záporný. To vedlo k záporným finančním výsledkům.

5.5.   Ziskovost, zhodnocení investic a peněžní tok

| (83) | Níže uplatněné pojetí zisku znamená zisk před zdaněním, který u položky „ziskovost prodeje ES“ představuje zisk vytvořený prodejem FPAFF na trhu Společenství, ale u položek „zhodnocení investic“ a „peněžní tok“ představuje zisk vytvořený na úrovni společnosti a je nejužší skupinou výrobků, obsahujících stejný výrobek, o kterém lze získat nezbytné informace v souladu s čl. 3 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Níže uplatněné pojetí zisku znamená zisk před zdaněním, který u položky „ziskovost prodeje ES“ představuje zisk vytvořený prodejem FPAFF na trhu Společenství, ale u položek „zhodnocení investic“ a „peněžní tok“ představuje zisk vytvořený na úrovni společnosti a je nejužší skupinou výrobků, obsahujících stejný výrobek, o kterém lze získat nezbytné informace v souladu s čl. 3 odst. 8 základního nařízení.

| (84) | Zhodnocení investic bylo vypočteno na základě zhodnocení čistého jmění, neboť zhodnocení čistého jmění je považováno za významnější pro analýzu trendu. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje ES | 1,2 % | 1,1 % | – 2,7 % | – 4,0 % | – 3,9 % |
| Zhodnocení investic | – 5,6 % | – 9,2 % | – 10,7 % | – 25,7 % | – 24,2 % |
| Peněžní tok | 13 701 583 | 13 442 402 | 12 186 295 | 12 438 496 | 12 922 951 |

(84)

Zhodnocení investic bylo vypočteno na základě zhodnocení čistého jmění, neboť zhodnocení čistého jmění je považováno za významnější pro analýzu trendu.

2000

2001

2002

2003

OŠ

Ziskovost prodeje ES

1,2 %

1,1 %

– 2,7 %

– 4,0 %

– 3,9 %

Zhodnocení investic

– 5,6 %

– 9,2 %

– 10,7 %

– 25,7 %

– 24,2 %

Peněžní tok

13 701 583

13 442 402

12 186 295

12 438 496

12 922 951

| (85) | Jak je uvedeno výše, průměrná jednotková cena výrobního odvětví Společenství vzrostla v uvažovaném období celkově o 7 % z důvodu změny ve skladbě sortimentu. Avšak ziskovost prodeje v ES klesla z 1,2 % v r. 2000 na – 4 % v r. 2003 a – 3,9 % během OŠ. To odráží skutečnost, že přes kroky podniknuté výrobním odvětvím Společenství v zájmu odklonu od základních výrobků k výrobkům dokonalejším, a tím i zachování ziskovosti, se výrobní odvětví Společenství vlastně stalo ztrátovým. |
| --- | --- |

(85)

Jak je uvedeno výše, průměrná jednotková cena výrobního odvětví Společenství vzrostla v uvažovaném období celkově o 7 % z důvodu změny ve skladbě sortimentu. Avšak ziskovost prodeje v ES klesla z 1,2 % v r. 2000 na – 4 % v r. 2003 a – 3,9 % během OŠ. To odráží skutečnost, že přes kroky podniknuté výrobním odvětvím Společenství v zájmu odklonu od základních výrobků k výrobkům dokonalejším, a tím i zachování ziskovosti, se výrobní odvětví Společenství vlastně stalo ztrátovým.

| (86) | Zhodnocení investic vykazuje stejný celkový trend jako ziskovost. V uvažovaném období kleslo z – 5,6 % na – 24,2 %. Je třeba poznamenat, že tento poměr se vztahuje na veškerou činnost uvedených společností, neboť nebylo možné přičlenit investice k dotčenému výrobku. |
| --- | --- |

(86)

Zhodnocení investic vykazuje stejný celkový trend jako ziskovost. V uvažovaném období kleslo z – 5,6 % na – 24,2 %. Je třeba poznamenat, že tento poměr se vztahuje na veškerou činnost uvedených společností, neboť nebylo možné přičlenit investice k dotčenému výrobku.

| (87) | Peněžní tok se v období 2000–2002 snížil o 11 % a od r. 2002 do OŠ se zvýšil o 6 %. V uvažovaném období se peněžní tok snížil o 6 %. |
| --- | --- |

(87)

Peněžní tok se v období 2000–2002 snížil o 11 % a od r. 2002 do OŠ se zvýšil o 6 %. V uvažovaném období se peněžní tok snížil o 6 %.

5.6.   Investice a schopnost získat kapitál

| (88) | V roce 2001 úroveň investic vzrostla o 76 %, poté však v r. 2002 klesla o 63 % a na svoji původní úroveň (kolem 7,1 mil. EUR) se vrátila v r. 2003 a během OŠ. Velký nárůst v r. 2001 a pokles v r. 2002 byl způsoben datem zápisu investic, nikoliv změnou investiční strategie v těchto letech. |
| --- | --- |

(88)

V roce 2001 úroveň investic vzrostla o 76 %, poté však v r. 2002 klesla o 63 % a na svoji původní úroveň (kolem 7,1 mil. EUR) se vrátila v r. 2003 a během OŠ. Velký nárůst v r. 2001 a pokles v r. 2002 byl způsoben datem zápisu investic, nikoliv změnou investiční strategie v těchto letech.

| (89) | Navzdory potížím výrobní odvětví Společenství dále investovalo. Tyto investice však nebyly zaměřeny na zvyšování kapacity, nýbrž na zajištění plně aktuálního strojního vybavení, schopného vyrábět v konzistentně vysoké kvalitě a současně snižovat náklady pomocí efektivnějšího využívání energií, vody a dalších zdrojů a vyššího podílu automatizace. |
| --- | --- |

(89)

Navzdory potížím výrobní odvětví Společenství dále investovalo. Tyto investice však nebyly zaměřeny na zvyšování kapacity, nýbrž na zajištění plně aktuálního strojního vybavení, schopného vyrábět v konzistentně vysoké kvalitě a současně snižovat náklady pomocí efektivnějšího využívání energií, vody a dalších zdrojů a vyššího podílu automatizace.

| (90) | Mezi rozhodnutím investovat do velkých projektů a okamžikem, kdy je investice realizována a připravena k použití, uplynou přibližně dva roky. To částečně vysvětluje, proč byla v uvažovaném období udržena úroveň investic i přes zhoršující se finanční výsledky. |
| --- | --- |

(90)

Mezi rozhodnutím investovat do velkých projektů a okamžikem, kdy je investice realizována a připravena k použití, uplynou přibližně dva roky. To částečně vysvětluje, proč byla v uvažovaném období udržena úroveň investic i přes zhoršující se finanční výsledky.

| (91) | Většina výrobního odvětví Společenství sestává z malých a středních podniků. V důsledku toho byla v uvažovaném období schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál v určité míře omezená, zejména pak v jeho druhé polovině, kdy se ziskovost stala zápornou. |
| --- | --- |

(91)

Většina výrobního odvětví Společenství sestává z malých a středních podniků. V důsledku toho byla v uvažovaném období schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál v určité míře omezená, zejména pak v jeho druhé polovině, kdy se ziskovost stala zápornou.

5.7.   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (92) | Jak je vidět z výše uvedeného, snížilo výrobní odvětví Společenství v uvažovaném období svou výrobu o 21 %. V důsledku tohoto snížení a rovněž investic do automatizovaných systémů bylo také nuceno snížit počty zaměstnanců. Počet zaměstnanců průběžně klesal z 928 v r. 2000 na 790 v OŠ, což je pokles o 15 %. Současně v důsledku snížení počtu zaměstnanců náklady na zaměstnanost klesly z 35,3 mil. EUR v r. 2000 na 32,2 mil. EUR v OŠ, což je pokles o 9 %. |
| --- | --- |

(92)

Jak je vidět z výše uvedeného, snížilo výrobní odvětví Společenství v uvažovaném období svou výrobu o 21 %. V důsledku tohoto snížení a rovněž investic do automatizovaných systémů bylo také nuceno snížit počty zaměstnanců. Počet zaměstnanců průběžně klesal z 928 v r. 2000 na 790 v OŠ, což je pokles o 15 %. Současně v důsledku snížení počtu zaměstnanců náklady na zaměstnanost klesly z 35,3 mil. EUR v r. 2000 na 32,2 mil. EUR v OŠ, což je pokles o 9 %.

| (93) | I přes toto snížení pracovních sil a zvýšený podíl automatizace produktivita klesala, neboť po snížení objemu prodeje bylo výrobní odvětví Společenství nuceno snížit výrobu. Důsledkem toho v určité míře nedošlo k realizaci prospěchu z investic do nového strojního vybavení. |
| --- | --- |

(93)

I přes toto snížení pracovních sil a zvýšený podíl automatizace produktivita klesala, neboť po snížení objemu prodeje bylo výrobní odvětví Společenství nuceno snížit výrobu. Důsledkem toho v určité míře nedošlo k realizaci prospěchu z investic do nového strojního vybavení.

5.8.   Rozsah vlastního dumpingového rozpětí

| (94) | S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(94)

S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.9.   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (95) | Výrobní odvětví Společenství se neocitlo v situaci, kdy by muselo překonávat dřívější účinky dumpingu vyvolávajícího újmu. |
| --- | --- |

(95)

Výrobní odvětví Společenství se neocitlo v situaci, kdy by muselo překonávat dřívější účinky dumpingu vyvolávajícího újmu.

6.   Závěry k újmě

| (96) | Prakticky všechny ekonomické ukazatele sledují během uvažovaného období celkový negativní trend. Objem výroby se snížil o 21 %, výrobní kapacita se snížila o 9 % a využití kapacity se snížilo o 12,5 %. Ačkoliv zásoby v absolutních číslech poklesly, jako procentní podíl výroby se zvýšily. Objemy prodeje ES klesly o 20 % a podíl na trhu o 21 %. Ačkoliv ceny celkově vzrostly o 7 %, tento růst nebyl dostatečný pro promítnutí změn ve skladbě sortimentu, neboť výrobní odvětví Společenství stále více přecházelo na dokonalejší výrobky, čímž docházelo ke zvyšování nákladů. Obtížná situace, v níž se ocitlo výrobní odvětví Společenství, se odrazila v poklesu ziskovosti z 1,2 % v r. 2000 na ztrátu – 3,9 % během OŠ. Zhodnocení jmění bylo též stále zápornější a peněžní tok se zmenšil. Zaměstnanost a mzdy poklesly, neboť počet pracovníků byl snížen v zájmu snížení nákladů ve světle klesající výroby, prodeje a ziskovosti. Produktivita rovněž poklesla, neboť snížení výroby zabránilo projevení přínosu omezení počtu pracovníků a pokračujících investic do moderního výrobního a strojového vybavení. |
| --- | --- |

(96)

Prakticky všechny ekonomické ukazatele sledují během uvažovaného období celkový negativní trend. Objem výroby se snížil o 21 %, výrobní kapacita se snížila o 9 % a využití kapacity se snížilo o 12,5 %. Ačkoliv zásoby v absolutních číslech poklesly, jako procentní podíl výroby se zvýšily. Objemy prodeje ES klesly o 20 % a podíl na trhu o 21 %. Ačkoliv ceny celkově vzrostly o 7 %, tento růst nebyl dostatečný pro promítnutí změn ve skladbě sortimentu, neboť výrobní odvětví Společenství stále více přecházelo na dokonalejší výrobky, čímž docházelo ke zvyšování nákladů. Obtížná situace, v níž se ocitlo výrobní odvětví Společenství, se odrazila v poklesu ziskovosti z 1,2 % v r. 2000 na ztrátu – 3,9 % během OŠ. Zhodnocení jmění bylo též stále zápornější a peněžní tok se zmenšil. Zaměstnanost a mzdy poklesly, neboť počet pracovníků byl snížen v zájmu snížení nákladů ve světle klesající výroby, prodeje a ziskovosti. Produktivita rovněž poklesla, neboť snížení výroby zabránilo projevení přínosu omezení počtu pracovníků a pokračujících investic do moderního výrobního a strojového vybavení.

| (97) | Ačkoliv se výrobnímu odvětví Společenství dosud daří udržovat dobrou úroveň investic, jeho schopnost získat kapitál je zřetelně ovlivněna růstem utrpěných ztrát a nemůže očekávat, že bude moci dále investovat na této úrovni, nezlepší-li se jeho finanční situace. |
| --- | --- |

(97)

Ačkoliv se výrobnímu odvětví Společenství dosud daří udržovat dobrou úroveň investic, jeho schopnost získat kapitál je zřetelně ovlivněna růstem utrpěných ztrát a nemůže očekávat, že bude moci dále investovat na této úrovni, nezlepší-li se jeho finanční situace.

| (98) | Vzhledem k výše uvedeným okolnostem zní prozatímní závěr tak, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(98)

Vzhledem k výše uvedeným okolnostem zní prozatímní závěr tak, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

D.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Předběžné poznámky

| (99) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčené země. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala další známé faktory, které mohly poškodit výrobní odvětví Společenství, aby zajistila, že žádná újma způsobená těmito faktory nebude nesprávně připisována dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(99)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčené země. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala další známé faktory, které mohly poškodit výrobní odvětví Společenství, aby zajistila, že žádná újma způsobená těmito faktory nebude nesprávně připisována dumpingovým dovozům.

2.   Účinky dumpingových dovozů

| (100) | Objem HOTPNV pocházejících z ČLR během uvažovaného období významně vzrostl. Jak je patrné z tabulky v 67. bodu odůvodnění, dovozy z ČLR se zvýšily ze zhruba 135 milionů běžných metrů v r. 2000 na úroveň 288 milionů běžných metrů v OŠ, tj. o 114 %. Důsledkem toho se podíl dovozů HOTPNV z ČLR na trhu více než zdvojnásobil, tj. zvýšil se z 18,2 % na 39,3 %. |
| --- | --- |

(100)

Objem HOTPNV pocházejících z ČLR během uvažovaného období významně vzrostl. Jak je patrné z tabulky v 67. bodu odůvodnění, dovozy z ČLR se zvýšily ze zhruba 135 milionů běžných metrů v r. 2000 na úroveň 288 milionů běžných metrů v OŠ, tj. o 114 %. Důsledkem toho se podíl dovozů HOTPNV z ČLR na trhu více než zdvojnásobil, tj. zvýšil se z 18,2 % na 39,3 %.

| (101) | Jak dokazuje 73. bod odůvodnění výše, dovozy pocházející z ČLR způsobily výrazné cenové podbízení vzhledem k průměrným prodejním cenám výrobního odvětví Společenství a rozpětí cenového podbízení dosahovalo od 8,8 % do 51,1 %. Cenový tlak dotčených dovozů zabránil výrobnímu odvětví Společenství zvýšit své ceny tak, aby odrážely vyšší přidanou hodnotu, která je výsledkem specifikací skladby sortimentu prodávaného výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(101)

Jak dokazuje 73. bod odůvodnění výše, dovozy pocházející z ČLR způsobily výrazné cenové podbízení vzhledem k průměrným prodejním cenám výrobního odvětví Společenství a rozpětí cenového podbízení dosahovalo od 8,8 % do 51,1 %. Cenový tlak dotčených dovozů zabránil výrobnímu odvětví Společenství zvýšit své ceny tak, aby odrážely vyšší přidanou hodnotu, která je výsledkem specifikací skladby sortimentu prodávaného výrobním odvětvím Společenství.

| (102) | Podstatné zvýšení objemu dovozů pocházejících z ČLR a jejich zisk podílu na trhu v období od r. 2000 do OŠ při cenách hluboko pod cenami výrobního odvětví Společenství se časově shodovaly se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství ve stejném období, jak ukazuje trend u téměř všech ukazatelů újmy. Výrobní odvětví Společenství bylo nuceno snažit se přizpůsobit ceny ve snaze udržet svůj podíl na trhu a tím i svou výrobu. Kde ale ceny byly příliš nízké k pokrytí proměnných nákladů, bylo výrobní odvětví Společenství nuceno vzdát se podílu na trhu, aby zabránilo ještě větším ztrátám. |
| --- | --- |

(102)

Podstatné zvýšení objemu dovozů pocházejících z ČLR a jejich zisk podílu na trhu v období od r. 2000 do OŠ při cenách hluboko pod cenami výrobního odvětví Společenství se časově shodovaly se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství ve stejném období, jak ukazuje trend u téměř všech ukazatelů újmy. Výrobní odvětví Společenství bylo nuceno snažit se přizpůsobit ceny ve snaze udržet svůj podíl na trhu a tím i svou výrobu. Kde ale ceny byly příliš nízké k pokrytí proměnných nákladů, bylo výrobní odvětví Společenství nuceno vzdát se podílu na trhu, aby zabránilo ještě větším ztrátám.

| (103) | Prozatímní závěr tedy je, že tlak vyvíjený dotčenými dovozy, které od roku 2000 významně nabyly na objemu a podílu na trhu a které byly uskutečněny za nízkých dumpingových cen, hrál určující úlohu při snižování cen a stlačování a ztrátě podílu na trhu výrobního odvětví Společenství, a tím i při zhoršování jeho finanční situace. |
| --- | --- |

(103)

Prozatímní závěr tedy je, že tlak vyvíjený dotčenými dovozy, které od roku 2000 významně nabyly na objemu a podílu na trhu a které byly uskutečněny za nízkých dumpingových cen, hrál určující úlohu při snižování cen a stlačování a ztrátě podílu na trhu výrobního odvětví Společenství, a tím i při zhoršování jeho finanční situace.

3.   Účinky ostatních faktorů

3.1.   Dovozy pocházející z ostatních třetích zemí

| (104) | Dovozy z třetích zemí, kterých se toto šetření netýká, vykazovaly během uvažovaného období tento vývoj: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všechny ostatní země | 263 755 593 | 268 396 949 | 270 063 373 | 233 948 972 | 227 822 323 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 102 | 89 | 86 |
| Podíl na trhu (%) | 35,7 | 38,4 | 36,1 | 31,8 | 31,1 |

(104)

Dovozy z třetích zemí, kterých se toto šetření netýká, vykazovaly během uvažovaného období tento vývoj:

2000

2001

2002

2003

OŠ

Všechny ostatní země

263 755 593

268 396 949

270 063 373

233 948 972

227 822 323

2000 = 100

100

102

102

89

86

Podíl na trhu (%)

35,7

38,4

36,1

31,8

31,1

| (105) | Po růstu objemů v letech 2001 a 2002 během uvažovaného období klesly celkové dovozy ze všech ostatních zemí celkově o 14 %. Podobně, i když podíl všech dalších zemí na trhu nejprve v r. 2001 vzrostl na 38,4 %, od té doby klesl na 31,1 %. Dovozy ze všech ostatních zemí tedy ztratily na objemu i na podílu na trhu, zatímco současně se zvýšily objemy dovozů a podíl ČLR na trhu. Ceny dovozů ze všech ostatních zemí byly stále vyšší než ceny dovozů z ČLR. |
| --- | --- |

(105)

Po růstu objemů v letech 2001 a 2002 během uvažovaného období klesly celkové dovozy ze všech ostatních zemí celkově o 14 %. Podobně, i když podíl všech dalších zemí na trhu nejprve v r. 2001 vzrostl na 38,4 %, od té doby klesl na 31,1 %. Dovozy ze všech ostatních zemí tedy ztratily na objemu i na podílu na trhu, zatímco současně se zvýšily objemy dovozů a podíl ČLR na trhu. Ceny dovozů ze všech ostatních zemí byly stále vyšší než ceny dovozů z ČLR.

| (106) | Prozatímní závěr tedy je, že dovozy HOTPNV pocházejících z jiných zemí než ČLR nepřispěly k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(106)

Prozatímní závěr tedy je, že dovozy HOTPNV pocházejících z jiných zemí než ČLR nepřispěly k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.

3.2.   Změny ve spotřebním vzorci

| (107) | Jak je zmíněno v 66. bodě odůvodnění, spotřeba HOTPNV ve Společenství během uvažovaného období klesla o méně než 1 %. Kdyby bylo výrobní odvětví Společenství schopno udržet si svůj podíl na trhu, bylo by následkem tohoto poklesu spotřeby utrpělo ztrátu na objemech prodeje ES ve výši pouhých 900 000 běžných metrů. Skutečný pokles objemu prodeje ES však činil 19 000 000 běžných metrů, tj. jednadvacetkrát víc. Proto spotřební vzorec prozatím není považován za podstatnou příčinu žádné újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(107)

Jak je zmíněno v 66. bodě odůvodnění, spotřeba HOTPNV ve Společenství během uvažovaného období klesla o méně než 1 %. Kdyby bylo výrobní odvětví Společenství schopno udržet si svůj podíl na trhu, bylo by následkem tohoto poklesu spotřeby utrpělo ztrátu na objemech prodeje ES ve výši pouhých 900 000 běžných metrů. Skutečný pokles objemu prodeje ES však činil 19 000 000 běžných metrů, tj. jednadvacetkrát víc. Proto spotřební vzorec prozatím není považován za podstatnou příčinu žádné újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.

3.3.   Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství

| (108) | Ačkoliv jsou k dispozici pouze omezené informace o výkonnosti jiných výrobců ve Společenství, ve světle skutečnosti, že stížnost podpořilo dvanáct výrobců, a s přihlédnutím k obecným tržním informacím o tomto odvětví je možné rozumně předpokládat, že rovněž utrpěli podstatnou újmu kvůli dumpingovým dovozům. Při absenci jakýchkoli náznaků, že by se jejich situace lišila od situace výrobního odvětví Společenství, nelze ostatní výrobce ve Společenství považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Ačkoliv jsou k dispozici pouze omezené informace o výkonnosti jiných výrobců ve Společenství, ve světle skutečnosti, že stížnost podpořilo dvanáct výrobců, a s přihlédnutím k obecným tržním informacím o tomto odvětví je možné rozumně předpokládat, že rovněž utrpěli podstatnou újmu kvůli dumpingovým dovozům. Při absenci jakýchkoli náznaků, že by se jejich situace lišila od situace výrobního odvětví Společenství, nelze ostatní výrobce ve Společenství považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

3.4.   Závěr učiněný o příčinných souvislostech

| (109) | Během uvažovaného období došlo k významným zvýšením objemů a podílů dovozů z ČLR na trhu, které rovněž způsobily výrazné cenové podbízení vzhledem k cenám výrobního odvětví Společenství a vykazovaly nápadnou časovou shodu se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Během uvažovaného období došlo k významným zvýšením objemů a podílů dovozů z ČLR na trhu, které rovněž způsobily výrazné cenové podbízení vzhledem k cenám výrobního odvětví Společenství a vykazovaly nápadnou časovou shodu se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství.

| (110) | Nebyly představeny ani nalezeny žádné jiné faktory, které by byly mohly významným způsobem ovlivnit situaci výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(110)

Nebyly představeny ani nalezeny žádné jiné faktory, které by byly mohly významným způsobem ovlivnit situaci výrobního odvětví Společenství.

| (111) | Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingových dovozů, tudíž prozatímní závěr zní, že dovozy z ČLR způsobily Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingových dovozů, tudíž prozatímní závěr zní, že dovozy z ČLR způsobily Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

E.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Obecné úvahy

| (112) | Bylo zkoumáno, zda i přes zjištění o dumpingu vyvolávajícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě by přijetí antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství. Za tímto účelem a v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení bylo stanovení zájmu Společenství založeno na vyhodnocení veškerých zúčastněných zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, ostatních výrobců ve Společenství, dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů a dodavatelů surovin týkajících se zvažovaného výrobku. |
| --- | --- |

(112)

Bylo zkoumáno, zda i přes zjištění o dumpingu vyvolávajícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě by přijetí antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství. Za tímto účelem a v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení bylo stanovení zájmu Společenství založeno na vyhodnocení veškerých zúčastněných zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, ostatních výrobců ve Společenství, dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů a dodavatelů surovin týkajících se zvažovaného výrobku.

| (113) | Komise rozeslala dotazníky dovozcům/obchodníkům, dodavatelům surovin, průmyslovým uživatelům a různým sdružením uživatelů. Pouze jeden dodavatel a jeden dovozce/uživatel poskytli podstatné odpovědi. |
| --- | --- |

(113)

Komise rozeslala dotazníky dovozcům/obchodníkům, dodavatelům surovin, průmyslovým uživatelům a různým sdružením uživatelů. Pouze jeden dodavatel a jeden dovozce/uživatel poskytli podstatné odpovědi.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství

| (114) | Připomínáme, že výrobní odvětví Společenství sestává ze 7 výrobců, kteří přímo zaměstnávají kolem 1 800 pracovníků, z nichž 790 pracovalo ve výrobě a prodeji HOTPNV v průběhu OŠ. Odhaduje se, že jejich výroba představuje kolem 30 % celkové výroby ve Společenství. |
| --- | --- |

(114)

Připomínáme, že výrobní odvětví Společenství sestává ze 7 výrobců, kteří přímo zaměstnávají kolem 1 800 pracovníků, z nichž 790 pracovalo ve výrobě a prodeji HOTPNV v průběhu OŠ. Odhaduje se, že jejich výroba představuje kolem 30 % celkové výroby ve Společenství.

| (115) | Očekává se, že uložená opatření obnoví spravedlivou konkurenci na trhu a zabrání dalším újmám výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by pak mělo být schopno zvýšit prodej a podíl na trhu a znovu se stát ziskovým. To by mělo vést ke všeobecnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(115)

Očekává se, že uložená opatření obnoví spravedlivou konkurenci na trhu a zabrání dalším újmám výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by pak mělo být schopno zvýšit prodej a podíl na trhu a znovu se stát ziskovým. To by mělo vést ke všeobecnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství.

| (116) | Na druhé straně stojí úvaha, že při absenci antidumpingových opatření vůči dovozům HOTPNV z ČLR by se situace výrobního odvětví Společenství zhoršila kvůli vzrůstajícím dovozům a dumpingovým cenám z ČLR, což by vedlo ke zvýšení finančních ztrát. Nutná životaschopnost výrobního odvětví by byla ohrožena absencí opatření k vymýcení dumpingu vyvolávajícího újmu a jeden z navrhovatelů se již ocitl v platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(116)

Na druhé straně stojí úvaha, že při absenci antidumpingových opatření vůči dovozům HOTPNV z ČLR by se situace výrobního odvětví Společenství zhoršila kvůli vzrůstajícím dovozům a dumpingovým cenám z ČLR, což by vedlo ke zvýšení finančních ztrát. Nutná životaschopnost výrobního odvětví by byla ohrožena absencí opatření k vymýcení dumpingu vyvolávajícího újmu a jeden z navrhovatelů se již ocitl v platební neschopnosti.

| (117) | Co se týče ostatních výrobců ve Společenství, část z nich vyjádřila podporu stížnosti a žádný z nich se nepostavil proti ní. Můžeme tedy rozumně prozatím předpokládat, že antidumpingová opatření by nebyla proti jejich zájmům. |
| --- | --- |

(117)

Co se týče ostatních výrobců ve Společenství, část z nich vyjádřila podporu stížnosti a žádný z nich se nepostavil proti ní. Můžeme tedy rozumně prozatím předpokládat, že antidumpingová opatření by nebyla proti jejich zájmům.

| (118) | Prozatímní závěr tedy zní, že zavedení antidumpingových opatření by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství překonat účinky dumpingu vyvolávajícího újmu a bylo by v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(118)

Prozatímní závěr tedy zní, že zavedení antidumpingových opatření by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství překonat účinky dumpingu vyvolávajícího újmu a bylo by v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   Zájem nespřízněných dovozců

| (119) | Komisi se ohlásil pouze jeden dovozce. Tento dovozce prohlásil, že nakupuje HOTPNV z ČLR kvůli jejich odlišnému složení a nižším cenám, nevyjádřil se však ve věci možného zavedení opatření. Tento dovozce, který reprezentoval zanedbatelnou část dovozů z Číny, ale v dotazníku neuvedl podloženou odpověď. Komisi se neohlásili žádní obchodníci. |
| --- | --- |

(119)

Komisi se ohlásil pouze jeden dovozce. Tento dovozce prohlásil, že nakupuje HOTPNV z ČLR kvůli jejich odlišnému složení a nižším cenám, nevyjádřil se však ve věci možného zavedení opatření. Tento dovozce, který reprezentoval zanedbatelnou část dovozů z Číny, ale v dotazníku neuvedl podloženou odpověď. Komisi se neohlásili žádní obchodníci.

| (120) | Proto nebylo možné v případě dovozců a obchodníků patřičně vyhodnotit možné účinky přijetí či nepřijetí opatření. Je třeba rovněž poznamenat, že záměrem antidumpingových opatření není zamezit dovozy, nýbrž zajistit stav, kdy dovozy nejsou uskutečňovány za dumpingových cen vyvolávajících újmu. Jelikož dovozy se spravedlivými cenami budou dále mít přístup na trh Společenství a dovozy z třetích zemí budou rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců nebude podstatně ovlivněn ani zavedením antidumpingových opatření proti dumpingovým dovozům. Tento závěr dále potvrzuje absence vyjádření ze strany nespřízněných dovozců. |
| --- | --- |

(120)

Proto nebylo možné v případě dovozců a obchodníků patřičně vyhodnotit možné účinky přijetí či nepřijetí opatření. Je třeba rovněž poznamenat, že záměrem antidumpingových opatření není zamezit dovozy, nýbrž zajistit stav, kdy dovozy nejsou uskutečňovány za dumpingových cen vyvolávajících újmu. Jelikož dovozy se spravedlivými cenami budou dále mít přístup na trh Společenství a dovozy z třetích zemí budou rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců nebude podstatně ovlivněn ani zavedením antidumpingových opatření proti dumpingovým dovozům. Tento závěr dále potvrzuje absence vyjádření ze strany nespřízněných dovozců.

| (121) | Prozatímní závěr tedy zní, že zavedení opatření by nemělo žádný významný účinek na dovozce. |
| --- | --- |

(121)

Prozatímní závěr tedy zní, že zavedení opatření by nemělo žádný významný účinek na dovozce.

4.   Zájem dodavatelů surovin

| (122) | Připomínáme, že někteří výrobci ve Společenství získávají suroviny od koncernů (integrovaných výrobců). Ostatní výrobci spoléhají na dodavatele nezávislé na výrobcích ve Společenství. |
| --- | --- |

(122)

Připomínáme, že někteří výrobci ve Společenství získávají suroviny od koncernů (integrovaných výrobců). Ostatní výrobci spoléhají na dodavatele nezávislé na výrobcích ve Společenství.

| (123) | Stížnost výrobního odvětví Společenství byla podpořena Mezinárodním výborem pro umělé hedvábí a syntetická vlákna, reprezentativním sdružením výrobců vláken včetně nití z polyesterových nekonečných vláken, tj. suroviny pro výrobu HOTPNV. Výbor poukázal na skutečnost, že prodej nití výrobcům HOTPNV ve Společenství představuje 25 % celkové výroby jeho členů a je tedy pro jeho členy velmi důležitý. |
| --- | --- |

(123)

Stížnost výrobního odvětví Společenství byla podpořena Mezinárodním výborem pro umělé hedvábí a syntetická vlákna, reprezentativním sdružením výrobců vláken včetně nití z polyesterových nekonečných vláken, tj. suroviny pro výrobu HOTPNV. Výbor poukázal na skutečnost, že prodej nití výrobcům HOTPNV ve Společenství představuje 25 % celkové výroby jeho členů a je tedy pro jeho členy velmi důležitý.

| (124) | Navíc se Komisi přihlásil jeden individuální dodavatel surovin výrobního odvětví Společenství. Tento dodavatel argumentoval tím, že jeho schopnost nadále investovat by utrpěla, kdyby měly pokračovat dumpingové dovozy z ČLR. |
| --- | --- |

(124)

Navíc se Komisi přihlásil jeden individuální dodavatel surovin výrobního odvětví Společenství. Tento dodavatel argumentoval tím, že jeho schopnost nadále investovat by utrpěla, kdyby měly pokračovat dumpingové dovozy z ČLR.

| (125) | Po zvážení výše uvedených argumentů zní prozatímní závěr, že zavedení opatření ohledně HOTPNV z ČLR není proti zájmům dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(125)

Po zvážení výše uvedených argumentů zní prozatímní závěr, že zavedení opatření ohledně HOTPNV z ČLR není proti zájmům dodavatelů surovin.

5.   Zájem uživatelů

| (126) | HOTPNV se užívají hlavně v oděvním průmyslu. Podle přesných specifikací jsou používány při výrobě podšívek, nočního oblečení a spodního prádla a sportovního, pracovního a venkovního oblečení. V určité míře jsou používány také při výrobě takových artiklů, jako např. dětských sedaček do automobilů, sportovních kočárků atd. |
| --- | --- |

(126)

HOTPNV se užívají hlavně v oděvním průmyslu. Podle přesných specifikací jsou používány při výrobě podšívek, nočního oblečení a spodního prádla a sportovního, pracovního a venkovního oblečení. V určité míře jsou používány také při výrobě takových artiklů, jako např. dětských sedaček do automobilů, sportovních kočárků atd.

| (127) | Bylo přijato devět podání od uživatelů HOTPNV. Pouze jeden z nich v současné době dováží část HOTPNV z ČLR. Tento dovozce namítal, že ceny účtované výrobním odvětvím Společenství jsou vyšší a že opatření by neměla být zavedena, neboť by zvýšila jeho ceny a snížila konkurenceschopnost jeho výrobků, zejména v porovnání s dovozem konfekce z ČLR. Tento uživatel dále namítal, že vzhledem k tomu, že v současné době získává HOTPNV jak ze Společenství, tak i z ČLR, nárůst nákladů vedoucí ke ztrátě konkurenceschopnosti by měl negativní dopad nejen na něj, ale i na výrobní odvětví Společenství, od něhož také nakupuje. Další uživatelé poznamenali, že uložení cel by pravděpodobně vedlo ke zvýšeným nákladům na dovážený výrobek, ale že by nejspíš nebyli přímo ovlivněni takovým zvýšením. |
| --- | --- |

(127)

Bylo přijato devět podání od uživatelů HOTPNV. Pouze jeden z nich v současné době dováží část HOTPNV z ČLR. Tento dovozce namítal, že ceny účtované výrobním odvětvím Společenství jsou vyšší a že opatření by neměla být zavedena, neboť by zvýšila jeho ceny a snížila konkurenceschopnost jeho výrobků, zejména v porovnání s dovozem konfekce z ČLR. Tento uživatel dále namítal, že vzhledem k tomu, že v současné době získává HOTPNV jak ze Společenství, tak i z ČLR, nárůst nákladů vedoucí ke ztrátě konkurenceschopnosti by měl negativní dopad nejen na něj, ale i na výrobní odvětví Společenství, od něhož také nakupuje. Další uživatelé poznamenali, že uložení cel by pravděpodobně vedlo ke zvýšeným nákladům na dovážený výrobek, ale že by nejspíš nebyli přímo ovlivněni takovým zvýšením.

| (128) | S ohledem na výše uvedené poznámky se má za to, že by jakékoliv zvýšení nákladů pro uživatele pravděpodobně nebylo významné. Navíc je třeba poznamenat, že dovozy z ČLR mohou dále vstupovat na trh Společenství, ale za spravedlivé ceny, a že k dispozici zůstanou jiné nedumpingové zdroje. Ve světle tohoto prozatímní závěr zní, že prozatímní opatření vůči ČLR se významně nedotknou zájmů uživatelů. |
| --- | --- |

(128)

S ohledem na výše uvedené poznámky se má za to, že by jakékoliv zvýšení nákladů pro uživatele pravděpodobně nebylo významné. Navíc je třeba poznamenat, že dovozy z ČLR mohou dále vstupovat na trh Společenství, ale za spravedlivé ceny, a že k dispozici zůstanou jiné nedumpingové zdroje. Ve světle tohoto prozatímní závěr zní, že prozatímní opatření vůči ČLR se významně nedotknou zájmů uživatelů.

6.   Závěr k zájmu Společenství

| (129) | Zavedení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, ostatních výrobců ve Společenství a dodavatelů výrobního odvětví Společenství. Výrobnímu odvětví Společenství umožní zvýšit výrobu, prodej a podíl na trhu, jakož i návrat ke ziskovosti. Pokud by opatření nebyla zavedena, očekává se, že by výrobní odvětví Společenství utrpělo významné ztráty kvůli dalšímu snižování prodeje a pokračujícímu stlačování cen na trhu Společenství, což by vedlo k další ztrátě podílu na trhu oproti zvýšeným dovozům pocházejícím z ČLR a dalšímu zhoršování jeho prodejních cen, neboť by se snažilo zpomalit pokles svého podílu na trhu. Tyto negativní účinky na výrobní odvětví Společenství by pak negativně ovlivnily dodavatele výrobního odvětví Společenství, kteří by také utrpěli vinou snížené poptávky, což by je nutilo snižovat výrobu. |
| --- | --- |

(129)

Zavedení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, ostatních výrobců ve Společenství a dodavatelů výrobního odvětví Společenství. Výrobnímu odvětví Společenství umožní zvýšit výrobu, prodej a podíl na trhu, jakož i návrat ke ziskovosti. Pokud by opatření nebyla zavedena, očekává se, že by výrobní odvětví Společenství utrpělo významné ztráty kvůli dalšímu snižování prodeje a pokračujícímu stlačování cen na trhu Společenství, což by vedlo k další ztrátě podílu na trhu oproti zvýšeným dovozům pocházejícím z ČLR a dalšímu zhoršování jeho prodejních cen, neboť by se snažilo zpomalit pokles svého podílu na trhu. Tyto negativní účinky na výrobní odvětví Společenství by pak negativně ovlivnily dodavatele výrobního odvětví Společenství, kteří by také utrpěli vinou snížené poptávky, což by je nutilo snižovat výrobu.

| (130) | Ačkoliv by se dalo očekávat, že taková opatření zvýší cenu dovozů, dovozci nevyjádřili obavy z možných opatření a má se za to, že by nebyli významně dotčeni zavedením opatření. Co se týče uživatelů, bylo zjištěno, že zavedení opatření by nemělo významný účinek na jejich ziskové rozpětí nebo následně na jejich činnost vzhledem k tomu, že existují alternativní zdroje nabídky a že převážná část uživatelů nereagovala. |
| --- | --- |

(130)

Ačkoliv by se dalo očekávat, že taková opatření zvýší cenu dovozů, dovozci nevyjádřili obavy z možných opatření a má se za to, že by nebyli významně dotčeni zavedením opatření. Co se týče uživatelů, bylo zjištěno, že zavedení opatření by nemělo významný účinek na jejich ziskové rozpětí nebo následně na jejich činnost vzhledem k tomu, že existují alternativní zdroje nabídky a že převážná část uživatelů nereagovala.

| (131) | Po zvážení zájmů různých účastníků řízení Komise dochází k prozatímnímu závěru, že neexistují přesvědčivé důvody, proč nezavést prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozům HOTPNV pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(131)

Po zvážení zájmů různých účastníků řízení Komise dochází k prozatímnímu závěru, že neexistují přesvědčivé důvody, proč nezavést prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozům HOTPNV pocházejících z ČLR.

F.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (132) | S ohledem na prozatímní závěry učiněné o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(132)

S ohledem na prozatímní závěry učiněné o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.

| (133) | Pro účely stanovení úrovně prozatímních opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(133)

Pro účely stanovení úrovně prozatímních opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

| (134) | Prozatímní opatření by měla být zavedena na dostatečné úrovni tak, aby odstranila újmu způsobenou těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu vyvolávajícího újmu bylo přihlíženo k tomu, aby veškerá opatření umožňovala výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho výrobní náklady a celkově dosáhnout takového zisku před zdaněním, který by rozumně mohl být dosažen jakýmkoli průmyslem tohoto typu v daném odvětví za normálních konkurenčních podmínek, tj. při absenci dumpingových dovozů, z prodeje obdobného výrobku ve Společenství. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 8 % z obratu (tj. 5,7 mil. EUR) a je v souladu se ziskem výrobního odvětví Společenství v letech 1998 a 1999, před tím než se vývoz z Číny stal problémem. Na tomto základě byla vypočtena cena výrobního odvětví Společenství pro obdobný výrobek, která nevyvolává újmu, přidáním výše zmíněného ziskového rozpětí 8 % k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(134)

Prozatímní opatření by měla být zavedena na dostatečné úrovni tak, aby odstranila újmu způsobenou těmito dovozy bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu vyvolávajícího újmu bylo přihlíženo k tomu, aby veškerá opatření umožňovala výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho výrobní náklady a celkově dosáhnout takového zisku před zdaněním, který by rozumně mohl být dosažen jakýmkoli průmyslem tohoto typu v daném odvětví za normálních konkurenčních podmínek, tj. při absenci dumpingových dovozů, z prodeje obdobného výrobku ve Společenství. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 8 % z obratu (tj. 5,7 mil. EUR) a je v souladu se ziskem výrobního odvětví Společenství v letech 1998 a 1999, před tím než se vývoz z Číny stal problémem. Na tomto základě byla vypočtena cena výrobního odvětví Společenství pro obdobný výrobek, která nevyvolává újmu, přidáním výše zmíněného ziskového rozpětí 8 % k výrobním nákladům.

| (135) | Nezbytné zvýšení cen bylo stanoveno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny tak, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou nevyvolávající újmu. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento průměrné hodnoty CIF dovozů. Ve všech případech byly tyto rozdíly nad zjištěným dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(135)

Nezbytné zvýšení cen bylo stanoveno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny tak, jak bylo stanoveno pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou nevyvolávající újmu. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento průměrné hodnoty CIF dovozů. Ve všech případech byly tyto rozdíly nad zjištěným dumpingovým rozpětím.

2.   Prozatímní opatření

| (136) | S ohledem na výše uvedené se uznává, že v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení je třeba uložit prozatímní antidumpingové clo ve výši nižší hodnoty z hodnot zjištěného dumpingového rozpětí a rozpětí k odstranění újmy. |
| --- | --- |

(136)

S ohledem na výše uvedené se uznává, že v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení je třeba uložit prozatímní antidumpingové clo ve výši nižší hodnoty z hodnot zjištěného dumpingového rozpětí a rozpětí k odstranění újmy.

| (137) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů spřízněných se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(137)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů spřízněných se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (138) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré relevantní údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(138)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré relevantní údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (139) | Navrhovaná antidumpingová cla:






  Společnost | Antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,8 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,4 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,4 % |
| Všechny ostatní společnosti | 85,3 % |

(139)

Navrhovaná antidumpingová cla:

Společnost

Antidumpingové clo

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,8 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,4 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,4 %

Všechny ostatní společnosti

85,3 %

G.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (140) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které účastníci řízení, kteří se sami přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že nálezy týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných cel je možná bude třeba znovu uvážit, |
| --- | --- |

(140)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které účastníci řízení, kteří se sami přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že nálezy týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných cel je možná bude třeba znovu uvážit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných a/nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, barvených nebo potištěných, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90 (kód TARIC 5407699010).

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanovní takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,80 % | A618 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,90 % | A620 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,90 % | A621 |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,40 % | A622 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Všechny ostatní společnosti | 85,30 % | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,00 %

A617

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,80 %

A618

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,70 %

A619

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,90 %

A620

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,90 %

A621

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,40 %

A622

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Všechny ostatní společnosti

85,30 %

A999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v prvním odstavci do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou účastníci řízení požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 30 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou účastníci řízení vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě 30 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. března 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. C 160, 17.6.2004, s 5.

2

(3)

3

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro obchod |
| ředitelství B |
| kancelář J-79 5/16 |
| B-1049 Brusel |

Evropská komise

Generální ředitelství pro obchod

ředitelství B

kancelář J-79 5/16

B-1049 Brusel

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 427/2005

ze dne 15. března 2005,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. března 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.

| (2) | Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.

| (4) | Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby. |
| --- | --- |

(4)

Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.

| (5) | S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období. |
| --- | --- |

(5)

S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.

| (6) | Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(6)

Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1110/2003 (Úř. věst. L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla produktů uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 použitelná od 16. března 2005

| Kód KN | Zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | pšenice tvrdá vysoké kvality | 0,00 |
| střední kvality | 0,00 |
| nízké kvality | 6,62 |
| 1001 90 91 | pšenice měkká, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí | 0,00 |
| 1002 00 00 | žito | 34,06 |
| 1005 10 90 | kukuřice k setí, ne hybridní | 53,38 |
| 1005 90 00 | kukuřice, ne k setí (2) | 53,38 |
| 1007 00 90 | čirok – zrna, ne hybridy k setí | 34,06 |

Kód KN

Zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

pšenice tvrdá vysoké kvality

0,00

střední kvality

0,00

nízké kvality

6,62

1001 90 91

pšenice měkká, k setí

0,00

ex 1001 90 99

pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí

0,00

1002 00 00

žito

34,06

1005 10 90

kukuřice k setí, ne hybridní

53,38

1005 90 00

kukuřice, ne k setí (2)

53,38

1007 00 90

čirok – zrna, ne hybridy k setí

34,06

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo cestou přes Suezský kanál (čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96), může dovozce získat slevu cla:

| — | 3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo

| — | 2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova.

(2)  Dovozce může uplatnit nárok na paušální slevu 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel

období od 1.3.2005–14.3.2005

| 1. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  Burzovní záznamy | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | střední kvalita (1) | nízká kvalita (2) | US barley 2 |
| Cenový záznam (EUR/t) | 113,59 (3) | 64,32 | 153,71 | 143,71 | 123,71 | 96,28 |
| Prémie – záliv (EUR/t) | 44,94 | 12,64 | — | | | — |
| Prémie – Velká jezera (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Burzovní záznamy

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

střední kvalita (1)

nízká kvalita (2)

US barley 2

Cenový záznam (EUR/t)

113,59 (3)

64,32

153,71

143,71

123,71

96,28

Prémie – záliv (EUR/t)

44,94

12,64

—

—

Prémie – Velká jezera (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:
  Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 30,27 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 30,27 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Záporná prémie 10 EUR/t, (článek 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96),

(2)  Záporná prémie 30 EUR/t, (článek čl. 4 odst. nařízení (ES) č. 1249/96),

(3)  Kladná prémie 14 EUR/t za, hrnuta (článek 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/37

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. února 2005

o jmenování deseti francouzských členů a šesti francouzských náhradníků Výboru regionů

(2005/215/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh francouzské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1).

| (2) | Uvolnilo se sedm míst členů Výboru regionů po skončení funkčního období Jean-Pierra BAZINA (FR), Marca BELLETA (FR), Yannicka BODINA (FR), Mireille KERBAOLOVÉ (FR), Roberta SAVYHO (FR) a Jacquese VALADEHO (FR), což bylo Radě oznámeno dne 9. dubna 2004, a Valéryho GISCARDA d'ESTAING (FR), což bylo Radě oznámeno dne 7. srpna 2004.
  Jedno místo člena Výboru regionů se uvolnilo po úmrtí Clauda GIRARDA (FR), které bylo Radě oznámeno dne 9. dubna 2004.
  Dvě místa členů Výboru regionů se uvolnila po odstoupení Philippa RICHERTA, které bylo Radě oznámeno dne 11. listopadu 2004, a Augustina BONREPAUXE (FR), které bylo Radě oznámeno dne 22. prosince 2004.
  Uvolnila se tři místa náhradníků Výboru regionů po skončení funkčního období Nicole GUILHAUDINOVÉ (FR), Alaina PERELLA (FR) a Marie-Françoise JACQOVÉ (FR), což bylo Radě oznámeno dne 9. dubna 2004.
  Uvolnila se tři místa náhradníků Výboru regionů po odstoupení Claudyho LEBRETONA (FR), které bylo Radě oznámeno dne 13. října 2004, Mireille LACOMBEOVÉ (FR), které bylo Radě oznámeno dne 22. prosince 2004, a Ambroise GUELLECA (FR), které bylo Radě oznámeno dne 19. ledna 2005, |
| --- | --- |

(2)

Uvolnilo se sedm míst členů Výboru regionů po skončení funkčního období Jean-Pierra BAZINA (FR), Marca BELLETA (FR), Yannicka BODINA (FR), Mireille KERBAOLOVÉ (FR), Roberta SAVYHO (FR) a Jacquese VALADEHO (FR), což bylo Radě oznámeno dne 9. dubna 2004, a Valéryho GISCARDA d'ESTAING (FR), což bylo Radě oznámeno dne 7. srpna 2004.

Jedno místo člena Výboru regionů se uvolnilo po úmrtí Clauda GIRARDA (FR), které bylo Radě oznámeno dne 9. dubna 2004.

Dvě místa členů Výboru regionů se uvolnila po odstoupení Philippa RICHERTA, které bylo Radě oznámeno dne 11. listopadu 2004, a Augustina BONREPAUXE (FR), které bylo Radě oznámeno dne 22. prosince 2004.

Uvolnila se tři místa náhradníků Výboru regionů po skončení funkčního období Nicole GUILHAUDINOVÉ (FR), Alaina PERELLA (FR) a Marie-Françoise JACQOVÉ (FR), což bylo Radě oznámeno dne 9. dubna 2004.

Uvolnila se tři místa náhradníků Výboru regionů po odstoupení Claudyho LEBRETONA (FR), které bylo Radě oznámeno dne 13. října 2004, Mireille LACOMBEOVÉ (FR), které bylo Radě oznámeno dne 22. prosince 2004, a Ambroise GUELLECA (FR), které bylo Radě oznámeno dne 19. ledna 2005,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Členy Výboru regionů jsou jmenováni:

| a) | za členy: | Camille de ROCCA SERRA
  Président de l'assemblée territoriale Corse |
| --- | --- | --- |

a)

za členy:

Camille de ROCCA SERRA

Président de l'assemblée territoriale Corse

| | Raymond FORNI
  Président du conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Raymond FORNI

Président du conseil régional de Franche-Comté

| | Mireille LACOMBE OVÁ
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mireille LACOMBE OVÁ

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Jean-Yves LE DRIAN
  Président du conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

Jean-Yves LE DRIAN

Président du conseil régional de Bretagne

| | Martin MALVY
  Président du conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

Martin MALVY

Président du conseil régional Midi-Pyrénées

| | Raymond MARIGNE
  Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Raymond MARIGNE

Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes

| | Daniel PERCHERON
  Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Daniel PERCHERON

Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | Alain ROUSSET
  Président du conseil régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

Alain ROUSSET

Président du conseil régional d'Aquitaine

| | Michel THIERS
  Vice-président du conseil général du Rhône |
| --- | --- |

Michel THIERS

Vice-président du conseil général du Rhône

| | Adrien ZELLER
  Président du conseil régional d'Alsace |
| --- | --- |

Adrien ZELLER

Président du conseil régional d'Alsace

| b) | za náhradníky: | Jacques AUXIETTE
  Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

b)

za náhradníky:

Jacques AUXIETTE

Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire

| | Pierre BERTRAND
  Vice-président du conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

Pierre BERTRAND

Vice-président du conseil général du Bas-Rhin

| | Charles JOSSELIN
  Vice-président du conseil général des Côtes d'Armor |
| --- | --- |

Charles JOSSELIN

Vice-président du conseil général des Côtes d'Armor

| | Jean-Jacques LOZACH
  Président du conseil général de la Creuse |
| --- | --- |

Jean-Jacques LOZACH

Président du conseil général de la Creuse

| | Nathalie MANET OVÁ
  Conseillère régionale d'Aquitaine |
| --- | --- |

Nathalie MANET OVÁ

Conseillère régionale d'Aquitaine

| | Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional de l'Île-de-France |
| --- | --- |

Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional de l'Île-de-France

na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.

V Bruselu dne 17. února 2005.

Za Radu

J.-C. JUNCKER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Komise

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/39

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. března 2005,

kterou se mění rozhodnutí 2003/828/ES týkající se odchylek ze zákazu přemísťování pro přemísťování zvířat uvnitř členského státu

(oznámeno pod číslem K(2005) 544)

(Text s významem pro EHP)

(2005/216/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. c) a článek 12 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2003/828/ES ze dne 25. listopadu 2003 o ochranných pásmech a pásmech dozoru u katarální horečky ovcí (2) bylo přijato vzhledem k situaci týkající se katarální horečky ovcí v regionech Společenství postižených vznikem ohnisek této choroby. Toto rozhodnutí vymezuje ochranná pásma a pásma dozoru („uzavřená pásma“), která souvisejí se zvláštními epidemiologickými situacemi, a stanoví podmínky pro přiznávání odchylek ze zákazu přemísťování stanoveného směrnicí 2000/75/ES pro určité přemísťování zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z těchto pásem a těmito pásmy. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2003/828/ES ze dne 25. listopadu 2003 o ochranných pásmech a pásmech dozoru u katarální horečky ovcí (2) bylo přijato vzhledem k situaci týkající se katarální horečky ovcí v regionech Společenství postižených vznikem ohnisek této choroby. Toto rozhodnutí vymezuje ochranná pásma a pásma dozoru („uzavřená pásma“), která souvisejí se zvláštními epidemiologickými situacemi, a stanoví podmínky pro přiznávání odchylek ze zákazu přemísťování stanoveného směrnicí 2000/75/ES pro určité přemísťování zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z těchto pásem a těmito pásmy.

| (2) | Zimní podmínky v určitých částech regionů Společenství postižených katarální horečkou ovcí vedly k nečinnosti vektorů a v důsledku toho k zastavení šíření viru katarální horečky ovcí. |
| --- | --- |

(2)

Zimní podmínky v určitých částech regionů Společenství postižených katarální horečkou ovcí vedly k nečinnosti vektorů a v důsledku toho k zastavení šíření viru katarální horečky ovcí.

| (3) | Odpovídajícím způsobem je vhodné stanovit pravidla pro přiznávání odchylek ze zákazu přemísťování pro zvířata v dotyčných částech uzavřených pásem v obdobích, kdy je prokázána nepřítomnost viru a vektorů. |
| --- | --- |

(3)

Odpovídajícím způsobem je vhodné stanovit pravidla pro přiznávání odchylek ze zákazu přemísťování pro zvířata v dotyčných částech uzavřených pásem v obdobích, kdy je prokázána nepřítomnost viru a vektorů.

| (4) | Pokud od nečinnosti vektorů uběhlo období delší než období sérokonverze, s přijatelnou mírou rizika je možné z uzavřených pásem přemísťovat séronegativní zvířata, neboť nemohou být nakažená, ani se nemohou nakazit. Zvířata, jež jsou séropozitivní, avšak virologicky negativní (negativní, pokud jde o polymerázovou řetězovou reakci – PCR), je rovněž možné přemísťovat, neboť nejsou viremická a nemohou se takovými stát. |
| --- | --- |

(4)

Pokud od nečinnosti vektorů uběhlo období delší než období sérokonverze, s přijatelnou mírou rizika je možné z uzavřených pásem přemísťovat séronegativní zvířata, neboť nemohou být nakažená, ani se nemohou nakazit. Zvířata, jež jsou séropozitivní, avšak virologicky negativní (negativní, pokud jde o polymerázovou řetězovou reakci – PCR), je rovněž možné přemísťovat, neboť nejsou viremická a nemohou se takovými stát.

| (5) | Zvířata narozená po nečinnosti vektorů nemohou být nakažená, a proto je možné je z uzavřeného pásma při nečinnosti vektoru bezpečně přemísťovat. |
| --- | --- |

(5)

Zvířata narozená po nečinnosti vektorů nemohou být nakažená, a proto je možné je z uzavřeného pásma při nečinnosti vektoru bezpečně přemísťovat.

| (6) | Vzhledem k tomu, že sledovatelnost přemísťování těchto zvířat musí podléhat přísným kontrolám, takovéto přemísťování by se mělo omezit na přemísťování uvnitř členského státu do hospodářství registrovaných příslušným orgánem přijímajícího hospodářství. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že sledovatelnost přemísťování těchto zvířat musí podléhat přísným kontrolám, takovéto přemísťování by se mělo omezit na přemísťování uvnitř členského státu do hospodářství registrovaných příslušným orgánem přijímajícího hospodářství.

| (7) | Takovéto přemísťování musí být dále ukončeno v okamžiku, kdy se v epidemiologicky rozhodné oblasti dotyčných uzavřených pásem obnoví činnost vektoru. |
| --- | --- |

(7)

Takovéto přemísťování musí být dále ukončeno v okamžiku, kdy se v epidemiologicky rozhodné oblasti dotyčných uzavřených pásem obnoví činnost vektoru.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 3 rozhodnutí 2003/828/ES se mění takto:

| a) | Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Aniž je dotčen odstavec 3a, vnitrostátní zásilky zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z uzavřeného pásma podle přílohy I jsou vyňaty ze zákazu přemísťování za předpokladu, že zvířata, jejich sperma, vajíčka a embrya odpovídají podmínkám uvedeným v příloze II, nebo – v případě Španělska, Francie, Itálie a Portugalska – že vyhovují odstavci 2, nebo – v případě Řecka – že vyhovují odstavci 3.“ |
| --- | --- |

a)

Odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Aniž je dotčen odstavec 3a, vnitrostátní zásilky zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z uzavřeného pásma podle přílohy I jsou vyňaty ze zákazu přemísťování za předpokladu, že zvířata, jejich sperma, vajíčka a embrya odpovídají podmínkám uvedeným v příloze II, nebo – v případě Španělska, Francie, Itálie a Portugalska – že vyhovují odstavci 2, nebo – v případě Řecka – že vyhovují odstavci 3.“

| b) | Za odstavec 3 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:
  „3a.   Uplyne-li v epidemiologicky rozhodné oblasti uzavřených pásem podle přílohy I více než 40 dnů ode dne, kdy vektor přestal být aktivní, příslušný orgán může přiznat odchylky ze zákazu přemísťování pro vnitrostátní zásilky těchto zvířat:






  a) | zvířata určená pro hospodářství registrovaná pro tento účel příslušným orgánem přijímajícího hospodářství, jež je možné z takovýchto hospodářství přemísťovat pouze na jatka; |
| --- | --- | --- |

b)

Za odstavec 3 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:

„3a.   Uplyne-li v epidemiologicky rozhodné oblasti uzavřených pásem podle přílohy I více než 40 dnů ode dne, kdy vektor přestal být aktivní, příslušný orgán může přiznat odchylky ze zákazu přemísťování pro vnitrostátní zásilky těchto zvířat:

a)

zvířata určená pro hospodářství registrovaná pro tento účel příslušným orgánem přijímajícího hospodářství, jež je možné z takovýchto hospodářství přemísťovat pouze na jatka;

| b) | zvířata sérologicky (ELISA nebo AGID) negativní nebo sérologicky pozitivní, avšak virologicky (pokud jde o polymerázovou řetězovou reakci – PCR) negativní; nebo |
| --- | --- |

b)

zvířata sérologicky (ELISA nebo AGID) negativní nebo sérologicky pozitivní, avšak virologicky (pokud jde o polymerázovou řetězovou reakci – PCR) negativní; nebo

| c) | zvířata narozená po datu nečinnosti vektoru. |
| --- | --- |

c)

zvířata narozená po datu nečinnosti vektoru.

Příslušný orgán přizná odchylky stanovené v tomto odstavci pouze v průběhu období nečinnosti vektoru.

Pokud se na základě programu epizootologického dozoru podle čl. 9 odst. 1 písm. b) směrnice 2000/75/ES zjistí, že se činnost vektoru v dotyčném uzavřeném pásmu obnovila, příslušný orgán zajistí, aby se takovéto odchylky již nepoužívaly.“

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 19. března 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 74.

1

(2)  Úř. věst. L 311, 27.11.2003, s. 41. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/138/ES (Úř. věst. L 47, 18.2.2005, s. 38).

2

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. března 2005,

kterým se stanoví veterinární podmínky a požadavky na veterinární osvědčení pro dovoz embryí skotu do Společenství

(oznámeno pod číslem K(2005) 543)

(Text s významem pro EHP)

(2005/217/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 89/556/EHS ze dne 25. září 1989 o veterinárních otázkách obchodu s embryi skotu ve Společenství a dovozu těchto embryí ze třetích zemí (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 a čl. 9 odst. 1 první pododstavec písm. b) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 91/270/EHS ze dne 14. května 1991, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž členské státy povolují dovoz embryí skotu (2), stanoví, že členské státy smějí dovážet embrya skotu pouze ze třetích zemí, které jsou uvedeny na seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 91/270/EHS ze dne 14. května 1991, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž členské státy povolují dovoz embryí skotu (2), stanoví, že členské státy smějí dovážet embrya skotu pouze ze třetích zemí, které jsou uvedeny na seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (2) | Směrnice 89/556/EHS stanoví, že se má sestavit seznam týmů pro odběr embryí skotu a týmů pro produkci embryí skotu, které jsou oprávněny ve třetích zemích odebírat, ošetřovat nebo skladovat embrya skotu určená pro Společenství. Uvedený seznam stanoví rozhodnutí Komise 92/452/EHS ze dne 30. července 1992, kterým se stanoví seznam týmů pro odběr embryí a týmů pro produkci embryí schválených ve třetích zemích pro vývoz embryí skotu do Společenství (3). |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 89/556/EHS stanoví, že se má sestavit seznam týmů pro odběr embryí skotu a týmů pro produkci embryí skotu, které jsou oprávněny ve třetích zemích odebírat, ošetřovat nebo skladovat embrya skotu určená pro Společenství. Uvedený seznam stanoví rozhodnutí Komise 92/452/EHS ze dne 30. července 1992, kterým se stanoví seznam týmů pro odběr embryí a týmů pro produkci embryí schválených ve třetích zemích pro vývoz embryí skotu do Společenství (3).

| (3) | Rozhodnutí Komise 92/471/EHS ze dne 2. září 1992 o veterinárních podmínkách a veterinárním osvědčení pro dovoz embryí skotu ze třetích zemí (4) stanoví, že členské státy smějí povolit pouze dovoz takových embryí skotu, která odpovídají zárukám stanoveným ve veterinárních osvědčeních v příloze uvedeného rozhodnutí. Uvedené přílohy také zahrnují seznamy třetích zemí schválených pro používání veterinárních osvědčení stanovených v uvedeném rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 92/471/EHS ze dne 2. září 1992 o veterinárních podmínkách a veterinárním osvědčení pro dovoz embryí skotu ze třetích zemí (4) stanoví, že členské státy smějí povolit pouze dovoz takových embryí skotu, která odpovídají zárukám stanoveným ve veterinárních osvědčeních v příloze uvedeného rozhodnutí. Uvedené přílohy také zahrnují seznamy třetích zemí schválených pro používání veterinárních osvědčení stanovených v uvedeném rozhodnutí.

| (4) | Směrnice 89/556/EHS stanoví, že z jednoho členského státu do jiného se smějí zasílat jenom ta embrya skotu, která byla počata v důsledku umělé inseminace nebo oplodnění in vitro spermatem dárce z inseminační stanice schválené příslušným orgánem k odběru, zpracování a skladování spermatu nebo spermatem dovezeným v souladu se směrnicí Rady 88/407/EHS ze dne 14. června 1988 o veterinárních požadavcích na obchod se spermatem skotu uvnitř Společenství a na jeho dovoz (5). |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 89/556/EHS stanoví, že z jednoho členského státu do jiného se smějí zasílat jenom ta embrya skotu, která byla počata v důsledku umělé inseminace nebo oplodnění in vitro spermatem dárce z inseminační stanice schválené příslušným orgánem k odběru, zpracování a skladování spermatu nebo spermatem dovezeným v souladu se směrnicí Rady 88/407/EHS ze dne 14. června 1988 o veterinárních požadavcích na obchod se spermatem skotu uvnitř Společenství a na jeho dovoz (5).

| (5) | Mezinárodní společnost pro přenos embryí (IETS) posoudila riziko přenosu některých nakažlivých chorob prostřednictvím embryí jako zanedbatelné, pokud se mezi odběrem a přenosem s uvedenými embryi řádně manipuluje. V zájmu zdraví zvířat by však měla být přesto učiněna preventivní ochranná opatření, pokud jde o sperma používané pro oplodnění. |
| --- | --- |

(5)

Mezinárodní společnost pro přenos embryí (IETS) posoudila riziko přenosu některých nakažlivých chorob prostřednictvím embryí jako zanedbatelné, pokud se mezi odběrem a přenosem s uvedenými embryi řádně manipuluje. V zájmu zdraví zvířat by však měla být přesto učiněna preventivní ochranná opatření, pokud jde o sperma používané pro oplodnění.

| (6) | Požadavky Společenství na dovoz embryí skotu by měly být alespoň tak přísné jako požadavky na obchod s embryi skotu uvnitř Společenství, zejména pokud jde o sperma používané k oplodnění. V důsledku uplatnění nových, přísnějších požadavků rozhodnutí 92/471/EHS ve znění rozhodnutí 2004/786/ES došlo k problémům v obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Požadavky Společenství na dovoz embryí skotu by měly být alespoň tak přísné jako požadavky na obchod s embryi skotu uvnitř Společenství, zejména pokud jde o sperma používané k oplodnění. V důsledku uplatnění nových, přísnějších požadavků rozhodnutí 92/471/EHS ve znění rozhodnutí 2004/786/ES došlo k problémům v obchodu.

| (7) | V důsledku uvedených problémů požádali vývozci a dovozci o přechodné období na přizpůsobení se těmto novým, přísnějším požadavkům na sperma skotu používaného k oplodnění oocytů pro vývoz embryí do Společenství. Je tedy třeba na určitou dobu a s výhradou některých podmínek povolit dovoz embryí skotu odebraných nebo vyprodukovaných za podmínek stanovených v příloze III tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(7)

V důsledku uvedených problémů požádali vývozci a dovozci o přechodné období na přizpůsobení se těmto novým, přísnějším požadavkům na sperma skotu používaného k oplodnění oocytů pro vývoz embryí do Společenství. Je tedy třeba na určitou dobu a s výhradou některých podmínek povolit dovoz embryí skotu odebraných nebo vyprodukovaných za podmínek stanovených v příloze III tohoto rozhodnutí.

| (8) | V zájmu jasnosti právních předpisů Společenství by mělo být zrušeno rozhodnutí 91/270/EHS a 92/471/EHS a nahradit je tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu jasnosti právních předpisů Společenství by mělo být zrušeno rozhodnutí 91/270/EHS a 92/471/EHS a nahradit je tímto rozhodnutím.

| (9) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členské státy dovážejí pouze embrya skotu (dále jen „embrya“), která byla odebrána nebo vyprodukována ve třetích zemích uvedených na seznamu v příloze I tohoto rozhodnutí schválenými týmy pro odběr embryí nebo schválenými týmy pro produkci embryí uvedenými na seznamu v příloze rozhodnutí 92/452/EHS.

Článek 2

Členské státy povolují dovoz embryí, která odpovídají doplňkovým zárukám stanoveným ve vzoru veterinárního osvědčení v příloze II.

Článek 3

Odchylně od článku 2 povolí členské státy do 31. prosince 2006 dovážet ze třetích zemí uvedených v příloze I embrya, která odpovídají:

| a) | doplňkovým zárukám stanoveným ve vzoru veterinárního osvědčení v příloze III a |
| --- | --- |

a)

doplňkovým zárukám stanoveným ve vzoru veterinárního osvědčení v příloze III a

| b) | těmto podmínkám:






  i) | embrya musí být odebrána nebo vyprodukována před 1. lednem 2006, |
| --- | --- | --- |

b)

těmto podmínkám:

i)

embrya musí být odebrána nebo vyprodukována před 1. lednem 2006,

| ii) | embrya smějí být použita jenom pro implantaci do samičích kusů skotu, které se zdržují v členském státu určení uvedeném ve veterinárním osvědčení, |
| --- | --- |

ii)

embrya smějí být použita jenom pro implantaci do samičích kusů skotu, které se zdržují v členském státu určení uvedeném ve veterinárním osvědčení,

| iii) | embrya nesmějí být předmětem obchodu uvnitř Společenství. |
| --- | --- |

iii)

embrya nesmějí být předmětem obchodu uvnitř Společenství.

Článek 4

Zrušují se rozhodnutí 91/270/EHS a 92/471/EHS.

Článek 5

Toto rozhodnutí se použije ode dne 5. dubna 2005.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 302, 19.10.1989, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 134, 29.5.1991, s. 56. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/52/ES (Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 67).

2

(3)  Úř. věst. L 250, 29.8.1992, s. 40. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/29/ES (Úř. věst. L 15, 19.1.2005, s. 34).

3

(4)  Úř. věst. L 270, 15.9.1992, s. 27. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/786/ES (Úř. věst. L 346, 23.11.2004, s. 32).

4

(5)  Úř. věst. L 194, 22.7.1988, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 2004/101/ES (Úř. věst. L 30, 4.2.2004, s. 15).

5

---

PŘÍLOHA I

| Kód ISO | Země | Veterinární osvědčení, které se má použít | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Argentina | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| AU | Austrálie | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | Doplňkové záruky podle bodu 11.5.2 osvědčení v příloze II nebo III jsou povinné. |
| CA | Kanada | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| CH | Švýcarsko (2) | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| HR | Chorvatsko | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| IL | Izrael | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| MK | Bývalá jugoslávská republika Makedonie (1) | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| NZ | Nový Zéland | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| RO | Rumunsko | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |
| US | Spojené státy americké | PŘÍLOHA II | PŘÍLOHA III (3) | |

Kód ISO

Země

Veterinární osvědčení, které se má použít

Poznámky

AR

Argentina

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

AU

Austrálie

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

Doplňkové záruky podle bodu 11.5.2 osvědčení v příloze II nebo III jsou povinné.

CA

Kanada

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

CH

Švýcarsko (2)

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

HR

Chorvatsko

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

IL

Izrael

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

MK

Bývalá jugoslávská republika Makedonie (1)

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

NZ

Nový Zéland

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

RO

Rumunsko

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

US

Spojené státy americké

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III (3)

---

(1)  Prozatímní kód, kterým není dotčeno definitivní označení této země, které má být přiděleno po uzavření jednání, jež v současnosti probíhají na úrovni Organizace spojených národů.

(2)  Bez dotčení zvláštních požadavků na osvědčení stanovených případnou relevantní dohodou Společenství se třetími zeměmi.

(3)  Použitelné do dne uvedeného v článku 4 rozhodnutí 2005/217/ES.

---

PŘÍLOHA II

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA III

Image

Image

Image

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/50

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. března 2005,

kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu ze Saúdské Arábie

(oznámeno pod číslem K(2005) 563)

(Text s významem pro EHP)

(2005/218/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jménem Komise byla v Saúdské Arábii provedena inspekce za účelem přezkoumání podmínek, za kterých jsou produkty rybolovu produkovány, skladovány a odesílány do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Jménem Komise byla v Saúdské Arábii provedena inspekce za účelem přezkoumání podmínek, za kterých jsou produkty rybolovu produkovány, skladovány a odesílány do Společenství.

| (2) | Požadavky právních předpisů Saúdské Arábie týkající se inspekce zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Požadavky právních předpisů Saúdské Arábie týkající se inspekce zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS.

| (3) | Orgán „General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)“ je schopen účinně ověřovat provádění platných předpisů. |
| --- | --- |

(3)

Orgán „General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)“ je schopen účinně ověřovat provádění platných předpisů.

| (4) | GDQCL poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro hygienické kontroly a dohled nad produkty rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné požadavkům uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(4)

GDQCL poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro hygienické kontroly a dohled nad produkty rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné požadavkům uvedené směrnice.

| (5) | Je vhodné stanovit prováděcí pravidla pro produkty rybolovu dovážené ze Saúdské Arábie do Společenství v souladu se směrnicí 91/493/EHS. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné stanovit prováděcí pravidla pro produkty rybolovu dovážené ze Saúdské Arábie do Společenství v souladu se směrnicí 91/493/EHS.

| (6) | Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992 kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy by měly být vypracovány na základě sdělení GDQCL Komisi. |
| --- | --- |

(6)

Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992 kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS (2). Tyto seznamy by měly být vypracovány na základě sdělení GDQCL Komisi.

| (7) | Je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo po 3 dnech od jeho zveřejnění, čímž by se poskytnulo potřebné přechodné období. |
| --- | --- |

(7)

Je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo po 3 dnech od jeho zveřejnění, čímž by se poskytnulo potřebné přechodné období.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příslušným orgánem určeným k ověřování a potvrzování souladu produktů rybolovu s požadavky směrnice 91/493/EHS je v Saúdské Arábii „General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)“.

Článek 2

Produkty rybolovu dovážené ze Saúdské Arábie do Společenství musejí splňovat požadavky uvedené v článcích 3, 4 a 5.

Článek 3

1.   Ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a sestává z jednoho listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze I.

2.   Toto osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vystaveno alespoň v jednom z úředních jazyků členských států, ve kterém kontroly probíhají.

3.   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí obsahovat jméno, funkci a podpis zástupce GDQCL s razítkem v barvě odlišné od ostatních údajů na osvědčení.

Článek 4

Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel, chladírenských skladů nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.

Článek 5

S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu a produktů určených ke konzervaci musí být všechna balení nesmazatelně označena slovem „SAÚDSKÁ ARÁBIE“ a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.

Článek 6

Toto rozhodnutí se použije ode dne 19. března 2005.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 11. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

PŘÍLOHA I

OSVĚDČENÍ O ZDRAVOTNÍ NEZÁVADNOSTI

pro produkty rybolovu ze Saúdské Arábie určené na vývoz do Evropského společenství s výjimkou mlžů, ostnokožců, pláštěnců a mořských plžů v jakékoli podobě

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

SEZNAM PROVOZOVEN A PLAVIDEL

| Schvalovací č. | Jméno | Město/Region | Schváleno do | Kategorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KSA-01 | National Prawn Company | Al-Laith, Makkah Province | | PPa |
| Vysvětlivky ke kategorii: PPa Závod zpracovávající pouze nebo částečně produkty pocházející z akvakultury (farmové produkty). |

Schvalovací č.

Jméno

Město/Region

Schváleno do

Kategorie

KSA-01

National Prawn Company

Al-Laith, Makkah Province

PPa

Vysvětlivky ke kategorii: PPa Závod zpracovávající pouze nebo částečně produkty pocházející z akvakultury (farmové produkty).

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/55

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. března 2005,

kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Saúdskou Arábii

(oznámeno pod číslem K(2005) 564)

(Text s významem pro EHP)

(2005/219/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 97/296/ES ze dne 22. dubna 1997, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě (2), uvádí seznam zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu k lidské spotřebě. Část I přílohy uvedeného rozhodnutí uvádí seznam zemí a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (3), a část II uvedené přílohy uvádí seznam zemí a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 97/296/ES ze dne 22. dubna 1997, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě (2), uvádí seznam zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu k lidské spotřebě. Část I přílohy uvedeného rozhodnutí uvádí seznam zemí a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh (3), a část II uvedené přílohy uvádí seznam zemí a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2005/218/ES (4) stanoví zvláštní dovozní podmínky pro produkty rybolovu ze Saúdské Arábie. Tato země by proto měla být přidána na seznam v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2005/218/ES (4) stanoví zvláštní dovozní podmínky pro produkty rybolovu ze Saúdské Arábie. Tato země by proto měla být přidána na seznam v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES.

| (3) | V zájmu jasnosti by měl být dotčený seznam nahrazen celý. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu jasnosti by měl být dotčený seznam nahrazen celý.

| (4) | Rozhodnutí 97/296/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 97/296/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Toto rozhodnutí se použije od stejného dne jako rozhodnutí 2005/218/ES, pokud jde o dovoz produktů rybolovu ze Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

(5)

Toto rozhodnutí se použije od stejného dne jako rozhodnutí 2005/218/ES, pokud jde o dovoz produktů rybolovu ze Saúdské Arábie.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 97/296/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 19. března 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 11. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.10.1995, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/41/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 33).

1

(2)  Úř. věst. L 122, 14.5.1997, s. 21. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/71/ES (Úř. věst. L 28, 1.2.2005, s. 45).

2

(3)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  Viz s. 50 tohoto Úředního věstníku.

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Seznam zemí a území, ze kterých je povolen dovoz produktů rybolovu v jakékoli podobě určených k lidské spotřebě

I.   Země a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS

AE– SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

AG– ANTIGUA A BARBUDA

AL– ALBÁNIE

AN– NIZOZEMSKÉ ANTILY

AR– ARGENTINA

AU– AUSTRÁLIE

BD– BANGLADÉŠ

BG– BULHARSKO

BR– BRAZÍLIE

BZ– BELIZE

CA– KANADA

CH– ŠVÝCARSKO

CI– POBŘEŽÍ SLONOVINY

CL– CHILE

CN– ČÍNA

CO– KOLUMBIE

CR– KOSTARIKA

CS– SRBSKO a ČERNÁ HORA (1)

CU– KUBA

CV– KAPVERDY

EC– EKVÁDOR

EG– EGYPT

FK– FALKLANDY

GA– GABON

GH– GHANA

GL– GRÓNSKO

GM– GAMBIE

GN– GUINEA

GT– GUATEMALA

GY– GUYANA

HK– HONGKONG

HN– HONDURAS

HR– CHORVATSKO

ID– INDONÉSIE

IN– INDIE

IR– IRÁN

JM– JAMAJKA

JP– JAPONSKO

KE– KEŇA

KR– JIŽNÍ KOREA

KZ– KAZACHSTÁN

LK– SRÍ LANKA

MA– MAROKO

MG– MADAGASKAR

MR– MAURITÁNIE

MU– MAURICIUS

MV– MALEDIVY

MX– MEXIKO

MY– MALAJSIE

MZ– MOSAMBIK

NA– NAMIBIE

NC– NOVÁ KALEDONIE

NG– NIGÉRIE

NI– NIKARAGUA

NZ– NOVÝ ZÉLAND

OM– OMÁN

PA– PANAMA

PE– PERU

PG– PAPUA – NOVÁ GUINEA

PH– FILIPÍNY

PF– FRANCOUZSKÁ POLYNÉSIE

PM– ST PIERRE A MIQUELON

PK– PÁKISTÁN

RO– RUMUNSKO

RU– RUSKO

SA– SAÚDSKÁ ARÁBIE

SC– SEYCHELY

SG– SINGAPUR

SN– SENEGAL

SR– SURINAME

SV– SALVADOR

TH– THAJSKO

TN– TUNISKO

TR– TURECKO

TW– TCHAJ-WAN

TZ– TANZANIE

UG– UGANDA

UY– URUGUAY

VE– VENEZUELA

VN– VIETNAM

YE– JEMEN

YT– MAYOTTE

ZA– JIŽNÍ AFRIKA

ZW– ZIMBABWE

II.   Země a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 95/408/ES

AM– ARMÉNIE (2)

AO– ANGOLA

AZ– ÁZERBÁJDŽÁN (3)

BJ– BENIN

BS– BAHAMY

BY– BĚLORUSKO

CG– KONŽSKÁ REPUBLIKA (4)

CM– KAMERUN

DZ– ALŽÍRSKO

ER– ERITREA

FJ– FIDŽI

GD– GRENADA

IL– IZRAEL

MM– MYANMAR

SB– ŠALAMOUNOVY OSTROVY

SH– SVATÁ HELENA

TG– TOGO

US– SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ.“

---

(1)  Nezahrnuje Kosovo podle Usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

1

(2)  Povolen pouze dovoz živých raků (Astacus leptodactylus) určených k přímé lidské spotřebě.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Povolen pouze dovoz kaviáru.

3

(4)  Povolen pouze dovoz produktů rybolovu, které byly odloveny, zmrazeny a zabaleny do konečného balení na moři.

4

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/59

---

SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2005/220/SZBP

ze dne 14. března 2005,

kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu a zrušuje společný postoj 2004/500/SZBP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 15 a 34 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 27. prosince 2001 přijala Rada společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. prosince 2001 přijala Rada společný postoj 2001/931/SZBP o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (1).

| (2) | Dne 17. května 2004 přijala Rada společný postoj 2004/500/SZBP (2), kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. května 2004 přijala Rada společný postoj 2004/500/SZBP (2), kterým se aktualizuje společný postoj 2001/931/SZBP.

| (3) | Společný postoj 2001/931/SZBP stanoví pravidelné přezkoumávání. |
| --- | --- |

(3)

Společný postoj 2001/931/SZBP stanoví pravidelné přezkoumávání.

| (4) | Je třeba aktualizovat přílohu společného postoje 2001/931/SZBP a zrušit společný postoj 2004/500/SZBP. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba aktualizovat přílohu společného postoje 2001/931/SZBP a zrušit společný postoj 2004/500/SZBP.

| (5) | V souladu s kritérii stanovenými v čl. 1 odst. 4 společného postoje 2001/931/SZBP byl vypracován seznam, |
| --- | --- |

(5)

V souladu s kritérii stanovenými v čl. 1 odst. 4 společného postoje 2001/931/SZBP byl vypracován seznam,

PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:

Článek 1

Seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje společný postoj 2001/931/SZBP, je obsažen v příloze.

Článek 2

Zrušuje se společný postoj 2004/500/SZBP.

Článek 3

Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 14. března 2005.

Za Radu

F. BODEN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 93. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2004/500/SZBP (Úř. věst. L 196, 3.6.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 196, 3.6.2004, s. 12.

2

---

PŘÍLOHA

Seznam osob, skupin a subjektů uvedených v článku 1 (1)

1.   OSOBY

| 1. | ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1.2.1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1.2.1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmane“), narozen dne 17.10.1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmane“), narozen dne 17.10.1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (aktivista ETA), narozen dne 7.10.1963 v Durangu (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (aktivista ETA), narozen dne 7.10.1963 v Durangu (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (aktivista ETA; člen Gestoras Pro-amnistía), narozen dne 7.6.1961 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (aktivista ETA; člen Gestoras Pro-amnistía), narozen dne 7.6.1961 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16.10.1966 v Tarutu v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16.10.1966 v Tarutu v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (aktivista ETA; člen K.Madrid), narozen dne 10.11.1971 v Beasain (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (aktivista ETA; člen K.Madrid), narozen dne 10.11.1971 v Beasain (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20.11.1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20.11.1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 10. | ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18.8.1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18.8.1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 11. | ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 12. | ASLI, Rabah, narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, narozen dne 13.5.1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktivista ETA), narozen dne 8.11.1957 v Regil (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktivista ETA), narozen dne 8.11.1957 v Regil (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník

| 15. | DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne 1.2.1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne 1.2.1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1.6.1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1.6.1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktivista ETA), narozen dne 20.12.1977 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktivista ETA), narozen dne 20.12.1977 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktivista ETA), narozen dne 10.1.1958 v Plencii (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktivista ETA), narozen dne 10.1.1958 v Plencii (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10.7.1965 nebo 11.7.1965 v El Dibabiye v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10.7.1965 nebo 11.7.1965 v El Dibabiye v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10.9.1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10.9.1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktivista ETA), narozen dne 29.4.1967 v Guernice (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktivista ETA), narozen dne 29.4.1967 v Guernice (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktivistka ETA), narozena dne 25.4.1961 v Escoriaze (Navarra), průkaz totožnosti č. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktivistka ETA), narozena dne 25.4.1961 v Escoriaze (Navarra), průkaz totožnosti č. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktivista ETA), narozen dne 30.7.1955 v Santurce (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (aktivista ETA), narozen dne 30.7.1955 v Santurce (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník

| 25. | LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30.11.1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30.11.1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14.4.1965 nebo 1.3.1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14.4.1965 nebo 1.3.1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26.12.1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26.12.1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (aktivistka ETA; členka Kas/Ekin), narozena dne 15.3.1967 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (aktivistka ETA; členka Kas/Ekin), narozena dne 15.3.1967 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa‘iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLÁH, narozen dne 7.12.1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa‘iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLÁH, narozen dne 7.12.1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktivista ETA), narozen dne 23.2.1961 v Pamploně (Navarra), průkaz totožnosti č. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktivista ETA), narozen dne 23.2.1961 v Pamploně (Navarra), průkaz totožnosti č. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, narozen dne 25.11.1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, narozen dne 25.11.1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 22.9.1975 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 22.9.1975 v Basauri (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (aktivistka ETA; členka K.Madrid), narozena dne 17.10.1974 v Baracaldo (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (aktivistka ETA; členka K.Madrid), narozena dne 17.10.1974 v Baracaldo (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 18.9.1964 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktivista ETA; člen Jarrai/Haika/Segi), narozen dne 18.9.1964 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktivista ETA; člen K.Madrid), narozen dne 27.2.1968 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktivista ETA; člen K.Madrid), narozen dne 27.2.1968 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11.9.1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11.9.1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktivista ETA; člen K.Madrid), narozen dne 18.9.1963 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktivista ETA; člen K.Madrid), narozen dne 18.9.1963 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23.6.1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23.6.1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14.6.1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14.6.1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15.4.1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15.4.1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 41. | SISON, Jose Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8.2.1939 v Cabugao, Filipíny |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8.2.1939 v Cabugao, Filipíny

| 42. | TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21.4.1964 v Blida (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21.4.1964 v Blida (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (aktivista ETA; člen Herri Batasuna/E.H./Batasuna), narozen dne 25.5.1969 v Ondarroa (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (aktivista ETA; člen Herri Batasuna/E.H./Batasuna), narozen dne 25.5.1969 v Ondarroa (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktivista ETA), narozen dne 21.5.1976 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktivista ETA), narozen dne 21.5.1976 v Bilbau (Vizcaya), průkaz totožnosti č. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (aktivista ETA; člen Kas/Ekin), narozen dne 12.3.1970 v Irúnu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (aktivista ETA; člen Kas/Ekin), narozen dne 12.3.1970 v Irúnu (Guipúzcoa), průkaz totožnosti č. 15.254.214

2.   SKUPINY A SUBJEKTY

| 1. | Abu Nidal Organisation, (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation, (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů)

| 2. | Brigáda mučedníků Al Aksá |
| --- | --- |

2.

Brigáda mučedníků Al Aksá

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir a Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir a Al-Hijra

| 5. | * Antiimperialistické územní jednotky (Nuclei Territoriali Antimperialisti) |
| --- | --- |

5.

* Antiimperialistické územní jednotky (Nuclei Territoriali Antimperialisti)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Ozbrojené jednotky pro komunismus (Nuclei Armati per il Comunismo) |
| --- | --- |

7.

* Ozbrojené jednotky pro komunismus (Nuclei Armati per il Comunismo)

| 8. | Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Buňka proti kapitálu, vězení, vězeňským dozorcům a vězeňským celám (CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) |
| --- | --- |

10.

* Buňka proti kapitálu, vězení, vězeňským dozorcům a vězeňským celám (CCCCC - Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army/Pokračující Irská republikánská armáda (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army/Pokračující Irská republikánská armáda (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baskicko a jeho svoboda (ETA) (Tyto organizace jsou součástí teroristické skupiny ETA: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (také známa jako Herri Batasuna; Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baskicko a jeho svoboda (ETA) (Tyto organizace jsou součástí teroristické skupiny ETA: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (také známa jako Herri Batasuna; Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifašistické skupiny odporu prvního října (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifašistické skupiny odporu prvního října (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj |
| --- | --- |

17.

Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže

| 19. | * Mezinárodní solidarita (Solidarietà Internazionale) |
| --- | --- |

19.

* Mezinárodní solidarita (Solidarietà Internazionale)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL)

| 22. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

22.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 23. | * Loyalist Volunteer Force/Loajalistický dobrovolnický sbor (LVF) |
| --- | --- |

23.

* Loyalist Volunteer Force/Loajalistický dobrovolnický sbor (LVF)

| 24. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů) |
| --- | --- |

24.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů)

| 25. | Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

25.

Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional)

| 26. | New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sison Jose Maria C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA) |
| --- | --- |

26.

New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sison Jose Maria C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA)

| 27. | * Orange Volunteers / Oranžští dobrovolníci (OV) |
| --- | --- |

27.

* Orange Volunteers / Oranžští dobrovolníci (OV)

| 28. | Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození |
| --- | --- |

28.

Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození

| 29. | Palestinský islámský džihád (PIJ) |
| --- | --- |

29.

Palestinský islámský džihád (PIJ)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny

| 31. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

31.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC)

| 32. | * Real IRA / Skutečná IRA |
| --- | --- |

32.

* Real IRA / Skutečná IRA

| 33. | * Rudé brigády pro budování bojové komunistické strany (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) |
| --- | --- |

33.

* Rudé brigády pro budování bojové komunistické strany (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)

| 34. | * Red Hand Defenders/Obránci rudé ruky (RHD) |
| --- | --- |

34.

* Red Hand Defenders/Obránci rudé ruky (RHD)

| 35. | Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia/Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC) |
| --- | --- |

35.

Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia/Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC)

| 36. | * Epanastatiki Pirines/Revoluční buňky |
| --- | --- |

36.

* Epanastatiki Pirines/Revoluční buňky

| 37. | * Dekati Evdomi Noemvri / Revoluční organizace 17. listopadu |
| --- | --- |

37.

* Dekati Evdomi Noemvri / Revoluční organizace 17. listopadu

| 38. | Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol) |
| --- | --- |

38.

Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol)

| 39. | * Revoluční lidový boj/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

39.

* Revoluční lidový boj/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 40. | Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

40.

Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso)

| 41. | Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

41.

Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland)

| 42. | * Brigáda 20. července (Brigata XX Luglio) |
| --- | --- |

42.

* Brigáda 20. července (Brigata XX Luglio)

| 43. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters / Ulsterské obranné sdružení/Ulsterští bojovníci za svobodu (UDA/UFF) |
| --- | --- |

43.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters / Ulsterské obranné sdružení/Ulsterští bojovníci za svobodu (UDA/UFF)

| 44. | Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

44.

Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 45. | * Jednotka pro revoluční proletářskou iniciativu (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) |
| --- | --- |

45.

* Jednotka pro revoluční proletářskou iniciativu (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)

| 46. | * Jednotky pro proletářskou iniciativu (Nuclei di Iniziativa Proletaria) |
| --- | --- |

46.

* Jednotky pro proletářskou iniciativu (Nuclei di Iniziativa Proletaria)

| 47. | * Neformální anarchistická federace (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale) |
| --- | --- |

47.

* Neformální anarchistická federace (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)

---

(1)  Na osoby, skupiny a subjekty označené hvězdičkou se vztahuje pouze článek 4 společného postoje 2001/931/SZBP.

---

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/64

---

Rozhodnutí Rady 2005/221/SZBP

ze dne 14. března 2005,

kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na nařízení (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 2. dubna 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/306/ES, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 2. dubna 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/306/ES, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje rozhodnutí 2004/306/ES (2).

| (2) | Je žádoucí schválit aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001, |
| --- | --- |

(2)

Je žádoucí schválit aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Seznam uvedený v čl. 2 odst.3 rozhodnutí (ES) č. 2580/2001 zní:

| 1. | OSOBY






  1. | ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1. 2. 1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

OSOBY

1.

ABOU, Rabah Naami (také znám jako Naami Hamza; Mihoubi Faycal; Fellah Ahmed; Dafri Rèmi Lahdi), narozen dne 1. 2. 1966 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmane“), narozen dne 17. 10. 1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (také znám jako „švýcarský Abderrahmane“), narozen dne 17. 10. 1964 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26. 6. 1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (také znám jako ABU OMRAN; AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), narozen dne 26. 6. 1967 v Qatif-Bab al Shamal v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsa v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. 10. 1966 v Tarutu v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. 10. 1966 v Tarutu v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 6. | ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20. 11. 1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, narozen dne 20. 11. 1960 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18. 8. 1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (také znám jako Lamine Kamel), narozen dne 18. 8. 1969 v Costantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13. 5. 1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (také znám jako Dahmane Mohamed), narozen dne 13. 5. 1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah, narozen dne 13. 5. 1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, narozen dne 13. 5. 1975 v Ain Taya (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (také znám jako BOUSLIM, Ammar Mansour; SALIM, Hassan Rostom), Libanon, narozen v roce 1960 v Libanonu; libanonský státní příslušník

| 11. | DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne 1. 2. 1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (také znám jako Carreto; Zitoun Mourad), narozen dne 1. 2. 1972 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1. 6. 1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (také znám jako Touil), narozen dne 1. 6. 1970 v Alžírsku (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10. 7. 1965 nebo 11. 7. 1965 v El Dibabiye v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (také znám jako AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), narozen dne 10. 7. 1965 nebo 11. 7. 1965 v El Dibabiye v Saudské Arábii; saudsko-arabský státní příslušník

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10. 9. 1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, narozen dne 10. 9. 1971 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, AHMED; SA-ID; SALWWAN, Samir), Libanon, narozen v roce 1963 v Libanonu, libanonský státní příslušník

| 16. | LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30. 11. 1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (také znám jako Mimiche), narozen dne 30. 11. 1970 v Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. 4. 1965 nebo 1. 3. 1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. 4. 1965 nebo 1. 3. 1964 v Pákistánu; cestovní pas č. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26. 12. 1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (také znám jako Ferdi Omar), narozen dne 26. 12. 1974 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa‘iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLÁH, narozen dne 7. 12. 1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa‘iz (také znám jako MUGHNIYAH, Imad Fayiz), vyšší důstojník zpravodajských služeb hnutí HIZBALLÁH, narozen dne 7. 12. 1962 v Tayr Dibbě v Libanonu, cestovní pas č. 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, narozen dne 25. 11. 1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, narozen dne 25. 11. 1973 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11. 9. 1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (také znám jako Hallasa Farid), narozen dne 11. 9. 1968 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23. 6. 1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (také znám jako Nounou), narozen dne 23. 6. 1963 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14. 6. 1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (také znám jako Gano), narozen dne 14. 6. 1974 v Alžíru (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15. 4. 1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, narozen dne 15. 4. 1971 v Hussein Dey (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 25. | SISON, Jose Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8. 2. 1939 v Cabugao, Filipíny |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA), narozen dne 8. 2. 1939 v Cabugao, Filipíny

| 26. | TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21. 4. 1964 v Blida (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (také znám jako Mouh di Kouba), narozen dne 21. 4. 1964 v Blida (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

| 2. | SKUPINY A SUBJEKTY






  1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů) |
| --- | --- | --- |

2.

SKUPINY A SUBJEKTY

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (také známa jako Revoluční rada Fatáhu, Arabské revoluční brigády, Černé září a Revoluční organizace socialistických muslimů)

| 2. | Brigáda mučedníků Al Aksá |
| --- | --- |

2.

Brigáda mučedníků Al Aksá

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir a Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir a Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (také známa jako AUM, Aum nejvyšší pravda, Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (Islámská skupina) (také známa jako Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Fronta islámských bojovníků Velkého východu (IBDA-C)

| 9. | Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamás (včetně Hamás-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj |
| --- | --- |

10.

Nadace Svaté země pro obnovu a rozvoj

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF) – Mezinárodní federace sikhské mládeže

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdská strana pracujících (PKK), (také známa jako KADEK; KONGRA-GEL)

| 14. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

14.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 15. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů) |
| --- | --- |

15.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK nebo MKO) (kromě National Council of Resistance of Iran – Národní rady odporu Íránu (NCRI)) (také známa jako The National Liberation Army of Iran – Národně osvobozenecká armáda Íránu (NLA, militantní křídlo MEK), People's Mujahidin of Iran (PMOI) – Mudžáhidové íránského lidu, Muslim Iranian Student's Society – Muslimská společnost íránských studentů)

| 16. | Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16.

Národně osvobozenecká armáda (Ejército de Liberación Nacional)

| 17. | New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sison Jose Maria C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA) |
| --- | --- |

17.

New Peoples Army (NPA) – Nová lidová armáda, Filipíny, spojená se Sison Jose Maria C. (také znám jako Armando Liwanag; Joma, vůdce NPA)

| 18. | Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození |
| --- | --- |

18.

Palestine Liberation Front (PLF) – Palestinská fronta osvobození

| 19. | Palestinský islámský džihád (PIJ) |
| --- | --- |

19.

Palestinský islámský džihád (PIJ)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) – Lidová fronta za osvobození Palestiny

| 21. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

21.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command – Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny (také známo jako PFLP-General Command, PFLP-GC)

| 22. | Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia / Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC) |
| --- | --- |

22.

Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia / Revoluční ozbrojené síly Kolumbie (FARC)

| 23. | Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol) |
| --- | --- |

23.

Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana (DHKP/C), (také známa jako Devrimci Sol (Revoluční levice), Dev Sol)

| 24. | Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

24.

Světlá stezka (SL) (Sendero Luminoso)

| 25. | Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

25.

Stichting Al Aqsa (nadace Al Aksá) (také známa jako Stichting Al Aqsa Nederland; Al Aqsa Nederland)

| 26. | Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

26.

Spojené síly/skupiny pro sebeobranu Kolumbie (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Článek 2

Zrušuje se rozhodnutí 2004/306/ES.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Nabývá účinku dnem zveřejnění.

V Bruselu dne 14. března 2005.

Za Radu

F. BODEN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 70. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 745/2003 (Úř. věst. L 106, 29.4.2003, s. 22).

1

(2)  Úř. věst. L 99, 3.4.2004, s. 28.

2

---

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/67

---

RÁMCOVÉ ROZHODNUTÍ RADY 2005/222/SVV

ze dne 24. února 2005

o útocích proti informačním systémům

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29, čl. 30 odst. 1 písm. a), čl. 31 odst. 1 písm. e) a čl. 34 odst. 2 písm. b) této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem tohoto rámcového rozhodnutí je zlepšit spolupráci mezi justičními a jinými příslušnými orgány, včetně policie a dalších donucovacích orgánů členských států, prostřednictvím sbližování trestněprávních předpisů v členských státech v oblasti útoků proti informačním systémům. |
| --- | --- |

(1)

Cílem tohoto rámcového rozhodnutí je zlepšit spolupráci mezi justičními a jinými příslušnými orgány, včetně policie a dalších donucovacích orgánů členských států, prostřednictvím sbližování trestněprávních předpisů v členských státech v oblasti útoků proti informačním systémům.

| (2) | Existují důkazy o útocích proti informačním systémům, zejména v důsledku hrozby organizované trestné činnosti, a rostoucí obavy z možných teroristických útoků proti informačním systémům, které tvoří součást kritické infrastruktury členských států. To představuje hrozbu z hlediska dosažení bezpečnější informační společnosti a prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a proto vyžaduje reakci na úrovni Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Existují důkazy o útocích proti informačním systémům, zejména v důsledku hrozby organizované trestné činnosti, a rostoucí obavy z možných teroristických útoků proti informačním systémům, které tvoří součást kritické infrastruktury členských států. To představuje hrozbu z hlediska dosažení bezpečnější informační společnosti a prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a proto vyžaduje reakci na úrovni Evropské unie.

| (3) | Účinná reakce na tyto hrozby vyžaduje komplexní přístup k síťové a informační bezpečnosti, jak je zdůrazněno v akčním plánu eEvropa ve sdělení Komise „Síťová a informační bezpečnost: návrh přístupu evropské politiky“ a v usnesení Rady ze dne 28. ledna 2002 o společném přístupu a konkrétních krocích v oblasti síťové a informační bezpečnosti (2). |
| --- | --- |

(3)

Účinná reakce na tyto hrozby vyžaduje komplexní přístup k síťové a informační bezpečnosti, jak je zdůrazněno v akčním plánu eEvropa ve sdělení Komise „Síťová a informační bezpečnost: návrh přístupu evropské politiky“ a v usnesení Rady ze dne 28. ledna 2002 o společném přístupu a konkrétních krocích v oblasti síťové a informační bezpečnosti (2).

| (4) | Potřeba dále zvyšovat povědomí o otázkách souvisejících s informační bezpečností a poskytovat praktickou pomoc byla rovněž zdůrazněna v usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. září 2001. |
| --- | --- |

(4)

Potřeba dále zvyšovat povědomí o otázkách souvisejících s informační bezpečností a poskytovat praktickou pomoc byla rovněž zdůrazněna v usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. září 2001.

| (5) | Významné mezery a rozdíly v právních předpisech členských států v této oblasti mohou ztěžovat boj proti organizované trestné činnosti a terorismu a mohou komplikovat účinnou policejní a soudní spolupráci v oblasti útoků proti informačním systémům. Nadnárodní a bezhraniční povaha moderních informačních systémů znamená, že útoky proti takovým systémům jsou často přeshraničního rázu, což zdůrazňuje naléhavou potřebu dalších kroků pro sbližování trestněprávních předpisů v této oblasti. |
| --- | --- |

(5)

Významné mezery a rozdíly v právních předpisech členských států v této oblasti mohou ztěžovat boj proti organizované trestné činnosti a terorismu a mohou komplikovat účinnou policejní a soudní spolupráci v oblasti útoků proti informačním systémům. Nadnárodní a bezhraniční povaha moderních informačních systémů znamená, že útoky proti takovým systémům jsou často přeshraničního rázu, což zdůrazňuje naléhavou potřebu dalších kroků pro sbližování trestněprávních předpisů v této oblasti.

| (6) | Akční plán Rady a Komise o tom, jak nejlépe provést ustanovení Amsterodamské smlouvy o prostoru svobody, bezpečnosti a práva (3), závěry Evropské rady z Tampere konané ve dnech 15.–16. října 1999, závěry Evropské rady ze Santa Maria da Feira konané ve dnech 19.–20. června 2000, stejně jako Komise ve svém „vysvědčení“ a Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 19. května 2000 uvádějí nebo vyzývají k legislativním krokům proti trestné činnosti v oblasti špičkové techniky, včetně společných definic, obvinění a sankcí. |
| --- | --- |

(6)

Akční plán Rady a Komise o tom, jak nejlépe provést ustanovení Amsterodamské smlouvy o prostoru svobody, bezpečnosti a práva (3), závěry Evropské rady z Tampere konané ve dnech 15.–16. října 1999, závěry Evropské rady ze Santa Maria da Feira konané ve dnech 19.–20. června 2000, stejně jako Komise ve svém „vysvědčení“ a Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 19. května 2000 uvádějí nebo vyzývají k legislativním krokům proti trestné činnosti v oblasti špičkové techniky, včetně společných definic, obvinění a sankcí.

| (7) | Je nutné doplnit práci vykonanou mezinárodními organizacemi, zejména práci Rady Evropy na sbližování trestního práva a práci skupiny G8 na nadnárodní spolupráci v oblasti trestné činnosti v oblasti špičkové techniky, zajištěním společného přístupu v této oblasti v rámci Evropské unie. Tato výzva byla dále rozvinuta sdělením Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o „Vytvoření bezpečnější informační společnosti zlepšením bezpečnosti informačních infrastruktur a bojem proti počítačové trestné činnosti“. |
| --- | --- |

(7)

Je nutné doplnit práci vykonanou mezinárodními organizacemi, zejména práci Rady Evropy na sbližování trestního práva a práci skupiny G8 na nadnárodní spolupráci v oblasti trestné činnosti v oblasti špičkové techniky, zajištěním společného přístupu v této oblasti v rámci Evropské unie. Tato výzva byla dále rozvinuta sdělením Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o „Vytvoření bezpečnější informační společnosti zlepšením bezpečnosti informačních infrastruktur a bojem proti počítačové trestné činnosti“.

| (8) | Mělo by dojít ke sblížení trestního práva v oblasti útoků proti informačním systémům, aby se zajistila co možná nejširší policejní a soudní spolupráce v oblasti trestních činů souvisejících s útoky proti informačním systémům a aby se přispělo k boji proti organizované trestné činnosti a terorismu. |
| --- | --- |

(8)

Mělo by dojít ke sblížení trestního práva v oblasti útoků proti informačním systémům, aby se zajistila co možná nejširší policejní a soudní spolupráce v oblasti trestních činů souvisejících s útoky proti informačním systémům a aby se přispělo k boji proti organizované trestné činnosti a terorismu.

| (9) | Všechny členské státy ratifikovaly úmluvu Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat. Osobní údaje zpracované v rámci provádění tohoto rámcového rozhodnutí by měly být chráněny v souladu se zásadami uvedené úmluvy. |
| --- | --- |

(9)

Všechny členské státy ratifikovaly úmluvu Rady Evropy ze dne 28. ledna 1981 o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat. Osobní údaje zpracované v rámci provádění tohoto rámcového rozhodnutí by měly být chráněny v souladu se zásadami uvedené úmluvy.

| (10) | Společné definice v této oblasti, zejména definice informačních systémů a počítačových dat, jsou důležité v zájmu zajištění jednotného přístupu v členských státech při používání tohoto rámcového rozhodnutí. |
| --- | --- |

(10)

Společné definice v této oblasti, zejména definice informačních systémů a počítačových dat, jsou důležité v zájmu zajištění jednotného přístupu v členských státech při používání tohoto rámcového rozhodnutí.

| (11) | Je třeba dosáhnout společného přístupu ke znakům skutkových podstat trestných činů a stanovit tak společné trestné činy protiprávního přístupu do informačního systému, protiprávního zásahu do systému a protiprávního zásahu do dat. |
| --- | --- |

(11)

Je třeba dosáhnout společného přístupu ke znakům skutkových podstat trestných činů a stanovit tak společné trestné činy protiprávního přístupu do informačního systému, protiprávního zásahu do systému a protiprávního zásahu do dat.

| (12) | V zájmu boje proti počítačové trestné činnosti by měl každý členský stát zajistit účinnou soudní spolupráci ve vztahu k trestným činům založeným na druzích jednání uvedených v článcích 2, 3, 4 a 5. |
| --- | --- |

(12)

V zájmu boje proti počítačové trestné činnosti by měl každý členský stát zajistit účinnou soudní spolupráci ve vztahu k trestným činům založeným na druzích jednání uvedených v článcích 2, 3, 4 a 5.

| (13) | Je třeba zamezit přílišné kriminalizaci, zejména v případech menšího významu, jakož i zamezit kriminalizaci držitelů práv a oprávněných osob. |
| --- | --- |

(13)

Je třeba zamezit přílišné kriminalizaci, zejména v případech menšího významu, jakož i zamezit kriminalizaci držitelů práv a oprávněných osob.

| (14) | Je třeba, aby členské státy stanovily sankce za útoky proti informačním systémům. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(14)

Je třeba, aby členské státy stanovily sankce za útoky proti informačním systémům. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

| (15) | Je vhodné stanovit přísnější sankce v případech spáchání útoku proti informačnímu systému v rámci zločinného spolčení, jak je vymezeno ve společné akci 98/733/SVV ze dne 21. prosince 1998, kterou se stanoví, že účast na zločinném spolčení je v členských státech Evropské unie trestným činem (4). Je rovněž vhodné stanovit přísnější sankce pro případy útoku, který způsobil vážné škody nebo poškodil základní zájmy. |
| --- | --- |

(15)

Je vhodné stanovit přísnější sankce v případech spáchání útoku proti informačnímu systému v rámci zločinného spolčení, jak je vymezeno ve společné akci 98/733/SVV ze dne 21. prosince 1998, kterou se stanoví, že účast na zločinném spolčení je v členských státech Evropské unie trestným činem (4). Je rovněž vhodné stanovit přísnější sankce pro případy útoku, který způsobil vážné škody nebo poškodil základní zájmy.

| (16) | Měla by také být učiněna opatření za účelem spolupráce mezi členskými státy v zájmu zajištění účinných kroků proti útokům proti informačním systémům. Členské státy by proto měly za účelem výměny informací využít dosavadní síť operativních kontaktních míst uvedených v doporučení Rady ze dne 25. června 2001 o nepřetržité službě kontaktních míst pro boj proti trestné činnosti páchané prostřednictvím pokročilých technologií (5). |
| --- | --- |

(16)

Měla by také být učiněna opatření za účelem spolupráce mezi členskými státy v zájmu zajištění účinných kroků proti útokům proti informačním systémům. Členské státy by proto měly za účelem výměny informací využít dosavadní síť operativních kontaktních míst uvedených v doporučení Rady ze dne 25. června 2001 o nepřetržité službě kontaktních míst pro boj proti trestné činnosti páchané prostřednictvím pokročilých technologií (5).

| (17) | Jelikož cílů tohoto rámcového rozhodnutí, tedy zajištění trestání útoků proti informačním systémům ve všech členských státech účinnými, přiměřenými a odrazujícími tresty a zdokonalení a podpory soudní spolupráce odstraněním případných komplikací, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože pravidla musejí být společná a slučitelná, a může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(17)

Jelikož cílů tohoto rámcového rozhodnutí, tedy zajištění trestání útoků proti informačním systémům ve všech členských státech účinnými, přiměřenými a odrazujícími tresty a zdokonalení a podpory soudní spolupráce odstraněním případných komplikací, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože pravidla musejí být společná a slučitelná, a může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné.

| (18) | Toto rámcové rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané článkem 6 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, a zejména v kapitolách II a VI této listiny, |
| --- | --- |

(18)

Toto rámcové rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané článkem 6 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, a zejména v kapitolách II a VI této listiny,

PŘIJALA TOTO RÁMCOVÉ ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rámcového rozhodnutí se rozumí:

| a) | „informačním systémem“ jakýkoli přístroj nebo skupina vzájemně propojených nebo přidružených přístrojů, z nichž jeden nebo více provádí na základě programu automatické zpracování počítačových dat, jakož i data těmito přístroji uložená, zpracovaná, opětovně vyhledaná nebo přenesená za účelem jejich provozu, použití, ochrany a údržby; |
| --- | --- |

a)

„informačním systémem“ jakýkoli přístroj nebo skupina vzájemně propojených nebo přidružených přístrojů, z nichž jeden nebo více provádí na základě programu automatické zpracování počítačových dat, jakož i data těmito přístroji uložená, zpracovaná, opětovně vyhledaná nebo přenesená za účelem jejich provozu, použití, ochrany a údržby;

| b) | „počítačovými daty“ jakékoli zachycení skutečností, údajů nebo pojmů ve formě vhodné ke zpracování informačním systémem, včetně programu vhodného k zajištění provedení nějaké funkce informačním systémem; |
| --- | --- |

b)

„počítačovými daty“ jakékoli zachycení skutečností, údajů nebo pojmů ve formě vhodné ke zpracování informačním systémem, včetně programu vhodného k zajištění provedení nějaké funkce informačním systémem;

| c) | „právnickou osobou“ každý právní subjekt, který má toto postavení podle platného vnitrostátního práva, s výjimkou států nebo jiných veřejnoprávních subjektů jednajících při výkonu státní moci a s výjimkou organizací mezinárodního práva veřejného; |
| --- | --- |

c)

„právnickou osobou“ každý právní subjekt, který má toto postavení podle platného vnitrostátního práva, s výjimkou států nebo jiných veřejnoprávních subjektů jednajících při výkonu státní moci a s výjimkou organizací mezinárodního práva veřejného;

| d) | „neoprávněným“ přístup nebo zásah, který není povolen majitelem systému či jiným držitelem práv k systému nebo k jeho části nebo který není povolen vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

d)

„neoprávněným“ přístup nebo zásah, který není povolen majitelem systému či jiným držitelem práv k systému nebo k jeho části nebo který není povolen vnitrostátními právními předpisy.

Článek 2

Protiprávní přístup k informačním systémům

1.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby neoprávněný úmyslný přístup k celému informačnímu systému nebo k některé jeho části byl trestným činem, a to alespoň pokud se nejedná o případ menšího významu.

2.   Každý členský stát může rozhodnout, že jednání uvedené v odstavci 1 je trestné, pouze pokud bylo spácháno překonáním bezpečnostního opatření.

Článek 3

Protiprávní zásah do systému

Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby úmyslné závažné narušení nebo přerušení fungování informačního systému vložením, přenosem, poškozením, vymazáním, znehodnocením, pozměněním, potlačením nebo znepřístupněním počítačových dat, je-li spácháno neoprávněně, bylo trestným činem, a to alespoň pokud se nejedná o případy menšího významu.

Článek 4

Protiprávní zásah do dat

Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby úmyslné vymazání, poškození, znehodnocení, pozměnění, potlačení nebo znepřístupnění počítačových dat v informačním systému bylo trestným činem, je-li spácháno neoprávněně, a to alespoň pokud se nejedná o případy menšího významu.

Článek 5

Návod, pomoc, účastenství a pokus

1.   Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti návodu, pomoci a účastenství na spáchání trestných činů uvedených v článcích 2, 3 a 4.

2.   Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zajištění trestnosti pokusu o spáchání trestných činů uvedených v článcích 2, 3 a 4.

3.   Každý členský stát se může rozhodnout nepoužít odstavec 2 pro trestné činy uvedené v článku 2.

Článek 6

Sankce

1.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby za trestné činy uvedené v článcích 2, 3, 4 a 5 bylo možné uložit účinné, přiměřené a odrazující tresty.

2.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby se na trestné činy uvedené v článcích 3 a 4 vztahovaly tresty odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně 1 až 3 roky.

Článek 7

Přitěžující okolnosti

1.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby se na trestný čin uvedený v čl. 2 odst. 2 a na trestné činy uvedené v článcích 3 a 4 vztahovaly tresty odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně 2 až 5 let, pokud byly spáchány v rámci zločinného spolčení, jak je vymezeno ve společné akci 98/733/SVV, a to nezávisle na výši trestů v ní uvedených.

2.   Členský stát může rovněž přijmout opatření uvedená v odstavci 1, pokud trestný čin způsobil vážné škody nebo poškodil základní zájmy.

Článek 8

Odpovědnost právnických osob

1.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že právnické osoby lze činit odpovědnými za trestné činy uvedené v článcích 2, 3, 4 a 5, které v jejich prospěch spáchá jakákoli osoba jednající samostatně nebo jako člen orgánu dotyčné právnické osoby, která v této právnické osobě působí ve vedoucím postavení na základě:

| a) | oprávnění zastupovat tuto právnickou osobu, nebo |
| --- | --- |

a)

oprávnění zastupovat tuto právnickou osobu, nebo

| b) | pravomoci přijímat rozhodnutí jménem této právnické osoby, nebo |
| --- | --- |

b)

pravomoci přijímat rozhodnutí jménem této právnické osoby, nebo

| c) | pravomoci vykonávat kontrolu v rámci této právnické osoby. |
| --- | --- |

c)

pravomoci vykonávat kontrolu v rámci této právnické osoby.

2.   Kromě případů uvedených v odstavci 1 přijme každý členský stát opatření nezbytná k zajištění odpovědnosti právnických osob v případech, kdy nedostatek dohledu nebo kontroly ze strany osoby uvedené v odstavci 1 umožnil spáchání některého z trestných činů uvedených v článcích 2, 3, 4 a 5 ve prospěch uvedené právnické osoby osobou jí podřízenou.

3.   Odpovědnost právnických osob podle odstavců 1 a 2 nevylučuje trestní stíhání fyzických osob, které jsou pachateli, návodci nebo účastníky při spáchání některého z trestných činů uvedených v článcích 2, 3, 4 a 5.

Článek 9

Sankce ukládané právnickým osobám

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby právnickou osobu odpovědnou podle čl. 8 odst. 1 bylo možné postihnout účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi, které zahrnují pokuty trestní nebo jiné povahy a mohou zahrnovat jiné sankce, například:

| a) | zbavení oprávnění pobírat veřejné výhody nebo podpory; |
| --- | --- |

a)

zbavení oprávnění pobírat veřejné výhody nebo podpory;

| b) | dočasný nebo trvalý zákaz provozování obchodních činností; |
| --- | --- |

b)

dočasný nebo trvalý zákaz provozování obchodních činností;

| c) | uložení soudního dohledu, nebo |
| --- | --- |

c)

uložení soudního dohledu, nebo

| d) | zrušení rozhodnutím soudu. |
| --- | --- |

d)

zrušení rozhodnutím soudu.

2.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby právnickou osobu odpovědnou podle čl. 8 odst. 2 bylo možné postihnout účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi nebo opatřeními.

Článek 10

Soudní pravomoc

1.   Členský stát stanoví svou soudní pravomoc pro trestné činy uvedené v článcích 2, 3, 4 a 5, je-li

| a) | trestný čin zcela nebo zčásti spáchán na jeho území, nebo |
| --- | --- |

a)

trestný čin zcela nebo zčásti spáchán na jeho území, nebo

| b) | pachatel jeho státním příslušníkem, nebo |
| --- | --- |

b)

pachatel jeho státním příslušníkem, nebo

| c) | trestný čin spáchán ve prospěch právnické osoby, která má své sídlo na území daného členského státu. |
| --- | --- |

c)

trestný čin spáchán ve prospěch právnické osoby, která má své sídlo na území daného členského státu.

2.   Při stanovení své soudní pravomoci podle odst. 1 písm. a) každý členský stát zajistí, aby zahrnovala případy, kdy

| a) | pachatel trestný čin spáchal v době své fyzické přítomnosti na jeho území, a to bez ohledu na to, zda byl trestný čin namířen proti informačnímu systému na jeho území či nikoli, nebo |
| --- | --- |

a)

pachatel trestný čin spáchal v době své fyzické přítomnosti na jeho území, a to bez ohledu na to, zda byl trestný čin namířen proti informačnímu systému na jeho území či nikoli, nebo

| b) | trestný čin byl namířen proti informačnímu systému na jeho území, a to bez ohledu na to, zda pachatel spáchal trestný čin v době své fyzické přítomnosti na jeho území či nikoli. |
| --- | --- |

b)

trestný čin byl namířen proti informačnímu systému na jeho území, a to bez ohledu na to, zda pachatel spáchal trestný čin v době své fyzické přítomnosti na jeho území či nikoli.

3.   Členský stát, který v souladu se svými právními předpisy dosud nevydává nebo nepředává své státní příslušníky, přijme opatření nezbytná pro stanovení své soudní pravomoci a stíhání za trestný čin uvedený v článcích 2, 3, 4 a 5, je-li trestný čin spáchán jeho státním příslušníkem mimo jeho území.

4.   Spadá-li trestný čin do soudní pravomoci více členských států a může-li každý z těchto členských států vést účinné trestní stíhání na základě stejných skutečností, spolupracují dotyčné členské státy při rozhodování, který z nich bude pachatele stíhat, aby se soudní řízení pokud možno soustředilo v jednom členském státě. Za tímto účelem se členské státy mohou obracet ke kterékoli instituci nebo využít kteréhokoli mechanismu, který byl k tomuto účelu v Evropské unii zřízen, aby tak usnadnily spolupráci svých soudních orgánů a koordinaci jejich postupu. Postupně je brán zřetel na tyto faktory:

| — | příslušným členským státem je ten, na jehož území byly trestné činy spáchány podle odst. 1 písm. a) a odstavce 2, |
| --- | --- |

—

příslušným členským státem je ten, na jehož území byly trestné činy spáchány podle odst. 1 písm. a) a odstavce 2,

| — | příslušným členským státem je ten, jehož je pachatel státním příslušníkem, |
| --- | --- |

—

příslušným členským státem je ten, jehož je pachatel státním příslušníkem,

| — | příslušným členským státem je ten, na jehož území byl pachatel zadržen. |
| --- | --- |

—

příslušným členským státem je ten, na jehož území byl pachatel zadržen.

5.   Členský stát se může rozhodnout nepoužít úpravu soudní pravomoci uvedenou v odst. 1 písm. b) a odst. 1 písm. c) nebo ji použít pouze pro konkrétní případy nebo okolnosti.

6.   Členské státy uvědomí Generální sekretariát Rady a Komisi, pokud se rozhodnou použít odstavec 5, přičemž v případě potřeby uvedou, pro které konkrétní případy a okolnosti toto rozhodnutí platí.

Článek 11

Výměna informací

1.   Za účelem výměny informací týkajících se trestných činů uvedených v článcích 2, 3, 4 a 5 a v souladu s pravidly ochrany údajů členské státy využívají stávající síť operativních kontaktních míst s nepřetržitým provozem.

2.   Každý členský stát uvědomí Generální sekretariát Rady a Komisi o jím stanoveném kontaktním místě pro výměny informací o trestných činech souvisejících s útoky proti informačním systémům. Generální sekretariát informaci předá ostatním členským státům.

Článek 12

Provedení

1.   Členské státy přijmou opatření nezbytná pro dosažení souladu s tímto rámcovým rozhodnutím do 16. března 2007.

2.   Členské státy sdělí do 16. března 2007 Generálnímu sekretariátu Rady a Komisi znění předpisů, kterými ve svém vnitrostátním právu provádějí povinnosti, jež pro ně vyplývají z tohoto rámcového rozhodnutí. Na základě zprávy vypracované na základě informací a písemné zprávy Komise vyhodnotí Rada do 16. září 2007, do jaké míry členské státy vyhověly ustanovením tohoto rámcového rozhodnutí.

Článek 13

Vstup v platnost

Toto rámcové rozhodnutí vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Radu

N. SCHMIT

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 300 E, 11.12.2003, s. 26.

1

(2)  Úř. věst. C 43, 16.2.2002, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. C 19, 23.1.1999, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 351, 29.12.1998, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 187, 3.7.2001, s. 5.

5

---

Tiskové opravy

| 16.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 69/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 69/72

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 398/2005 ze dne 10. března 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

(
  Úřední věstník Evropské unie L 65 ze dne 11. března 2005
  )

Strana 3, článek 1, „světová tržní cena nevyzrněné bavlny“:

místo:

„19,209 EUR/100 kg“,

má být:

„19,192 EUR/100 kg“.

---