----

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS

8. märts 2005,

Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi ja Poola Vabariigi vabastamise kohta kohustusest kohaldada teatavate liikide suhtes nõukogu direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ ja 2002/57/EÜ, mis käsitlevad vastavalt söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, metsapaljundusmaterjali ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamist

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 525 all)

(Ainult tšehhi-, eesti-, kreeka-, läti-, leedu-, malta- ja poolakeelsed tekstid on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/325/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 23a,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artiklit 23a,

võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali kohta, (3) eriti selle artiklit 18a,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta, (4) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, (5) eriti selle artiklit 28,

võttes arvesse Tšehhi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta ja Poola esitatud taotlusi,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva otsuse lisa I osas nimetatud liikmesriigid vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 66/401/EMÜ, välja arvatud artikli 14 lõige 1, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes.

2.   Käesoleva otsuse lisa II osas nimetatud liikmesriigid vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 66/402/EMÜ, välja arvatud artikli 14 lõige 1 ja Läti puhul ka artikli 19 lõige 1 maisi suhtes, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes.

3.   Käesoleva otsuse lisa III osas nimetatud liikmesriigid vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 68/193/EMÜ, välja arvatud artikkel 12 ja artikli 12 punkt a, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes.

4.   Käesoleva otsuse lisa IV osas nimetatud liikmesriigid vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 1999/105/EÜ, välja arvatud artikli 17 lõige 1, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes.

5.   Käesoleva otsuse lisa V osas nimetatud liikmesriigid vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 2002/57/EÜ, välja arvatud artikkel 17 ja Malta puhul ka artikli 9 lõige 1 päevalille suhtes, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile, Eesti Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Malta Vabariigile ja Poola Vabariigile.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.1.2005, lk 18).

(2)EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.

(3)EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

(4)EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.

(5)EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.7.2003, lk 23).

(6)ELT L 328, 17.12.2003, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1766/2004 (ELT L 315, 14.10.2004, lk 27).

----

LISA

Selgitus

Lühendid

Iga vabastatud liikmesriigi lahtris on märge X.

I osa — direktiiv 66/401/EMÜ

II osa — direktiiv 66/402/EMÜ

III osa — direktiiv 68/193/EMÜ

IV osa — direktiiv 1999/105/EÜ

V osa — direktiiv 2002/57/EÜ

----

Euroopa Keskpank

----

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

15. veebruar 2005,

millega muudetakse suunist EKP/2003/2 Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta ja riikide keskpankade statistilise teabe aruandluse korra kohta rahandus- ja pangandusstatistika valdkonnas

(EKP/2005/4)

(2005/326/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2003/2 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev suunis jõustub 17. veebruaril 2005.

Artikkel 3

Käesolev suunis on adresseeritud RKPdele liikmesriikides, kes on võtnud kasutusele ühisraha kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Frankfurt Maini ääres, 15. veebruar 2005

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

----

(1)ELT L 241, 26.9.2003, lk 1. Suunist on muudetud suunisega EKP/2004/1 (ELT L 83, 20.3.2004, lk 29).

(2)EÜT L 333, 17.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega EKP/2004/21 (ELT L 371, 18.12.2004, lk 42).

----

I LISA

Suunise EKP/2003/2 I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX ja XX lisa muudetakse järgmiselt.

----

(1)  Põhiliste bilansiandmete täielik kirjeldus on esitatud määruse EKP/2001/13 I lisa III osas.

(2)ELT L 58, 3.3.2003, lk 1.”

(3)  Rahaturufondide mõju tähtsusest muude rahaloomeasutuste andmetele vt allpool. Peale selle on mõnedes riikides liigitatud rahaloomeasutuste hulka ka mõned muud asutused; need asutused on kvantitatiivsest seisukohast vähese tähtsusega.

(4)  See kriteerium on täidetud näiteks siis, kui rahaturufondide sektori bilanss mõjutab üht kohustuste kirjet (“rahaturufondide aktsiad/osakud”) ja kaht või rohkemat varade kirjet (nt “riigisisese valitsussektori eurodes emiteeritud väärtpaberid, v.a aktsiad” ja “riigisiseste rahaloomeasutuste eurodes emiteeritud väärtpaberid, v.a aktsiad”). See on samuti täidetud siis, kui rahaturufondide bilanss mõjutab kaht kohustuste kirjet (nt “rahaturufondide aktsiad/osakud” ja “riigisiseste rahaloomeasutuste hoiused eurodes”) ja üht varade kirjet (nt “riigisisese valitsemissektori eurodes emiteeritud väärtpaberid, v.a aktsiad”). See kriteerium ei ole aga täidetud siis, kui rahaturufondide bilanss mõjutab ainult üht kohustuste ja üht varade kirjet.”

(5)  Selle veeruga on hõlmatud muude EL liikmesriikide vääringud (välja arvatud DKK, SEK ja GBP).”

(6)  Võetakse siiski arvesse, et tehinguga kaasnevaid kustutamisi alati andmetes ei esitata, mis tähendab kõrvalekallet määruses EKP/2001/13 ja selle täiendavates juhistes vastuvõetud põhimõtetest.

(7)  Määruse EKP/2001/13 I lisa 1. osa III jao punktides 15 ja 16 (kuuandmed) ja I lisa 1. osa IV jao Punktis 10 (kvartaliandmed) osutatud hoiuste ja laenude näol olevate kohustuste statistilise hindamisega seotud normid.”

(8)  Ülejäänud vääringutes saldosid ei korrigeerita. Andmed USD, JPY ja SFR kohta esitati alates 1998. aasta detsembrist vastavalt 1. detsembri 1998. aasta määruse EKP/1998/16 (rahaloomeasutuste sektori konsolideeritud bilansi kohta, EÜT L 356, 30.12.1998, lk 7) tabelile 5 ning alates 1997. aasta septembrist esitasid riikide keskpangad neid vabatahtlikult muid riigisiseseid andmeallikaid kasutades. Andmed GBP kohta esitasid riikide keskpangad EKP-le vabatahtlikult alates 2001. aasta augustist, lisades võimaluse korral tagasivaatelisi andmeid ja järgides sama struktuuri kui andmete esitamisel muude vääringute kohta määruse EKP/2001/13 tabelis 4 ja alates 2003. aasta jaanuarist määruse EKP/2001/13 tabeli 4 osana. EKP arvutab valuutavahetuse korrigeerimise ka mitteosalevate EL liimesriikide muude vääringute kohta.”

(9)  Riikide keskpangad kasutavad lihtsustatud aruandlusega krediidiasutuste kvartaliandmeid reservibaasi kohta kolme nende laekumisele järgneva kuu andmete esitamisel EKP-le.”

(10)  Mittekohaldatavate bilansikirjete õiget esitamist on kirjeldatud XIII lisas.”

(11)  Määratletud Punktis 3.

(12)  Käesolev suunis osutab BIS aruandlusele, kui see on täielikkuse ja selguse huvides vajalik. BIS ei ole käesoleva suunise adressaat.”

(13)  RKPde osas on emiteeriva sektori asukohariik RKP asukohariik.”

(14)  See on kooskõlas bilansistatistikaga.”

(15)  Nelja objekti — vaatluse väärtus pluss OBS_STATUS, OBS_CONF ja OBS_PRE_BREAK — käsitletakse ühe üksusena. See tähendab, et riikide keskpangad peavad saatma vaatluse kohta kõik täiendavad andmed. (Kui omadusi ei saadeta, kirjutatakse nende eelmised väärtused vaikeväärtustega üle.)

(16)  Kui aegrida (või osa sellest) ei ole kohaliku turu tavade või õigusliku raamistiku tõttu kohaldatav (selle aluseks olev nähtus puudub), teatatakse andmete puudumise väärtus (“-”) vaatluse staatusega M. Puuduvat vaatlust ei tohi kunagi teatada nullina, sest null on normaalne arvväärtus, mis näitab täpselt nullsummaga intressimäära või tegevuse mahtu.

(17)  Need vaatlused omandavad hiljem kindlad väärtused (vaatluse staatuse “A”). Eelmised esialgsed vaatlused kirjutatakse uute parandatud väärtustega üle.”

----

II LISA

"VI LISA

STRUKTUURILISED FINANTSNÄITAJAD

ARUANDLUSKAVA JA KOOSTAMISJUHISED

Sissejuhatus

1. jagu Aruandluskava

2. jagu Koostamisjuhised

1. liide

Riikide keskpankade esitatud andmete põhjal koostatava 14 struktuuri finantsnäitaja aruandluskava

Riik: ...

Vaatlusaasta: ...

2. liide

Panganduse struktuuri finantsnäitajate elektrooniline esitamine — perekonna struktuuri tunnus: ECB_SSI1

Struktuuri finantsnäitajate perekonna struktuur viitab Euroopa Liidu (EL) liikmesriikide krediidiasutuste, kindlustusettevõtete ja pensionifondide sektorite struktuurinäitajatele. See on kavandatud selliselt, et kasutada võimalikult palju ära bilansikirjete statistiliste andmete tarbeks juba määratletud perekonna struktuuride koodide nimekirju ja väärtusi.

1. jagu Mõõtmed

Allpool esitatud tabelis kirjeldatakse perekonna ECB_SSI1 struktuuris kasutatavaid mõõtmeid. Selle statistika jaoks on loetud aegridade tuvastamiseks olulisteks kaheksat mõõdet.

TABEL 1

Perekonna ECB_SSI1 struktuuris kasutatavad mõõtmed

Iga statistiline mõõde neist kaheksast võtab oma väärtused vastavast koodide nimekirjast. Näiteks mõõde REF_AREA (vaatluspiirkond) võtab vastavalt eespool esitatud tabelile oma väärtused koodide nimekirjast CL_AREA_EE. Allpool on kirjeldatud perekonna ECB_SSI1 struktuuri mõõtmeid samas järjekorras, kui need struktuuris esinevad.

Mõõde nr 1: Sagedus (FREQ; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab teatatud andmerea sagedust. Perekonna ECB_SSI1 struktuuris kasutatav aastaandmete väärtus on A, mis võetakse koodide nimekirjast CL_FREQ.

Mõõde nr 2: Vaatluspiirkond (REF_AREA; pikkus: kaks märki)

See mõõde tähistab andmeid esitava asutuse asukohariiki. Sellega seotud koodide nimekiri CL_AREA_EE sisaldab standardset ISO riikide nimekirja ja mõningaid täiendavaid väärtusi, mida on kirjeldatud ka 6. lõigus (Mõõde nr 6: Vastaspoole piirkond). Perekonna ECB_SSI1 struktuuris kasutatav väärtuste alamhulk vastab EL liikmesriikidele.

Mõõde nr. 3: ESA 95 jaotus vaatlussektorite kaupa (REF_SECTOR; pikkus: neli märki)

See mõõde näitab struktuurinäitajate vaatlussektoreid ja on seotud koodide nimekirjaga CL_ESA95_SECTOR. Praegu kasutatakse neljast väärtusest koosnevat alamhulka: krediidiasutused (vastavalt määratlusele ühenduse õiguses) (“122C”), kindlustusettevõtted ja pensionifondid (“1250”), ja eraldi kindlustusettevõtted (“1251”) ja pensionifondid (“1252”).

Mõõde nr 4: Struktuuri finantsnäitaja nimetus (SSI_INDICATOR; pikkus: kolm märki)

See mõõde esindab näitajate nimekirja ja on seotud koodide nimekirjaga CL_SSI_INDICATOR. Näitajatele määratud väärtusi võib tuvastada eesliite järgi. Väärtust H kasutatakse Herfindahli indeksi kohta, väärtust N kõigi absoluutarvudega esindatud näitajate kohta, väärtust S osakaalu ja väärtust T kogumahu näitajate kohta.

Mõõde nr 5: Andmetüüp (DATA_TYPE; pikkus: üks märk)

Seda mõõdet kirjeldab koodide nimekiri CL_DATA_TYPE ning see näitab esitatavate andmete liiki: brutopositsioonid (“1”), ümberliigitamised ja muu korrigeerimine (“5”), muud ümberhindamiskorrigeerimised (“7”) ja täpsustamata (“X”). Väärtust X (täpsustamata) kasutatakse suhtarvude ja indeksite andmeridade esitamiseks, väärtust “1” (positsioonid) kasutatakse aga absoluutarvude ja positsioonide andmeridade esitamiseks (nt töötajate arv; bilansi kogumaht).

Korrigeerimisandmed on kohaldatavad ainult bilansikirjete andmeridade suhtes ega ole kohaldatavad absoluutarvude, suhtarvude ja indeksite suhtes.

Ümberliigitamised ja muu korrigeerimine hõlmavad andmeid esitava sektori bilansi varades ja kohustustes tehtud muudatusi, mis tulenevad 1) muudatustest andmeid esitavas üldkogumis; 2) ettevõtete restruktureerimisest; 3) varade ja kohustuste ümberliigitamisest; ja 4) aruandlusvigade parandamisest, mida ei saa tehnilistel põhjustel kogu asjassepuutuva perioodi positsioonide andmetest kõrvaldada. Eelkõige tuleb Kreeka euroalasse sisenemisest tulenevad muutused katta 2001. aasta ümberliigitamisega.

Muude ümberhindamiskorrektsioonide hulka kuuluvad ka muutused emiteeritud, müüdud või hoitud väärtpaberite hindades ja laenude kustutamisest/väärtuse vähendamisest tulenevad muutused.

Mõõde nr 6: Vastaspoole piirkond (COUNT_AREA; pikkus: kaks märki)

See mõõde esindab struktuurinäitaja vastaspoole asukohapiirkonda. Selle mõistega on seotud koodide nimekiri CL_AREA_EE, mis sisaldab standardset ISO riikide nimekirja ja täiendavaid väärtusi (nt U6 — “Siseriiklikud: sama mis andmeid esitavate krediidiasutuste riik”). Perekonna ECB_SSI1 struktuuri tarbeks kasutatakse järgmist väärtuste alamhulka: riigisisesed (kodu- ehk vaatluspiirkond) (“U6”), muud Euroopa Majanduspiirkonna riigid (kõik riigid peale vaatluspiirkonna) (“A0”) ja Euroopa Majanduspiirkonna välised (“A7”), kui andmeid esitatakse nii euroalalt kui ka väljastpoolt euroala.

Mõõde nr 7: Tehingu vääring (CURRENCY_TRANS; pikkus: kolm märki)

See mõõde kirjeldab struktuurinäitajate vääringut ja on seotud koodide nimekirjaga CL_CURRENCY. Perekonna ECB_SSI1 struktuuris kasutatakse ainult väärtusi “Z01” — kõik vääringud kokku ja “Z0Z”– ei ole kohaldatav.

Mõõde nr 8: Andmerea vääring või eriarvutus (SERIES_DENOM; pikkus: üks märk)

See mõõde täpsustab, kas esitatud andmerida on väljendatud siseriiklikus vääringus või ühises vääringus (euro). See mõiste on kohaldatav ainult bilansikirjete andmerea (nt bilansside kogumahu) suhtes. Perekonna ECB_SSI1 struktuuris kasutatakse koodide nimekirjast CL_SERIES_DENOM ainult kolme väärtust — N “siseriiklik vääring”, E “euro” ja Z “ei ole kohaldatav”). Mitteosalevad liikmesriigid ja Kreeka (ajavahemiku kohta kuni 2000. aasta kaasa arvatud) kasutavad koodi N ja euroala liikmesriigid (kaasa arvates Kreeka alates 2001. aastast) kasutavad koodi E.

EKP-le esitatavate andmeridade struktuuri täielik nimekiri on esitatud 3. liites.

2. jagu Omadused

Lisaks kaheksale andmeridade struktuuri määratlevale mõõtmele on määratletud omaduste hulk (8 14). Need lisatakse vahetatavatele andmetele eri etappidel:

TABEL 2

Struktuuri finantsnäitajate perekonna struktuur (ECB_SSI1): kodeeritud ja kodeerimata omadused

Peale selle iseloomustavad neid omadusi teatavad tehnilised omadused, mis on loetletud järgmises tabelis.

TABEL 3

Riikide keskpankade aruandlus EKP-le. Omaduste üldised tehnilised omadused perekonna ECB_SSI1 struktuuris

Allpool on kirjeldatud kõiki omadusi koos nendega seotud koodide nimekirjaga (märgitud suurtähtedega kujul CL_****), kui see on kohaldatav.

2.1 jagu Kaastasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

2.2 jagu Aegrea tasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

2.3 jagu Vaatluse tasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

Finantsvooge korrigeerivad andmed tuleb esitada, kui need on kättesaadavad, näitajate nr 17, 19, 21, 24 ja 26 kohta. Voogude korrigeerimised puudutavad hindade ümberhindlusi, mahakandmisi, väärtuse vähendamisi ja ümberliigitamisi.

3. jagu Paranduste põhimõtted

Riikide keskpankadel võib osutuda vajalikuks esitatud andmeid parandada. Kohaldatakse järgmisi üldpõhimõtteid:

3. liide

TABEL 1

Positsioonide andmed

Struktuuri finantsnäitajate andmeridade struktuur

TABEL 2

Korrigeerimise andmed

Struktuuri finantsnäitajate andmeridade struktuur

----

(1)  Eurostat kogub seda muutujat samuti, kuid suure viivitusega. Eurostat kasutab järgmist kohaliku üksuse määratlust: “Geograafiliselt tuvastatud kohas asuv ettevõte või selle osa (nt töökoda, vabrik, kontor, kaevandus või depoo). Selles kohas toimub majandustegevus, mille puhul — teatavate eranditega — üks või mitu isikut töötavad (ka osalise ajaga) samale ettevõttele.” Vrd Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Krediidiasutuste statistika metoodikajuhend), versioon 1.8, detsember 2001, lk 11 ja 23. Selle juhendi võib tellida Eurostatilt, kuid ainult inglise keeles.

(2)  Seda näitajat kogub ka Eurostat, kasutades järgmist määratlust: “Tööga hõivatud isikute arv hõlmab kõiki vaatlusüksuses töötavaid isikuid (sealhulgas üksuses töötavaid omanikke, üksuses regulaarselt töötavaid osanikke või aktsionäre ning palgata töötavaid pereliikmeid) ning selliseid väljaspool üksust töötavaid isikuid, kes kuuluvad üksusesse ja saavad üksusest töötasu (nt müügiagendid, käskjalad, hooldus- ja remonditööüksused). Töös osalejate arv hõlmab lühiajaliselt puuduvaid (nt haiguspuhkusel, tasulisel puhkusel või eripuhkusel olevaid) isikuid ja streikijaid, kuid mitte selliseid töötajaid, kes puuduvad töölt määramata aja jooksul. Tööga hõivatud isikute arv hõlmab ka asjaomase riigi õigusaktide alusel osalise tööajaga töötajatena käsitletavaid ettevõttes töötavaid isikuid ning ettevõtte palgalolevaid hooajatöötajaid, praktikante ja kodustöötajaid. Tööga hõivatud isikute arv ei hõlma teistelt ettevõtetelt saadud töötajaid, vaatlusüksuses teiste ettevõtete nimel hooldus- ja remonditöid tegevaid isikuid ega ajateenijaid. Palgata töötavad pereliikmed on isikud, kes elavad koos üksuse omanikuga ning töötavad üksuses regulaarselt, kuid kellel ei ole töölepingut ning kes ei saa tehtud töö eest kindlaksmääratud tasu. Palgata töötavateks pereliikmeteks on ainult sellised isikud, kelle põhitegevus ei ole töötamine mõnes teises üksuses. Märkus: Andmete võrreldavuse kontrollimiseks tuleb märkida, kas see rubriik sisaldab vabatahtlikke töötajaid või mitte. [komisjoni määrus (EÜ) nr 2700/98 ettevõtluse statistikanäitajate määratlemise kohta, kood 16 110]. Märkused: Ettevõtete kontsernide puhul tuleb tagada jaotus ettevõtte tasandil vastavalt jaotuse alusele (tegevdirektorid tuleb sisse arvata; agendid, kes ei ole ettevõtte töötajad, tuleb välja arvata). Töötajate arvu mõõdetakse aasta keskmise arvuna.” Vrd. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Krediidiasutuste statistika metoodikajuhend), versioon 1.8, detsember 2001, lk 34.

(3)  Määruses EKP/2001/13 on siiski lubatud teha üks erand — esitada krediidiasutuste kontsernide kohta konsolideeritud bilansiandmeid (nt Hollandis Rabobank).

(4)  Sellele näitajale vastav ESA 95 sektor on S. 125a. “ESA 95” on Euroopa riikliku ja regionaalse arvepidamise süsteem 1995, esitatud nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa riikliku ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) A lisas (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

(5)EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(6)EÜT L 63, 13.3.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(7)  Sellele näitajale vastav ESA 95 sektor on S. 125b.

(8)  Omadused on statistilised mõisted, mis annavad vahetatavate andmete kohta täiendavat kodeeritud (nt ühik) ja kodeerimata (nt koostamisviis) teavet. “Kohustuslikud” on omadused, mille väärtusi teavad kõik partnerid. “Tingimuslikud” on omadused, mida määratletakse vaid siis, kui need on andmeid esitavale asutusele teada (nt siseriikliku andmerea identifitseerimiskood) või on asjakohased (nt koostamine, katkestused). Omaduste väärtusi vahetatakse vaid siis, kui need esmakordselt seatakse või muutuvad. Igas vahetuses sisaldub vaid vaatluse staatus, mis lisatakse igale vaatlusele.

(9)  Muudatustest teatatakse EKP vastutavale osakonnale faksi/e-postiga.

(10)  EKP tähendab siin EKP statistika peadirektoraati.

(11)  Kui aegrida (või osa sellest) ei ole kohaliku turu tavade või õigusliku raamistiku tõttu kohaldatav (selle aluseks olev nähtus puudub), teatatakse andmete puudumise väärtus (“-”) vaatluse staatusega M.

(12)  Kui kohaliku statistika tingimuste tõttu ei koguta aegrea andmeid teatavatel tähtaegadel või kogu aegrea pikkuse ulatuses (selle aluseks olev nähtus on olemas, kuid seda statistiliselt ei jälgita), teatatakse igal perioodil vaatluse staatusel L andme puudumise väärtus (“-”).

(13)  Need vaatlused omandavad hiljem kindlad väärtused (vaatluse staatuse A). Eelmised esialgsed vaatlused kirjutatakse uute parandatud väärtustega üle.

(14)  Mitteosalevate liikmesriikide ja Kreeka (enne 2000. aastat) osas kasutatakse andmerea struktuuris vääringu tähistamiseks E asemel koodi N.

----

III LISA

“IX LISA

ESITAMISELE KUULUVAD MEMOKIRJED

Aruandluskava

I.   Memokirjed rahaagregaatide ja vastaspoolte tuletamiseks ja hindamiseks

3.   Ringluses olev sularaha, sellest euro pangatähed, siseriiklikus vääringus pangatähed, mündid, euros vääringustatud mündid ja siseriiklikus vääringus mündid (M1 kuni M5)

4.   Euroopa Keskpanga (EKP)/riikide keskpankade emiteeritud kaubeldavate väärtpaberite hoidjad (M6 kuni M8)

EKP/riikide keskpankade emiteeritud võlaväärtpaberid, mis on jaotatud nende hoidja asukohariigi järgi järgmiselt: riigisisesed/muud osalevad liikmesriigid/muu maailm.

5.   Hoiustelt kogunenud intressid (M9, M38)

Hoiustelt kogunenud intress kirjendatakse siis, kui see koguneb (st tekkepõhiselt), mitte siis, kui see tegelikult makstakse (st kassapõhiselt).

6.   Laenudelt kogunenud intress (M38, M42)

Laenudelt saadav intress kirjendatakse siis, kui see koguneb (st tekkepõhiselt), mitte siis, kui see tegelikult makstakse (st kassapõhiselt).

TABEL A

EKP/riikide keskpankade andmed (positsioonid) (1)

TABEL B

Muude rahaloomeasutuste andmed (positsioonid) (4)

7.   Ülejäänud varad/kohustused, sellest euro pangatähtede jaotusega seotud eurosüsteemisisesed kohustused (kirje M13)/nõuded (kirje M18)

Netopositsioonid eurosüsteemi suhtes, mis tulenevad 1) EKP emiteeritud euro pangatähtede jaotusest (8 % kõigist emissioonidest); ja 2) kapitaliosa mehhanismi rakendamisest. Konkreetse riigi keskpanga ja EKP kreedit- või deebet-netopositsiooni määramine bilansi varade või kohustuste poolele toimub vastavalt märgile, st positiivne netopositsioon eurosüsteemi suhtes esitatakse varade poolel ja negatiivne netopositsioon kohustuste poolel.

8.   Muude rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavate väärtpaberite hoidjad tähtaegade kaupa (kirjed M19 kuni M21 ja M28 kuni M30) ja täiendavalt vääringute kaupa (kirjed M22 kuni M27 ja M31 kuni M36)

Rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberid ja rahaturupaberid, mis on jaotatud nende hoidjate asukohariigi järgi kolme järgmisesse rühma: riigisisesed/muud osalevad liikmesriigid/muu maailm. Võlaväärtpaberite ja rahaturupaberite andmed esitatakse jaotusega tähtaegade kaupa (kuni üks aasta, üle ühe aasta ja kuni kaks aastat) ja täiendavalt vääringute kaupa (euro, välisvaluuta).

II.   Memokirjed, millest tuletatakse rahaloomeasutuste intressimäärade statistika kohta kaalumisandmed

TABEL C

Muude rahaloomeasutuste andmed (positsioonid)

III.   Memokirjed MUFA koostamiseks

TABEL D

Kvartaliandmed: RKPd/EKP/muude rahaloomeasutuste andmed (positsioonid)

17.   Kodumajapidamiste netokapital pensionifondide reservides (M70)

Rahaloomeasutuste kohustused seoses kodumajapidamistega tehniliste eraldiste kujul töötajate pensionide jaoks. See osutab tavaliselt töötajate pensionifondidele, mis pole antud sõltumatu asutuste haldamisele.

18.   Väärtpaberid, v.a aktsiad

Nõutav on liigendus sektorite ja tähtaja lõikes, mida pole määruses EKP/2001/13. Siia kuuluvad keskvalitsuse ja muu maailma emiteeritud väärtpaberite, v.a aktsiate, hoiused tähtajaga kuni 1 aasta (siseriiklik M71, M74, muud osalevad liikmesriigid M72, M75) (M73, M76) ning keskvalitsuse ja muu maailma emiteeritud väärtpaberid, v.a aktsiad, tähtajaga üle 1 aasta (siseriiklik M77, M80, muud osalevad liikmesriigid M78, M81) (M79, M82).

19.   Aktsiad ja muud kapital

Eraldi teave noteeritud aktsiate ja investeerimisfondide aktsiate, v.a rahaturufondide aktsiate, osas asukoha lõikes. Noteeritud aktsiad (M83–M85) on aktsiad, mille hinnad on noteeritud tunnustatud väärtpaberibörsil või muu järelturu kaudu. Investeerimisfondide aktsiad (M86–M88), nimetatud ka avatud investeerimisühingute aktsiateks, on aktsiad, mis emiteeritakse finantskorraldusel, kus investeerijate vahendid ühendatakse finants- ja mittefinantsvara, v.a rahaloomesektoriga hõlmatud vara, omandamiseks.

20.   Kindlustuse ettemaksed ja reservid tasumata nõuete jaoks (M89)

See kirje esitab rahaloomeasutuste poolt makstud brutosummade sellele osale, mis jääb järgnevasse raamatupidamisperioodi, pluss veel arveldamata rahaloomeasutuste nõuded.”

----

(1)  EKP ja riigi keskpanga kahepoolse kokkuleppe korral võidakse esitada andmeid finantsvoogude kohta.

(2)  Esitatakse, kui on kättesaadavad.

(3)  Esitatakse, kui on kättesaadavad.

Esmatähtsate kirjete lahtrid on rõhutatud raamis.

(4)  EKP ja riigi keskpanga kahepoolse kokkuleppe korral võidakse esitada andmeid finantsvoogude kohta.

Esmatähtsate kirjete lahtrid on rõhutatud raamis.

EKP ja riigi keskpanga vahelise kokkuleppe kohaselt ei pea riigi keskpank noolega (↑) ja rõhutatud raamiga lahtreid esitama, kui EKP kasutab alternatiivseid andmeallikaid.

(5)  Kooskõlas määrusega EKP/2001/18.

(6)  Vt määrus EKP/2001/18, II lisa, 1. liide: näitajad 6-14.

----

IV LISA

“XIII LISA

STATISTILISTE ANDMETE ELEKTROONILISE VAHETAMISE ARUANDLUSSTANDARDID

EKP BILANSIKIRJETE STATISTIKA

PEREKONNA TUNNUS: ECB_BSI1

Rahaloomeasutuste bilansiandmete statistika kooondbilansi koostamiseks

1.   Perekond ECB_BSI1 ja vastavad koodide nimekirjad

Bilansikirjete (balance sheet items, BSI) perekonda kasutatakse euroala ühtlustatud bilansistatistikas, mida rahaloomeasutuste sektor esitab Euroopa Keskpangale (EKP). Riikide keskpangad koguvad ja agregeerivad riigi tasandil rahaloomeasutuste (välja arvatud riikide keskpankade) bilansikirjete andmed. Riikide keskpangad ja EKP arvutavad ka ise oma bilansikirjete statistika. Riikide keskpangad esitavad EKP-le riikide keskpankade/EKP ja muude rahaloomeasutuste bilansikirjete statistika eraldi brutosummadena ja EKP omakorda koostab kõigepealt rahaloomeasutuste sektori koondbilansi riikide kaupa ja seejärel euroala rahaloomeasutuste sektori koondbilansi (1) ning sellega seotud euroala rahaagregaadid (2).

EKP kasutab rahaloomeasutuste sektori bilansi konsolideeritud kuuandmeid euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete koostamiseks. Tähtsamate bilansikirjete struktuur esitatakse kord kvartalis lisateabena rahandusanalüüsi läbiviimiseks.

Allpool kirjeldatakse üksikasjalikult bilansikirjete perekonna struktuuri mõõtmeid ja omadusi.

Bilansikirjete statistikas loetakse aegrea kindlaksmääramisel oluliseks 11 mõõdet: (3)

TABEL 1

Bilansikirjete perekonna struktuur (ECB_BSI1): Andmerea mõõtmed

Need mõõtmed on statistilised mõisted, mille väärtused võetakse koodide nimekirjast. Harva võib juhtuda, et kodeeritud väärtuste kirjeldus koodide nimekirjas ei vasta täpselt määruse EKP/2001/13 sõnastusele. Näiteks siis, kui koodide nimekiri või selle väärtuste alamhulk on rahvusvaheliselt kokkulepitud nimekiri, mis on juba olemas (nt vastaspoole residentsus).

Sama struktuur võimaldab esitada euroala rahaagregaatide koostamiseks küsitud lisaandmeid: keskvalitsuse varad ja hoiuste näol esinevad kohustused (lähedased asendajad), mida käsitletakse VII lisas.

2.   Mõõtmed

Bilansikirjete perekonna mõõtmete kirjeldus esitatakse allpool andmerea struktuuris esinemise järjekorras. Teavet esitatakse ka iga mõõtme pikkuse (väärtuse formaat, mis näitab märkide arvu) ja aluseks oleva koodide nimekirja kohta (märgitud suurtähtedega CL_****). Näiteks tabeli 1 kohaselt võetakse mõõtme REF_AREA (vaatluspiirkond) väärtused koodide nimekirjast CL_AREA_EE.

2.1.   Mõõde nr 1: Sagedus (FREQ; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab teatatud andmerea sagedust. Kasutatakse koodide nimekirja CL_FREQ. Bilansikirjete perekonna struktuuris kasutatavad koodide väärtused on kuuandmetel M ja kvartaliandmetel Q ning need on selles koodide nimekirjas kasutatavate väärtuste alamhulk.

2.2.   Mõõde nr 2: Vaatluspiirkond (REF_AREA; pikkus: kaks märki)

See mõõde esindab andmeid esitavate asutuste (rahaloomeasutuste) residentriiki. Sellega seotud koodide nimekiri CL_AREA_EE sisaldab standardset ISO riikide nimekirja ja mõningaid täiendavaid väärtusi, mida on kirjeldatud punktis 2.8 (mõõde nr 8: Vastaspoole piirkond). Bilansikirjete perekonna struktuuris kasutatakse vaatluspiirkonna määratlemiseks ainult selle väärtuste alamhulka.

2.3.   Mõõde nr 3: Korrektsiooni näitaja (ADJUSTMENT; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab, kas on kohaldatud hooajalist ja/või tööpäeva korrektsiooni. Vastav koodide nimekiri on CL_ADJUSTMENT. Praegu bilansikirjete perekonna struktuuris kasutatavad koodide väärtused on N — hooaja ja tööpäeva suhtes korrigeerimata ja Y — korrigeeritud tööpäeva ja hooaja suhtes.

2.4.   Mõõde nr 4: Bilansi jaotus sektorite kaupa (BS_REP_SECTOR; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab vaatlussektorit ja on seotud koodide nimekirjaga CL_BS_REP_SECTOR. Selles koodide nimekirjas on rahaloomeasutused jagatud rühmadesse riikide keskpangad/EKP (N) ja muud rahaloomeasutused (krediidiasutused, rahaturufondid ja muud asutused) (A), võttes arvesse nende eraldi bilansse, mille EKP konsolideerib.

Võttes arvesse andmete küsimist keskvalitsuse hoiuste ja varade näol esinevate kohustuste kohta, kasutatakse keskvalitsuse puhul koodi väärtust G.

Sellesse koodide nimekirja kuuluvad ka muud koodide väärtused, mida EKP kasutab euroala rahaagregaatide arvutamiseks ja levitamiseks.

2.5.   Mõõde nr 5: Bilansikirje (BS_ITEM; pikkus: kolm märki)

See mõõde esindab rahaloomeasutuste bilansikirjeid, mida on määratletud määruses EKP/2001/13, ning selle väärtused võetakse koodide nimekirjast CL_BS_ITEM. See on bilansikirjete perekonna struktuuri põhimõõde. Varade ja kohustuste koodide väärtusi eristavad eesliited A või L ja ka sel juhul on väärtuste organiseerimisel ja kodeerimisel järgitud võimalikult kirjetevahelist hierarhilist seost. Täiendavaid, riikide keskpankade (ja EKP) spetsiifilisi bilansikirjeid eristatakse tähega C, mis järgneb varade puhul eesliitele A ja kohustuste puhul eesliitele L.

2.6.   Mõõde nr 6: Algne tähtaeg (MATURITY_ORIG; pikkus: üks märk)

See mõõde esindab bilansikirjete algset tähtaega rahaloomeasutuste bilansis ning on seotud koodide nimekirjaga CL_MATURITY_ORIG.

2.7.   Mõõde nr 7: Andmetüüp (DATA_TYPE; pikkus: üks märk)

Seda mõõdet kirjeldab koodide nimekiri CL_DATA_TYPE ning see näitab esitatavate andmete liiki: tasumata summad perioodi lõpul (positsioonid) (“1”), ümberliigitamised ja muu korrigeerimine (“5”), vahetuskursi korrektsioonid (“6”) (4) ja muud korrektsioonid (muud ümberhindamised ja laenude kustutamine/väärtuse vähendamine) (“7”). Muud koodide väärtused on määratletud selliselt, et võimaldada voogude tuletamist positsioonidest ja vajalikke korrektsioone ning arvutada aasta kasvumäärade tuletamiseks kasutatavat tinglike positsioonide indeksit. EKP kasutab neid täiendavaid koodide väärtusi euroala agregaatide levitamiseks.

2.8.   Mõõde nr 8: Vastaspoole piirkond (COUNT_AREA; pikkus: kaks märki)

See mõõde esindab rahaloomeasutuste bilansikirje vastaspoole residentsuspiirkonda. Selle mõistega seondub koodide nimekiri CL_AREA_EE, mis sisaldab standardset ISO riikide nimekirja ja täiendavaid koodide väärtusi, mida kasutatakse konkreetselt euroala kohta (nt U6 — riigisisene — kasutatakse, kui vastaspoole piirkond on sama kui andmeid esitava rahaloomeasutuse riik). Bilansikirjete statistikas kasutatakse koodide väärtuste alamhulka: Euroopa Liidu (EL) liikmesriikide pluss mõnede täiendavate piirkondade koodid.

2.9.   Mõõde nr 9: Bilansi vastaspoole sektor (BS_COUNT_SECTOR; pikkus: neli märki)

See mõõde esindab bilansikirje vastaspoole kuulumist sektorisse ning on seotud koodide nimekirjaga CL_BS_COUNT_SECT. See koodide nimekiri järgib rangelt bilansikirjete jaotust sektoritesse, mis kehtestati algselt 1. detsembri 1998. aasta määrusega EKP/1998/16 rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta, mida on muudetud määrusega EKP/2001/13. Väärtuste organiseerimisel ja kodeerimisel on järgitud võimalikult sektorite hierarhilist struktuuri, et kasutajal oleks lihtsam andmeid hallata.

Jaotus pangad/mittepangad määruse EKP/2001/13 I lisa tabelites 2 ja 4, kohaldatuna mitteosalevate riikide residentidest vastaspoolte suhtes, vastab nimetatud määruse jaotusele rahaloomeasutused/mitterahaloomeasutused. Tabelis 3 kasutatakse mitteosalevate liikmesriikide residentidest vastaspoolte liigitamiseks selle asemel jaotust rahaloomeasutused/mitterahaloomeasutused.

2.10.   Mõõde nr 10: Tehingu vääring (CURRENCY_TRANS; pikkus: kolm märki)

See mõõde kirjeldab vääringut, milles rahaloomeasutuste bilansikirjed on fikseeritud, ning on seotud koodide nimekirjaga CL_CURRENCY. Rahaloomeasutuste bilansikirjete tarbeks kasutatakse koodide väärtuste alamhulka.

2.11.   Mõõde nr 11: Andmerea vääring (BS_SUFFIX; pikkus: kuni kolm märki)

See mõõde täpsustab, kas esitatud andmerida on väljendatud siseriiklikus vääringus või ühises vääringus (euro). Sellel on kaks väärtust (N — siseriiklik vääring ja E — euro), mida esindab koodide nimekiri CL_BS_SUFFIX. See mõõde on äärmiselt olulise tähtsusega, sest see aitab eristada sama majanduslikku nähtust esindavaid andmeridu majandus- ja rahaliidu eri etappidel. Näiteks majandus- ja rahaliitu mittekuuluvate EL riikide andmed esitatakse siseriiklikus vääringus. Alates majandus- ja rahaliiduga ühinemisest esitatakse samad bilansikirjete andmeread eurodes.

3.   Omadused

Lisaks 11 mõõtmele, mis määratlevad struktuuri, on määratletud omaduste kogum (5). Need lisatakse teabevahetuse eri tasanditel. Tabelis 2 on esitatud bilansikirjete statistika perekonnale määratletud kodeeritud ja kodeerimata omaduste nimekiri koos nende määramise tasandiga, formaadiga ja koodide nimekirjaga, millest kodeeritud omadused võetakse.

Peale selle on igal neist omadustest teatavad tehnilised omadused, mis on loetletud tabelis 3.

TABEL 2

ECB_BSI1 perekonnale struktuuri jaoks määratletud kodeeritud ja kodeerimata omadused

TABEL 3

ECB_BSI1 perekonna struktuuri omaduste ühised tehnilised omadused: Euroala RKPde aruandlus EKP-le

Punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 on kirjeldatud iga omadust ja lisatud vastav koodide nimekiri (suurtähtedega kujul CL_****), kui see on kohaldatav.

3.1.   Kaastasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

3.2.   Aegrea tasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

3.3.   Vaatluse tasandi omadused (9)

Kohustuslikud:

Arvväärtused tuleb tavaliselt esitada vaatluse staatusega A (normaalne väärtus). Muul juhul lisatakse eespool antud nimekirjast muu väärtus kui A (13).

Kui vaatlusel on kaks omadust, esitatakse neist tähtsam. Kui vaatlus on näiteks ühtaegu nii hinnanguline kui ka esialgne, eelistatakse eespool esitatud hierarhia kohaselt hinnangulisust ja kasutatakse tähistust E.

Tingimuslikud:

4.   Puuduvad ja esialgsed väärtused

Puuduvad väärtused (“-”) esitatakse, kui arvväärtust ei ole võimalik esitada (nt puhkepäevade, andmete puudumise või mittekogumise tõttu). Peale selle on võimalik eristada puuduvaid väärtusi, mis tulenevad statistiliste andmete mittekogumisest nähtuse kohta või nähtuse puudumisest.

Puuduvat vaatlust ei tohi kunagi esitada “nullina”, sest null on normaalne arvväärtus, mis näitab täpselt nullsummaga tehingut.

Kui riikide keskpangad ei ole võimelised puuduva väärtuse täpset põhjust kindlaks määrama või ei saa kasutada kogu koodide nimekirjas CL_OBS_STATUS sisalduvate väärtuste valikut (nii et nad ei saa valida selle omaduse väärtuseks L või M), tuleb kasutada väärtust M (14).

Esialgseid väärtusi võib esitada igakordsel andmete edastamisel, kuid ainult viitega viimasele kättesaadavale vaatlusele (vaatluse staatus = P). Need vaatlused võivad saada hiljem kindlad väärtused (vaatluse staatus = A). Samal ajal kirjutatakse varasemad esialgsed vaatlused uue parandatud väärtusega üle ja EKP andmebaasi paranduse kohta märget ei jää.

5.   Statistika nõuded

Vastavalt määrusele EKP/2001/13 esitavad riikide keskpangad EKP-le igakuiseid eraldi statistilisi andmeid muude rahaloomeasutuste ja riigi keskpanga sektorite kohta rahaloomeasutuste sektori koondbilansi regulaarseks koostamiseks. Need nõuded hõlmavad kuu lõpu positsioone ja igakuiste finantsvoogude korrektsioonide andmeid. Muude rahaloomeasutuste ja riigi keskpanga bilansi teatavate kirjete kohta esitatakse lisaandmeid kord kvartalis positsioonide andmetena.

Peale selle on käesolevas suunises käsitletud mõningaid nõudeid täiendavate andmete esitamiseks euroala rahaagregaatide regulaarseks koostamiseks.

EKP haldab ja jagab riikide keskpankadele välja tabeleid, milles on vastavalt määruse EKP/2001/13 ja käesoleva suunise nõuetele vahetatavate bilansikirjete aegridade nimekirjad. Riikide keskpangad esitavad EKP-le järgmised aegridade kogumid.

5.1.   Positsioonide andmed

5.2.   Korrigeerimisandmed

Nagu määruses EKP/2001/13 ette nähtud, nõutakse finantsvoogude statistika tuletamiseks täiendavaid statistilisi andmeid, nimelt andmeid laenude kustutamise/väärtuse vähendamise ja väärtpaberite hinna ümberhindamise kohta, mida riikide keskpangad esitavad EKP-le iga kuu. Peale selle kehtestatakse käesolevas suunises täiendavad nõuded igakuiste ja kvartaliandmete ümberliigitamiskorrektsioonide andmeridade ja ümberhindluskorrektsioonide andmeridade esitamiseks riikide keskpankadelt EKP-le.

6.   Andmete esitamine

Kõik statistilised aruanded peavad sisaldama määruse EKP/2001/13 vastavates tabelites või käesolevas suunises sisalduvaid andmeid, olenemata nende aluseks oleva nähtuse olemasolust, välja arvatud memokirjete andmeread. See tähendab, et kui aegrida ei ole kohaldatav, esitatakse see ikkagi (andmeedastuses) ja selle väärtused näitavad andmete puudumist (“-”), nagu punktis 4 kirjeldatud. Näiteks “muude rahaloomeasutuste”“ringluses olev sularaha” tuleb esitada vastavalt kas arvväärtusega või “-”. Ainsaks erandiks on kogu sektori puudumine, millisel juhul selle sektori kohta ei ole vaja andmeid esitada (st keskvalitsuse andmeridu).

6.1.   Tähtajalisus

Riikide keskpangad esitavad EKP-le igakuised muude rahaloomeasutuste ja riikide keskpankade/EKP sektori bilansi positsioonide ja korrektsioonide andmed eraldi andmete aluseks oleva kuu lõpule järgneva viieteistkümnenda tööpäeva lõpuks. Kvartaliandmed esitavad riikide keskpangad EKP-le nende aluseks oleva kuu lõpule järgneva kahekümne kaheksanda tööpäeva lõpuks.

6.2.   Andmete esitamise eriküsimused

Üleminek kvartaliandmete esitamiselt igakuiste andmete esitamisele

Üks määrusega EKP/2001/13 sisseviidud muudatustest puudutab mõnede varem määruse EKP/1998/16 kohaselt kord kvartalis esitatud bilansikirjete andmeridade esitamist igakuiselt. Andmeridade kohta, mille esitamise tähtaeg muutub, on antud lisajuhiseid tabelis 4.

Tagasivaatelised andmed ja parandused tuleb 2003. aasta jaanuarile eelnenud ajavahemike kohta esitada alati igakuiste andmeridadena. Parandusi kvartalite andmeridade kohta tuleb saata kuuandmetena, viidates vastava kvartali viimasele kuule ja kasutades igakuiste andmeridade struktuuri. Tagasivaatelised andmed enne 2003. aasta jaanuari esitatakse vabatahtlikult, kui need on kättesaadavad, ja tähistatakse asjakohastena vaatluse staatuse ja vaatluse märkuse omaduste kasutamise teel (17). Tagasivaatelisi andmeid, mis tulenevad hinnangutest, võib saata hinnangutena, tähistades need vastavalt. Sel juhul lisatakse andmete esmakordsel edastamisel ka hinnangumeetodite kirjeldus.

TABEL 4

Bilansikirjed — tähtaegade muutus: rakendamine positsioonide andmete suhtes

6.3.   Õigsuse kontrollimise reeglid

Vastavalt määruse EKP/2001/13 IV lisas kehtestatud statistiliste andmete esitamise miinimumnõuetele on määratud kindlaks kaks üldist kontrollimisvaldkonda.

Esimene puudutab lineaarseid suhteid, mille puhul igal esitamisel peab kehtima ja säilima matemaatiline tulemus. Seega peavad olema täidetud kõik bilansikirjete vahelised lineaarsed piirangud (bilansid peavad olema tasakaalus, vahesummad peavad andma kokku kogusumma ega tohi ületada kogu andmerea väärtust). Kui andmed ei vasta ühele või mitmele kehtestatud võrrandile, palutakse riikide keskpankadel oma andmed üle kontrollida ja parandada. EKP haldab lineaarseteks kontrollimisteks kasutatavaid võrrandeid ja jagab need riikide keskpankadele.

Teine valdkond keskendub kvalitatiivsele kontrollile, mille tulemused võivad vajada läbivaatamist riikide keskpankade poolt. Iga bilansikirje erinevatel aegadel omatavate väärtuste vahelised absoluutsed ja protsentides muutused (19) võivad tuua välja võõrväärtusi või aegrea katkemisi, mida EKP regulaarselt kontrollib. Regulaarselt kontrollitakse ka nullväärtuste, negatiivsete väärtuste ja puuduvate väärtuste esitamist. Riikide keskpankadelt võidakse küsida kvaliteedi kontrollimise tulemuste kohta kirjalike selgitusi.

EKP viib läbi neid kaht liiki kontrollimisi regulaarsete andmete vastuvõtmise käigus.

7.   Parandamise põhimõtted

Riikide keskpankadel võib osutuda vajalikuks parandada eelmise vaatluskuu andmeid (tavalised parandused). Peale selle võidakse teha parandusi, mis tulenevad näiteks vigadest, ümberliigitamistest, aruandluskorra täiustamisest jms ning ka eelmisest vaatluskuust varasematele andmetele (erakorralised parandused) (20).

Juhendis Money and Banking Statistics Compilation Guide (21) (Rahandus- ja pangandusstatistika koostamise juhend) kehtestatakse põhimõtted, millele parandamised peavad vastama. Eelkõige:

Lisaks eespool öeldule ja pidades silmas vajadust tagada rahandusstatistika kvaliteedi ja stabiilsuse vahel hea tasakaal ning kuu- ja kvartaliaruannete vahelise kooskõla parandamiseks soovitatakse esitada kuuandmete erakorralised parandused kvartaliaruannete esitamise ajal.

Tuleb märkida, et kui erakorralised ja tavalised parandused ja ajakohastamised esitatakse samas andmefailis, töödeldakse kõiki andmeid üheaegselt. Kui aga erakorralised parandused esitatakse nende koostamise perioodil eraldi, pärast kaasajastamiste ja tavaliste paranduste edastamist, võib EKP otsustada töötlemise edasi lükata ja hoida neid andmeid, kuni koostamisperiood on lõpule jõudnud. Tegelikult, kuigi EKP-l on tehniliselt võimalik töödelda andmefaile (mis sisaldab erakorralisi/tavalisi parandusi ja/või kaasajastamisi) niipea, kui need EKP-le laekuvad, võivad andmete koostamise perioodil saabuvad erakorralised parandused regulaarset andmetöötlust takistada ja kogu euroala agregaatide koostamise protsessi edasi lükata. Kui aga saabuvad erakorralised parandused võiksid parandada euroala tasemel andmete olulisust või parandada märkimisväärseid vigu, võidakse need parandused ka andmete koostamise ajavahemikul vastu võtta.

8.   Riigi keskpangale tagastatav teave

EKP haldab ja jagab riikide keskpankadele tabeleid, milles kirjeldatakse statistika andmeridu, mis tagastatakse riikide keskpankadele.”

----

(1)  EKP enda bilansikirjete statistika on üks konsolideerimisprotsessi elemente.

(2)  EKP arvepidamise direktoraat esitab nende juhiste kohaselt EKP statistika peadirektoraadile ka oma bilansi.

(3)  Mõõtmete konkreetsete väärtuste ahel annab aegridade nimetused (struktuur).

(4)  Vahetuskursside korrektsioonide andmeridade esitamist kohaldatakse ainult EKP suhtes.

(5)  Omadus on statistiline mõiste, mis annab vahetatavate andmete kohta täiendavat kodeeritud (nt ühik) ja kodeerimata (nt koostamisviis) teavet. Kohustuslikud on omadused, millel peab olema väärtus; vastasel juhul ei ole vaatlustel, millele need viitavad, tähendust. Tinglikud on omadused, millele antakse väärtused ainult siis, kui need on andmeid esitavas asutuses teada (nt andmeridade riigisisesed koodid) või on asjakohased (nt katkestused), ja nende väärtus on lubatud ka tühjaks jätta. Omaduste väärtusi vahetatakse ainult siis, kui need esmakordselt seatakse või muutuvad. Igas vahetuses sisaldub vaid vaatluse staatus, mis lisatakse igale vaatlusele.

(6)  Muutused teatatakse EKP statistika infosüsteemide osakonnale ja EKP vastutavale osakonnale faksi/e-posti teel.

(7)  EKP tähendab siin EKP statistika peadirektoraati.

(8)  EKP soovitab need väärtused esitada, et tagada läbipaistvam teave.

(9)  Kui riigi keskpank soovib mõnda omadust muuta, peab ta esitama samal ajal vastava(d) vaatluse(d). Kui siis mõnda vaatluse omadustest parandatakse ja riigi keskpank asjakohast omaduse väärtust ei esita, asendatakse olemasolevad väärtused vaikimisi väärtustega.

(10)  Vaatluse staatus M saadetakse alati koos vaatluse väärtusega “-”. Lisateavet vt p 4.

(11)  Vaatluse staatus L saadetakse alati koos vaatluse väärtusega “-”. Lisateavet vt p 4.

(12)  Vaatluse staatust E tuleks kasutada kõigi andmete vaatluste või perioodide kohta, mis tulenevad hinnangutest ja mida ei saa lugeda normaalseteks väärtusteks.

(13)  Kui (mõne omaduse või vaatluse väärtuse) paranduse edastamisel vaatluse staatust koos vaatluse väärtusega ei edastata, eeldatakse, et mittepuuduvate vaatluste väärtus on A ja puuduvate vaatluste väärtus on M.

(14)  Kui riigi keskpank ei saa tehnilistel põhjustel koodi väärtust L kasutada, peab ta esitama EKP-le kirjalikult vastavate andmeridade nimekirja.

(15)  Kooskõlas määrusega EKP/2001/18.

(16)  EKP bilansi kohta esitab vahetuskursi korrektsioonide andmeread vastavalt X lisale EKP arvepidamise direktoraat.

(17)  Hindamise tulemusena saadud väärtused tuleb saata vaatluse staatuse (OBS_STATUS) omadusega E ja vaatluse märkusega (OBS_COM), milles kirjeldatakse üksikasjalikult arvestamise korda.

(18)  Parandused: parandused 2003. aasta jaanuari eelsetele andmetele, mis esitati varem kord kvartalis. Tagasivaatelised andmed: kuuandmed ajavahemiku kohta enne 2003. aasta jaanuari, mille kohta määruses EKP/2001/13 konkreetset nõuet ei kehtestata.

(19)  Ei kohaldata kirjete suhtes, mille tähendus on null. Nende puhul kohaldatakse vahet.

(20)  Määratletakse kui parandusi, mida kohaldatakse väärtuste suhtes, mis on seotud ajavahemikuga, mis eelneb jooksvale vaatluskuule eelnevale kuule.

(21)  Euroopa Rahainstituut, Money and Banking Statistics Compilation Guide — Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECP (Rahandus- ja pangandusstatistika koostamise juhend — juhised riikide keskpankadele rahandus- ja pangandusstatistika koostamiseks ja esitamiseks EKP-le), aprill 1998.

----

V LISA

"XVIII LISA

MUUDE FINANTSVAHENDAJATE STATISTILISED ANDMED PEALE KINDLUSTUSETTEVÕTETE JA PENSIONIFONDIDE

ARUANDLUSE JUHISED STATISTIKA KOOSTAMISEKS LÜHIAJALISE MEETODI ALUSEL

1.   Eesmärk

Nõue esitada statistilisi andmeid muude finantsvahendajate, välja arvatud kindlustusettevõtted ja pensionifondid, kohta (edaspidi: “muud finantsvahendajad”) on kahetähenduslik. Esiteks on tähtis koguda andmeid muude finantsvahendajate kohta, et jälgida nende rolli rahandus- ja pangandusasutuste (rahaloomeasutuste) sektori välises finantsvahendustegevuses. Muude finantsvahendajate tegevus on rahaloomeasutuste tegevusega sarnane ja täiendab seda ning kuna täielikult või osaliselt rahaloomeasutuste omandis olevate muude finantsvahendajate bilansikirjete andmed Euroopa Keskpanga statistikas rahaloomeasutuste bilanssidesse ei kuulu, on vaja euroala statistilise pildi saamiseks koguda statistilisi andmeid ka muude finantsvahendajate kohta. Teiseks on EKP-l vaja jälgida muid finantsvahendajaid selleks, et tagada, et rahaloomeasutuste nimekiri püsiks statistika huvides ajakohane, täpne, võimalikult homogeenne ja piisavalt stabiilne. Nagu on mainitud määruses EKP/2001/13 võivad rahandusalased uuendused mõjutada finantsinstrumentide iseärasusi ja ajendada muid finantsvahendajaid muutma oma tegevuse suunitlust.

Käesoleva lisa eesmärk on anda juhiseid EKP-le esitatavate muude finantsvahendajatega seotud aruandlusvormide täitmiseks.

2.   Euroala agregaatide koostamine ja esitatavate statistiliste andmete liik

2.1.   Euroala agregaatide koostamine

Muude finantsvahendajate kohta esitatakse andmeid lühiajalisel meetodil, st riigi tasandil jooksvalt kättesaadavate andmete põhjal. Järelikult ei tarvitse esitatavad statistilised andmed olla allpool kirjeldatud määratluste ja tingimuste kohaselt alati kättesaadavad. Juhul kui esitatavad andmed kalduvad käesolevas lisas esitatud määratlustest kõrvale, peavad riikide keskpangad esitama EKP-le seletuskirja (1). Selle meetodi kohaselt ja lähtudes allpool esitatud raampõhimõtetest, esitavad riikide keskpangad tegelikke andmeid, kui need on jooksvalt kättesaadavad. Kui tegelikud andmed ei ole kättesaadavad või töödeldavad, tuleb teha riigi tasandil hinnanguid. Varulahendusena võib EKP teha teatavate erijaotuste kohta hinnanguid/eeldusi igal üksikjuhul eraldi, kui riigi tasandil tehtavaid hinnanguid ei saa esitada.

Võttes arvesse lisakoormust, mida riigi tasandil hinnangute tegemine riikide keskpankadele tekitaks, tuleks jõupingutused suunata põhiliselt teatavatele tähtsamatele statistilistele andmetele. Lühiajalise meetodi eesmärk ongi koondada jõupingutused muude finantsvahendajate ühele konkreetsele alaliigile (vt p. 3.2.a): investeerimisfondidele. Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerite, laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete ja muude (ülejäänud) finantsvahendajate kohta andmete esitamiseks ei ole vaja erilisi täiendavaid jõupingutusi teha, juhul kui riigi tasandil tegelikke andmeid ei koguta.

2.2.   Esitatavate statistiliste andmete liik

Tuleb esitada kaht liiki näitajaid: põhinäitajaid ja lisaandmeid.

3.   Raampõhimõtted

3.1.   Andmeid esitav üldkogum

Euroopa riikliku ja regionaalse arvepidamise süsteemis (edaspidi “ESA 95” (2)) määratletakse muid finantsvahendajaid (S.123) kui “rahaloomega mittetegelevaid ettevõtteid ja kvaasiettevõtteid (välja arvatud kindlustusettevõtted ja pensionifondid), kelle põhitegevus on finantsvahendus ning kes võtavad institutsiooniliste üksuste ees, välja arvatud rahaloomeasutused, kohustusi muul kujul kui raha, hoiused ja/või hoiuste lähedased asendajad”.

Rahaloomeasutustest eristab neid hoiuste näol esinevate kohustuste puudumine mitterahaloomeasutustel ning pensionifondidest ja kindlustusettevõtetest eristab neid kohustuste puudumine kindlustustehniliste reservide näol.

Lühiajalise statistika koostamiseks andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluvad osalevate liikmesriikide residentidest igat liiki muud finantsvahendajad. Mõistet “resident” kasutatakse siin nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt määratletud tähenduses (3). Seega kuuluvad andmeid esitavasse üldkogumisse:

3.2.   Muude finantsvahendajate alaliigid

Võttes arvesse muude finantsvahendajate tegevuse heterogeensust ja andmete erinevat kättesaadavust muude finantsvahendajate eri liikide kohta, on määratud kindlaks neli muude finantsvahendajate liiki, kelle kohta tuleb andmeid esitada eraldi: 1) investeerimisfondid (välja arvatud rahaturufondid); 2) väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerid; 3) laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted; ja 4) ülejäänud muud finantsvahendajad. Käesolevas dokumendis kirjeldatakse neilt nõutavate statistiliste andmete erinevusi.

Allpool on loetletud ja määratletud liigid/rühmad, mille alusel andmeid tuleb esitada:

4.   Statistiliste andmete esitamise nõuded

4.1.   Bilansikirjed

Tähtsamate statistiliste näitajate koostamiseks muude finantsvahendajate sektori kohta on vajalik konkreetne jaotus finantsinstrumentide järgi. Jaotused instrumentide või sektorite järgi ja geograafilised jaotused peavad võimalikult järgima rahaloomeasutuste sektorile määratletud aruandluskava. Samas on jaotus praktikas vähem üksikasjalik kui rahaloomeasutuste bilansistatistikaks nõutav.

Peale selle, arvestades muude finantsvahendajate hulka liigitatavate finantsettevõtete tegevuse heterogeensust ja praegusi erinevusi muude finantsvahendajate alaliikide andmete kättesaadavuses, sõltuvad nõutavad bilansijaotused muude finantsvahendajate alaliigist.

Jaotus instrumentide ja tähtaegade järgi: Allpool esitatud tabelis on antud ülevaade muude finantsvahendajate alaliikide nõutavast jaotusest instrumentide järgi. Neid jaotusi instrumentide järgi on allpool täpsemalt kirjeldatud. Jaotus instrumentide järgi tuleb põhimõtteliselt esitada muude finantsvahendajate kõigi alaliikide põhinäitajatena (välja arvatud “investeerimisfondid investorite liikide järgi” ja “ülejäänud muud finantsvahendajad”).

Ülevaade jaotusest instrumentide ja tähtaegade järgi

Täiendavad nõuded rahaliidu finantskonto (MUFA) koostamiseks: Järgmine tabel annab ülevaate täiendavast nõutavast instrumendijaotusest. Instrumentide lõikes jaotusi on allpool täpsemalt kirjeldatud. Põhimõtteliselt tuleb täiendav instrumentide jaotus esitada memokirjetena ainult alaliigi “investeerimisfondid kokku” kohta.

Täiendavad nõuded MUFA koostamiseks

VARAD

KOHUSTUSED

RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Muude finantsvahendajate raamatupidamisaruannete koostamisel järgitavad raamatupidamiseeskirjad vastavad põhimõtteliselt nendele siseriiklikele õigusaktidele, mis on kehtestatud pankade ja muude rahandusasutuste aasta- ja koondaruandeid käsitleva nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (9) alusel, ja muudele kohaldatavatele rahvusvahelistele standarditele. Ilma et see piiraks liikmesriikides tunnustatud raamatupidamistavade kohaldamist, tuleb statistilistes aruannetes esitada kõik varad ja kohustused brutosummana. Konkreetseid juhiseid väärtuse määramise meetodite kohta on antud iga asutuse liigi käsitlemisel.

GEOGRAAFILINE JAOTUS NING JAOTUS SEKTORITE JA OTSTARBE JÄRGI

EKP nõuab muude finantsvahendajate teatavate alaliikide ja mõningate bilansikirjete kohta geograafilist ja sektorite järgi jaotust, mis on sarnane rahaloomeasutuste bilansikirjetega.

Geograafiline ja sektorite järgi jaotus

Geograafilised jaotused

Muude finantsvahendajate statistiliste andmete koostamiseks euroala kohta tuleb määrata kindlaks osalevates liikmesriikides asuvad vastaspooled, eristades sama riigi territooriumil ja muude osalevate liikmesriikide territooriumil asuvaid vastaspooli. Täielik nõutav geograafiline jaotus on seega “siseriiklikud/muud osalevad liikmesriigid/ülejäänud maailm”. Mitteosalevate liikmesriikide puhul on jaotus “siseriiklikud/osalevad liikmesriigid/ülejäänud maailm”.

Nõutav geograafiline jaotus puudutab järgmisi bilansikirjeid:

Jaotused sektorite järgi (11)

Põhiline nõutav jaotus sektorite järgi on “rahaloomeasutused/mitterahaloomeasutused”. Rahaloomeasutuste määratlus on teada, mitterahaloomeasutuste hulka kuuluvad aga valitsemissektor (12) ja muude residentide sektorid (13).

Siseriiklike andmete ja muude osalevate liikmesriikide andmete jaotus sektorite kaupa on sama. Muu maailma andmete jaotus sektorite kaupa ei ole nõutav.

Sektorite kaupa jaotust nõutakse teatavatele kirjetele:

Jaotus otstarbe järgi

See jaotus on nõutav ainult laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete andmete kohta. See viitab bilansikirjele “Laenud”, eelkõige laenud kodumajapidamistele laenu otstarbe järgi (tarbijakrediit, eluasemelaenud ja muud (ülejäänud) laenud). Seda jaotust nõutakse põhinäitajana.

4.2.   Korrigeerimisandmed

Korrigeerimisandmeid tuleks esitada ainult sel juhul, kui positsioonides on olulisi erinevusi. Korrigeerimisandmeid tuleb näiteks esitada ESA 95 üldpõhimõtete rakendamisest tulenevate ümberliigitamiste tõttu. Andmeid tuleks esitada vabatahtlikult, kui need on jooksvalt kättesaadavad.

4.3.   Andmed tehingute kohta

Muude finantsvahendajate lühiajalise statistika meetodi kohaselt tuleb andmed investeerimisfondide poolt emiteeritud osakute/aktsiate finantstehingute, müügi ja tagasiostu kohta esitada allsektori “investeerimisfondid” memokirjetena (kõikide investeerimisfondide osas ja investeerimisfondide osas investeeringu liigi lõikes).

Jaotus instrumentide ja tähtaegade järgi: Järgmine tabel esitab ülevaate tehinguandmete nõutava instrumentide ja tähtaja liigenduse kohta.

Ülevaade tehinguandmete jaotusest instrumentide ja tähtaegade lõikes

Investeerimisfondide aktsiate/osakute müük ja tagasiostud: Järgmine tabel esitab ülevaate investeerimisfondide aktsiate/osakute müügi ja tagasiostude andmete nõutava instrumentide liigenduse kohta.

Investeerimisfondide aktsiate/osakute müük ja tagasiostud

Täiendavad nõuded MUFA koostamiseks: Järgmine tabel esitab ülevaate nõutava tehinguandmete täiendava instrumentide ja tähtaja liigenduse kohta.

Täiendavad nõuded MUFA koostamiseks

4.4.   Andmete esitamise sagedus, tähtajad ja ajavahemikud

EKP-le esitatakse andmeid kord kvartalis.

Muude finantsvahendajate statistilised andmed esitatakse EKP-le hiljemalt vaatlusperioodi lõpule järgneva kolmanda kuu viimaseks kalendripäevaks või sellele eelnevaks riigi keskpanga tööpäevaks (17), kui kuu viimane kalendripäev ei ole riigi keskpanga tööpäev. Täpsed esitamispäevad teatatakse riikide keskpankadele ette aruandluskalendri vormis. Tagasivaatelisi kvartaliandmeid esitatakse EKP-le alates esimesest kättesaadavast vaatlusperioodist, alustades vähemalt 1998. aasta neljanda kvartali vaatlusperioodist.

5.   Muude finantsvahendajate statistiliste andmete elektrooniline esitamine — perekonna tunnus: OFI (muud finantsvahendajad)

Muude finantsvahendajate perekond on ette nähtud euroala muude finantsvahendajate bilansistatistika esitamiseks. Selle koostamisel on maksimaalselt kasutatud bilansikirjete statistika tarbeks juba määratletud perekonna struktuuri koodide nimekirju ja väärtusi.

5.1.   Mõõtmed

Järgmises tabelis on kirjeldatud muude finantsvahendajate perekonna struktuuris kasutatavaid mõõtmeid. Muude finantsvahendajate statistiliste andmete esitamiseks on määratletud 11 mõõdet, mis on aegrea kindlaksmääramiseks olulised.

Kõïk 11 statistilist mõõdet võtavad oma väärtused vastavast koodide nimekirjast. Näiteks mõõde REF_AREA (vaatluspiirkond) võtab vastavalt eespool esitatud tabelile oma väärtused koodide nimekirjast CL_AREA_EE. Allpool on kirjeldatud muude finantsvahendajate perekonna struktuuri mõõtmeid samas järjekorras, kui need esinevad struktuuris.

Mõõde nr 1: Sagedus (FREQ; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab teatatud andmerea sagedust. Muude finantsvahendajate perekonna struktuuris kasutatakse kvartaliandmete tähistamiseks väärtust Q, mis on koodide nimekirjas CL_FREQ sisalduvate väärtuste alamhulk. Kui siseriiklikud andmed on kättesaadavad harvemini (st poolaasta- või aastaandmetena), teevad riikide keskpangad kvartaliandmete kohta hinnangu. Kui kvartaliandmeid ei saa hinnata, esitatakse andmed ikkagi kvartaliandmete aegreana (st aastaandmed esitatakse yyyyQ4 ja poolaastaandmed yyyyQ2 ja yyyyQ4 ning ülejäänud kvartalites jäetakse kas andmed esitamata või esitatakse puuduvate andmete vaatluse staatusega L (18)).

Mõõde nr 2: Vaatluspiirkond (REF_AREA; pikkus: kaks märki)

See mõõde tähistab andmeid esitava asutuse asukohariiki. Vastav koodide nimekiri CL_AREA_EE sisaldab standardset ISO riikide nimekirja ja mõningaid täiendavaid väärtusi (vt ka mõõdet nr 8: Vastaspoole piirkond). Muude finantsvahendajate perekonna struktuuris kasutatavate väärtuste alamhulk vastab Euroopa Liidu (EL) liikmesriikidele.

Mõõde nr 3: Korrektsiooni näitaja (ADJUSTMENT; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab, kas on kohaldatud hooajalist ja/või tööpäeva korrektsiooni. Vastav koodide nimekiri on CL_ADJUSTMENT. Muude finantsvahendajate perekonna struktuuris kasutatakse väärtust N — hooaja ja tööpäeva suhtes korrigeerimata andmerida.

Mõõde nr 4: Muude finantsvahendajate vaatluse jaotus sektorite järgi (OFI_REP_SECTOR; pikkus: kaks märki)

See mõõde näitab, missugust liiki muu finantsvahendaja andmeid esitab, ning on seotud koodide nimekirjaga CL_OFI_REP_SECTOR. On määratletud järgmised 11 väärtust: investeerimisfondid kokku (“10”); investeerimisfondid investeeringute liikide järgi: aktsiafondid (“11”), võlakirjafondid (“12”), segafondid (“13”), kinnisvarafondid (“14”) ja muud fondid (“15”); investeerimisfondid investorite liikide järgi: üldised riiklikud fondid (“1G”) ja spetsiaalsete investorite fondid (“1S”); väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerid (“20”); laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted (“30”) ja muude finantsvahendajate ülejäänud liigid (“40”).

Mõõde nr 5: Muude finantsvahendajate bilansikirje (OFI_ITEM; pikkus: kolm märki)

See mõõde tähistab muude finantsvahendajate bilansikirjet ja on seotud koodide nimekirjaga CL_OFI_ITEM. Varade ja kohustuste väärtusi eristavad eesliited A või L ning nende korrastamisel ja kodeerimisel on võimalikult järgitud kirjete vahelist hierarhiat. Et muud finantsvahendajad keskenduvad olenevalt liigist erinevatele finantstegevustele, ei kohaldata kõiki bilansikirjeid kõigi liikide suhtes. Varade poolel on nimelt määratletud kaks erinevat kirjet “muud varad”:

Kohustuste poolel on määratletud kolm erinevat kirjet “muud kohustused”:

Mõõde nr 6: Algne tähtaeg (MATURITY_ORIG; pikkus: üks märk)

See mõõde näitab bilansikirje algset tähtaega ja on seotud koodide nimekirjaga CL_MATURITY_ORIG. Tähtaegade kaupa jaotust kuni üks aasta (“F”) ja üle 1 aasta (“K”) kohaldatakse investeerimisfondide liikide kirje “Väärtpaberid, v.a aktsiad” suhtes. Kuigi jaotust tähtaegade kaupa antud juhul ei nõuta, kohaldatakse algset tähtaega põhimõtteliselt ka varade kirjete “Laenud” ja “Hoiused” ning kohustuste kirjete “Võetud hoiused ja laenud” ja “Emiteeritud võlaväärtpaberid” suhtes. Neil juhtudel kasutatakse väärtust A seega kogu tähtaja kohta. Kõigi muude kirjete puhul on väärtus X — ei ole kohaldatav.

Mõõde nr 7: Andmetüüp (DATA_TYPE; pikkus: üks märk)

Seda mõõdet kirjeldab koodide nimekiri CL_DATA_TYPE ning see näitab esitatavate andmete tüüpi: brutopositsioonid (“1”), müük (“2”), tagasiostud (“3”), finantstehingud (“4”) ja ümberliigitamised ja muu korrigeerimine (“5”). Ümberliigitamised ja muud korrektsioonid hõlmavad muutusi muude finantsvahendajate andmeid esitava sektori bilansi varades ja kohustustes, mis tulenevad 1) muutustest andmeid esitavas üldkogumis; 2) ettevõtete struktuurimuutustest; 3) varade ja kohustuste ümberliigitamisest; ja 4) nende aruandlusvigade parandamisest, mida ei saa tehnilistel põhjustel kogu asjassepuutuva perioodi positsiooniandmetest kõrvaldada.

Mõõde nr 8: Vastaspoole piirkond (COUNT_AREA; pikkus: kaks märki)

See mõõde näitab muude finantsvahendajate bilansi vastaspoole residentpiirkonda. Selle mõistega on seotud koodide nimekiri CL_AREA_EE, mis sisaldab standardset ISO riikide nimekirja ja täiendavaid väärtusi (nt “U6” — “Siseriiklikud: andmeid esitava muu finantsvahendajaga sama riik”). Muude finantsvahendajate perekonna struktuuris kasutatakse väärtuste alamhulka: siseriiklikud (kodu- või vaatluspiirkond) (“U6”); muud osalevad liikmesriigid (kõik riigid peale vaatluspiirkonna) (“U5”); ülejäänud maailm (“U4”) ja maailm (kõik üksused) (“A1”). Kui riigist saab osalev liikmesriik, esitatakse tagasivaatelisi andmeid ühinemiseelse ajavahemiku kohta, kasutades vastaspoole piirkonna koode rahaliit (“U2”) ja kõik piirkonnad, v.a osalevad liikmesriigid ja vaatlus/kodupiirkond (“U8”) (19).

Mõõde nr 9: Bilansi vastaspoole sektor (BS_COUNT_SECTOR; pikkus: neli märki)

See mõõde näitab muude finantsvahendajate bilansikirjete jaotust sektorite järgi ja on seotud koodide nimekirjaga CL_BS_COUNT_SECTOR. Nõutakse viit vastaspoole sektorit: rahaloomeasutused (“1000”); mitterahaloomeasutused (“2000”); muud residentide sektorid — neist kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (“2240”); muude residentide sektorid — neist kodumajapidamised (“2251”) ja määratlemata sektor (“0000”).

Mõõde nr 10: Tehingu vääring (CURRENCY_TRANS; pikkus: kolm märki)

See mõõde kirjeldab vääringut, milles muude finantsvahendajate bilansikirjed on esitatud, ning see on seotud koodide nimekirjaga CL_CURRENCY. Kasutatakse ainult väärtust “Z01” — kõik vääringud kokku.

Mõõde nr 11: Andmerea vääring või eriarvutus (SERIES_DENOM; pikkus: üks märk)

See mõõde täpsustab, kas esitatud andmerida on väljendatud siseriiklikus vääringus või ühises vääringus (euro). Sellel on kaks väärtust (N — siseriiklik vääring ja E — euro), mida esindab koodide nimekiri CL_SERIES_DENOM. Koodi E kasutavad osalevad liikmesriigid ja koodi N kasutavad uued osalevad liikmesriigid ühinemiseelse ajavahemiku kohta tagasivaateliste andmete esitamisel (20).

5.2.   Omadused

Lisaks 11 mõõtmele, mis määratlevad struktuuri, on määratletud omaduste kogum (21). Need lisatakse vahetatavatele andmetele eri etappidel:

Bilansikirjete (ECB_OFI) perekonna struktuur: kodeeritud ja kodeerimata omadused

Igal nimetatud omadusel on teatavad tehnilised omadused, mis on loetletud järgmises tabelis.

Euroala RKPde aruandlus EKP-le

ECB_OFI perekonna struktuuri ühised omadused

Allpool on kirjeldatud kõiki omadusi koos nendega seotud koodide nimekirjaga (märgitud suurtähtedega kujul CL_****), kui see on kohaldatav.

5.2.1.   Kaastasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

Selles omaduses sisalduva teabe üksikasjalik kirjeldus on esitatud 2. liites (punktid 1–5).

5.2.2.   Aegrea tasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

5.2.3.   Vaatluse tasandi omadused

Kohustuslikud:

Tingimuslikud:

6.   Teabevahetus

6.1.   Andmeridade loetelu

EKP haldab ja saadab riikide keskpankadele tabeleid finantsvahendajate kohta saadetavate aegridade struktuuri osas. EKP-le esitatavad andmeread on toodud 1. liites. Eristada saab järgmiseid aruandluse andmeridu:

PÕHINÄITAJAD

Selle liigi all esitatavad positsioonide andmed osutavad järgmisele:

Investeerimisfondid kokku ja investeerimisfondid investeeringute liikide järgi:

MEMOKIRJED

Selle liigi all esitatavad positsioonide andmed osutavad järgmisele:

KORRIGEERIMIS- JA TEHINGUANDMED

Lisaks positsioonide andmeridadele on kättesaadavuse korral nõutavad vastavad andmeread “ümberliigitamiste ja muu korrigeerimise” ning “tehingute” kohta, sealhulgas andmete kohta investeerimisosakute aktsiate/osakute müügi ja tagasiostu osas.

6.2.   Nõutavad andmed

Põhinäitajad peaksid saatma kõik osalevad liikmesriigid, kui tegelikud andmed on kättesaadavad. Kui teatavate jaotuste kohta või kokkulepitud sagedusega kord kvartalis ei ole tegelikud andmed kättesaadavad, tuleb võimaluse korral esitada hinnangud.

“Lisaandmeid” peavad saatma vaid need riigid, kellele on tegelikud andmed kättesaadavad.

Kui andmete aluseks olev majanduslik nähtus on olemas, kuid seda statistiliselt ei jälgita ning riigi tasandil ei saa seetõttu hinnanguid esitada, võivad riikide keskpangad kas jätta aegrea esitamata või esitada selle vaatluse staatusega L puuduvate andmetena. Esitamata aegrida tõlgendatakse seega “olemasolevate, kuid mittekogutavate andmetena” ja EKP tasandil võidakse teha eeldusi/hinnanguid euroala agregaatide koostamiseks.

Tehinguandmete osas, mille puhul hinnatakse tehinguid positsioonimuutuste põhjal (Qt-Qt-1), ei pea RKPs andmeridu esitama või tuleb need esitada puuduva vaatluse staatusega L.

Kui aluseks olevat nähtust ei ole olemas, tuleb aegrida esitada puuduvana, vaatluse staatusega M.

“Ümberliigitamiste ja muude korrektsioonide” andmed tuleb esitada vaid siis, kui toimub punktis 4.2 kirjeldatud ümberliigitamine või muud korrektsioonid.

7.   Paranduste põhimõtted

Riikide keskpankadel võib osutuda vajalikuks eelmises kvartalis esitatud andmeid parandada (tavalised parandused). Peale selle võidakse parandada varasemate kvartalite andmeid (tagasivaatelised parandused).

Kohaldatakse järgmisi üldpõhimõtteid:

Appendix 1

POSITSIOONIDE ANDMED — EKP-LE ESITATAVAD INVESTEERIMISFONDIDE AEGREAD

(Põhinäitajad/Memokirjed)

VARAD

KOHUSTUSED

TEHINGUTE ANDMED — EKP-LE ESITATAVAD INVESTEERIMISFONDIDE AEGREAD

(Memokirjed)

VARAD

KOHUSTUSED

MÜÜK JA TAGASIOST — EKP-LE ESITATAVAD INVESTEERIMISFONDIDE ANDMEREAD

(Memokirjed)

KOHUSTUSED

----

(1)  Vt 2. liide.

(2)  Esitatud nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa riikliku ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) A lisas (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

(3)EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

(4)  Kui kaubeldavatesse väärtpaberitesse ja kinnisvarasse investeerivad fondid liigitatakse riigi tasandil segafondideks, tuleb need fondid liigitada segafondideks.

(5)  Statistikas loetakse liisingut kapitalirendiks, kui liisinguperiood hõlmab kogu kestvuskauba kasutusiga või suuremat osa sellest. Liisinguperioodi lõpul on liisijal sageli õigus osta kaup nominaalhinnaga välja (ESA 95, II lisa).

(6)  Välja arvatud investeerimisfondide aktsiad/osakud.

(7)  Pange tähele, et rahaloomeasutuste bilansis hoiuseid ja laene varade ja kohustuste poolel ei eristata. Selle asemel loetakse kõiki rahaloomeasutustes hoiustatud või neile laenatud mittekaubeldavaid summasid (= kohustused) hoiusteks ja kõiki rahaloomeasutuste poolt hoiustatud või neilt laenatud summasid (= varad) laenudeks. Seevastu ESA 95 eristab neid selle põhjal, kelle algatusel tehing toimub. Kui tehingu algatab laenuvõtja, liigitatakse finantstehing laenuks. Kui tehingu algatab laenuandja, liigitatakse tehing hoiuseks.

(8)  Euroopa Keskpank, november 2002.

(9)EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

(10)  Nõutav ainult kirje “Laenud” kohta.

(11)  ESA 95 näeb ette standardse sektorite kaupa liigituse.

(12)  Valitsemissektor: residentide üksused, mis tegelevad põhiliselt individuaalseks või ühistarbimiseks ettenähtud turuväliste kaupade ja teenuste tootmisega ja/või riigi tulude ja rikkuse ümberjaotamisega (ESA 95, punktid 2.68–2.70). Valitsemissektor hõlmab keskvalitsust, regionaalset valitsust, kohalikku valitsust ja sotsiaalkindlustusfonde (ESA 95, punktid 2.71–2.74). Täpsemaid juhiseid liigitamiseks sektoritesse vt rahandus- ja pangandusstatistika sektori käsiraamatust Money and Banking Statistics Sector Manual:Guidance for the statistical classification of customers, Euroopa Keskpank, teine väljaanne, november 1999.

(13)  Muude residentide sektorid on järgmised:

(14)  Välja arvatud investeerimisfondide aktsiad/osakud.

(15)  Ei esitata aktsia- ja võlakirjafondide osas

(16)  Laenud esitatakse eraldi ka allsektori “investeerimisfondid kokku” osas

(17)  Riigi keskpanga tööpäev on mistahes päev, millal osaleva liikmesriigi keskpank on EKPS rahapoliitika toimingute sooritamiseks avatud.

(18)  Vt ka p. 6.2, “Nõutavad andmed”.

(19)  Näiteks Kreeka puhul kasutatakse vastaspoole piirkonna koode “U2” ja “U8” andmete puhul, mis viitavad ajavahemikule enne 2000Q4 (kaasa arvatud), ja koode “U5” ja “U4” alates 2001Q1.

(20)  Näiteks Kreeka puhul kasutatakse koodi “N” andmete puhul, mis viitavad ajavahemikule enne 2000Q4 (kaasa arvatud), ja koodi E alates 2001Q1.

(21)  Omadused on statistilised mõisted, mis annavad vahetatavate andmete kohta täiendavat kodeeritud (nt ühik) ja kodeerimata (nt koostamisviis) teavet. “Kohustuslikud” on omadused, mille väärtusi teavad kõik partnerid. “Tingimuslikud” on omadused, mida määratletakse vaid siis, kui need on andmeid esitavale asutusele teada (nt siseriikliku andmerea identifitseerimiskood) või on asjakohased (nt koostamine, katkestused). Omaduste väärtusi vahetatakse vaid siis, kui need esmakordselt seatakse või muutuvad. Igas vahetuses sisaldub vaid vaatluse staatus, mis lisatakse igale vaatlusele.

(22)  Muudatustest teatatakse EKP vastutavale osakonnale faksi/e-postiga.

(23)  EKP tähendab siin EKP statistika peadirektoraati.

(24)  Näiteks Kreeka puhul kasutatakse koodi GRD andmete puhul, mis viitavad ajavahemikule enne 2000Q4 (kaasa arvatud), ja koodi EUR alates 2001Q1.

(25)  Muude finantsvahendajate perekonna struktuuris seda omadust ei nõuta, sest see teave on juba ümberliigitamise andmereast kättesaadav. See lisati nimekirjale, kuna see on üks osa kõikide perekondade struktuuri vaatluse staatuse omaduse võimalikest väärtustest. Kui esitatakse vaatlus staatusega B, tuleb sellele lisada katkestuse-eelne vaatluse väärtus (OBS_PRE_BREAK).

(26)  Kui aegrida (või osa sellest) ei ole kohaliku turu tavade või õigusliku raamistiku tõttu kohaldatav (selle aluseks olev nähtus puudub), teatatakse andmete puudumise väärtus (“-”) vaatluse staatusega M.

(27)  Kui kohaliku statistika tingimuste tõttu ei koguta aegrea andmeid teatavatel tähtaegadel või kogu aegrea pikkuse ulatuses (selle aluseks olev nähtus on olemas, kuid seda statistiliselt ei jälgita), teatatakse igal perioodil vaatluse staatusel L andme puudumise väärtus (“-”).

(28)  Need vaatlused omandavad hiljem kindlad väärtused (vaatluse staatuse A). Eelmised esialgsed vaatlused kirjutatakse uute parandatud väärtustega üle.

----

----

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

17. veebruar 2005,

Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete ja teabevahetuse korra kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis valitsuse finantsstatistika valdkonnas

(EKP/2005/5)

(2005/327/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 2

RKPde statistikaaruandluse kohustused

1.   RKPd esitavad EKP-le GFSi vastavalt I lisale kalendriaasta alusel. Andmed peavad vastama ESA 95 ja määruse (EÜ) nr 3605/93 põhimõtetele ja mõistetele, mida on täpsustatud II lisas.

2.   Andmed peavad hõlmama perioodi alates 1991. aastast kuni aastani, millega edastamine on seotud (aasta y-1).

3.   Puudujäägi/ülejäägi andmetele ning võla, tulude ja kulude või nominaalse sisemajanduse kogutoodangu (SKT) andmetele lisatakse läbivaatamise põhjused, kui läbivaatamise tulemusel on puudujäägi/ülejäägi andmete muutus vähemalt 0,3 % SKT-st või võla, tulude, kulude või nominaalse SKT andmete muutus vähemalt 0,5 % SKT-st.

Artikkel 3

EKP statistikaaruandluse kohustused

1.   RKPde poolt esitatud andmete põhjal haldab EKP GFS andmebaasi, mis hõlmab euroala ja EL agregaadid. EKP edastab GFS andmebaasi RKPdele.

2.   RKPd tähistavad oma statistika osutusega, kellele võib seda avaldada. EKP võtab seda tähistust GFS andmebaasi edastamisel arvesse.

Artikkel 4

Tähtajalisus

1.   RKPd esitavad täieliku andmekogumi kaks korda aastas, enne 15. aprilli ja enne 15. septembrit.

2.   Kui ilmneb uus teave, esitavad RKPd omal algatusel osalised andmekogumid lõikes 1 kirjeldatud kahe esitamise vahel. Kui esitatakse osaline andmekogum, mis hõlmab ainult põhikategooriaid, võib RKP esitada prognoosi ka lisakategooriate kohta.

3.   EKP edastab GFS andmebaasi RKPdele vähemalt kord kuus ja mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast seda, kui andmed on EKP poolt avaldamiseks lõplikud.

Artikkel 5

Koostöö riigi pädevate ametiasutustega

1.   Kui osa või kõigi artiklis 2 kirjeldatud andmete ja teabe allikad on riigi pädevad ametiasutused, kes ei ole RKPd, peavad RKPd püüdma luua nende ametiasutustega sobivas vormis koostöö, et tagada andmete edastamise püsiv struktuur, mis vastaks EKPS standarditele ja nõuetele, kui see puudub riigi õigusaktide alusel.

2.   Kui RKP-l ei ole selle koostöö käigus võimalik artiklites 2 ja 4 kehtestatud nõudeid järgida, kuna riigi pädev ametiasutus ei esitanud RKP-le vajalikku teavet, arutavad EKP ja RKP teabe saamise võimalused selle ametiasutusega läbi.

Artikkel 6

Edastamise ja kodeerimise standardid

RKPd ja EKP kasutavad artiklites 2 ja 3 kirjeldatud andmete edastamisel ja kodeerimisel III lisas täpsustatud standardeid. See nõue ei välista muid EKP-le statistika edastamise vahendite kasutamist, kui selline varulahendus on kokku lepitud.

Artikkel 7

Kvaliteet

1.   EKP ja RKPd kontrollivad ja tõstavad EKP-le esitatud andmete kvaliteeti.

2.   EKP juhatus esitab igal aastal EKP nõukogule aruande aasta-GFS kvaliteedi kohta.

3.   Aruandes käsitletakse vähemalt andmete hõlmatust, asjakohastele määratlustele vastavust ja läbivaatamise ulatust.

Artikkel 8

Erandid

1.   EKP nõukogu teeb erandi RKPde suhtes, kes ei saa artiklis 2 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõudeid järgida. Tehtud erandid loetletakse IV lisas.

2.   RKP, kelle suhtes tehti erand määratud ajaks, teatab EKP-le igal aastal, mida tuleb aruandluse nõuete täielikuks järgimiseks ette võtta.

3.   EKP nõukogu vaatab erandid igal aastal läbi.

Artikkel 9

Muudatuste tegemise lihtsustatud kord

Võttes arvesse statistikakomitee seisukohti, on EKP juhatusel õigus teha käesoleva suunise lisades tehnilisi muudatusi, kui see ei muuda raampõhimõtteid ega aruandluskoormust.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub kaks päeva pärast selle vastuvõtmist.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 17. veebruar 2005

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

----

(1)EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

(2)EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).

(3)EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

(4)  Avaldatud EÜT L 55, 24.2.2001, lk 72, 10. novembri 2000. aasta otsuse EKP/2000/12 (Euroopa Keskpanga teatud õigusaktide ja dokumentide avaldamise kohta) III lisana.

----

I LISA

ANDMETE ARUANDLUSE NÕUDED

Täielik andmekogum hõlmab tulude ja kulude statistika (tabelid 1A, 1B ja 1C), puudujäägi/võla korrigeerimise statistika (tabelid 2A ja 2B) ja võla statistika (tabelid 3A ja 3B). Põhikategooriad on poolpaksus kirjas; ülejäänud on lisakategooriad. Osalised andmekogumid hõlmavad vähemalt tulude ja kuude statistika põhikategooriad, puudujäägi/võla korrigeerimise statistika või võla statistika. Kategooriad seonduvad valitsussektoriga, kui ei ole sätestatud teisiti.

TULUDE JA KULUDE STATISTIKA

Tabel 1A

Tabel 1B

Tabel 1C

PUUDUJÄÄGI/VÕLA KORRIGEERIMISE STATISTIKA

Tabel 2A

Tabel 2B

VÕLA STATISTIKA

Tabel 3A

Tabel 3B

----

(1)  [x.y] osutab kategooriale nr y tabelis x.

(2)  Esitada aastate kohta, mil liikmesriik ei olnud osalev liikmesriik.

----

II LISA

METOODIKA MÄÄRATLUS

1.   Viited metoodikale

Üldiselt on kõik I lisas täpsustatud kategooriad määratletud, osutades ESA 95 A lisale ja/või nõukogu määrusele (EÜ) nr 3605/93. Täiendavad metoodika määratlused on sätestatud käesoleva suunise artiklis 1. Eelkõige on sektorite ja allsektorite koode täpsustatud järgmises tabelis.

ESA 95 sektorid ja allsektorid

2.   Kategooriate määratlus (1)

Tabel 1A

Tabel 1B

Tabel 1C

Tabel 2A

Tabel 2B

Tabel 3A

Tabel 3B

----

(1)  [x.y] osutab kategooriale nr y tabelis x.

(2)  Selle tulemusel liigitatakse võlgnev üksus allsektorist S.11001 või S.12x01 allsektorisse S.11002/3 või S.12x02/3 või vastupidi.

----

III LISA

EDASTAMINE JA KODEERIMISSTANDARDID

Artiklites 2 ja 3 kirjeldatud statistika elektrooniliseks edastamiseks peavad RKPd ja EKP kasutama EKPS poolt antud võimalust, mis tugineb telekommunikatsioonivõrgul “ESCB-Net”. Selliseks statistilise teabe vahetamiseks on välja töötatud sõnumivorming GESMES/TS. Kõik aegread kodeeritakse, kasutades järgmist GFS perekonna struktuuri.

GFS perekonna struktuur

----

IV LISA

ERANDID SEOSES AEGRIDADEGA I LISA TABELITES 1A KUNI 3B

1.   Jooksvad andmed (1)

2.   Tagasivaatelised andmed (2)

----

(1)  Erandid jooksvate ja tagasivaateliste andmete osas, kui jooksvad andmed ei ole kättesaadavad.

(2)  Erandid tagasivaateliste andmete jaoks, kui jooksvad andmed ei ole kättesaadavad.

----

----

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS

11. märts 2005,

millega muudetakse suunist EKP/2000/1, mis käsitleb riikide keskpankade teostatavat Euroopa Keskpanga välisvaluutareservide haldamist ja Euroopa Keskpanga välisvaluutareservidega tehtavate tehingute õigusdokumente

(EKP/2005/6)

(2005/328/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 kolmandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 3.1 kolmandat taanet, artikleid 12.1, 14.3 ja 30.6,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2000/1 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 15. juunil 2005.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud RKPdele liikmesriikides, kes on võtnud kasutusele euro kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Frankfurt Maini ääres, 11. märts 2005

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

----

(1)EÜT L 207, 17.8.2000, lk 24. Suunist on viimati muudetud suunisega EKP/2002/6 (EÜT L 270, 8.10.2002, lk 14).

----

LISA

“3. LISA

Tagatud tehingute, börsiväliste tuletisinstrumentide tehingute ja hoiuste tüüplepingud

----