# Eiropas Savienības L 90/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 90 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 8. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 90

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 8. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Direktīva 2005/25/EK (2005. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur mikroorganismus (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Direktīva 2005/25/EK (2005. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur mikroorganismus (
  1
  )

1

1

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 14. martā) par divpusēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību | 35 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību | 36 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 14. martā) par divpusēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību

35

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/1

---

PADOMES DIREKTĪVA 2005/25/EK

(2005. gada 14. marts),

ar ko groza Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur mikroorganismus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1),un jo īpaši tās 18. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK dalībvalstīm ir jānodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļi netiek atļauti, ja tie neatbilst minētajā direktīvā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK dalībvalstīm ir jānodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļi netiek atļauti, ja tie neatbilst minētajā direktīvā noteiktajām prasībām.

| (2) | Direktīva 91/414/EEK paredz Vienotu principu izveidi, atbilstīgi kuriem dalībvalstīm ir jāveic augu aizsardzības līdzekļu novērtēšana, lai tie tiktu atļauti. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 91/414/EEK paredz Vienotu principu izveidi, atbilstīgi kuriem dalībvalstīm ir jāveic augu aizsardzības līdzekļu novērtēšana, lai tie tiktu atļauti.

| (3) | Vienotie principi ir noteikti, lai dalībvalstis tos izmantotu tikai ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanā un atļaušanā. Tomēr nepastāv atbilstīgi principi, ko dalībvalstis piemēro, lai novērtētu un atļautu mikroorganismus saturošus augu aizsardzības līdzekļus. Ir lietderīgi paredzēt papildu vienotus principus šāda veida augu aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(3)

Vienotie principi ir noteikti, lai dalībvalstis tos izmantotu tikai ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanā un atļaušanā. Tomēr nepastāv atbilstīgi principi, ko dalībvalstis piemēro, lai novērtētu un atļautu mikroorganismus saturošus augu aizsardzības līdzekļus. Ir lietderīgi paredzēt papildu vienotus principus šāda veida augu aizsardzības līdzekļiem.

| (4) | Ņemot vērā, ka prasības attiecībā uz dokumentāciju, kas pretendentiem jāiesniedz mikroorganismus saturošo augu aizsardzības līdzekļu atļaušanai, ir Direktīvā 91/414/EEK iekļautas ar Komisijas Direktīvu 2001/36/EK (2), pašlaik ir nepieciešams paredzēt vienotus principus, lai novērtētu dokumentāciju, kas — pamatojoties uz šādām datu prasībām — sagatavota par mikroorganismus saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā, ka prasības attiecībā uz dokumentāciju, kas pretendentiem jāiesniedz mikroorganismus saturošo augu aizsardzības līdzekļu atļaušanai, ir Direktīvā 91/414/EEK iekļautas ar Komisijas Direktīvu 2001/36/EK (2), pašlaik ir nepieciešams paredzēt vienotus principus, lai novērtētu dokumentāciju, kas — pamatojoties uz šādām datu prasībām — sagatavota par mikroorganismus saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem.

| (5) | Šīs direktīvas noteikumi par ūdens aizsardzību, tostarp noteikumi saistībā ar monitoringu, neskar dalībvalstu pienākumus, kas noteikti attiecīgajās direktīvās, un jo īpaši Padomes Direktīvā 75/440/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par dzeramā ūdens ieguvei paredzētā virszemes ūdens kvalitāti dalībvalstīs (3), Padomes Direktīvā 80/68/EEK (1979. gada 17. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret dažu bīstamu vielu radītu piesārņojumu (4), Padomes Direktīvā 98/83/EK (1988. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (5)un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (6). |
| --- | --- |

(5)

Šīs direktīvas noteikumi par ūdens aizsardzību, tostarp noteikumi saistībā ar monitoringu, neskar dalībvalstu pienākumus, kas noteikti attiecīgajās direktīvās, un jo īpaši Padomes Direktīvā 75/440/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par dzeramā ūdens ieguvei paredzētā virszemes ūdens kvalitāti dalībvalstīs (3), Padomes Direktīvā 80/68/EEK (1979. gada 17. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret dažu bīstamu vielu radītu piesārņojumu (4), Padomes Direktīvā 98/83/EK (1988. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (5)un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (6).

| (6) | Šīs direktīvas noteikumi par ģenētiski modificētiem organismiem neskar dalībvalstu pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (7). |
| --- | --- |

(6)

Šīs direktīvas noteikumi par ģenētiski modificētiem organismiem neskar dalībvalstu pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (7).

| (7) | Augu zinātniskā komiteja ir sniegusi atzinumu par šo direktīvu, un minētais atzinums ir ņemts vērā. |
| --- | --- |

(7)

Augu zinātniskā komiteja ir sniegusi atzinumu par šo direktīvu, un minētais atzinums ir ņemts vērā.

| (8) | tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza Direktīva 91/414/EK, |
| --- | --- |

(8)

tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza Direktīva 91/414/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2006. gada 28 maijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai šo aktu tekstu, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu svarīgākos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/99/EK (OV L 309, 16.10.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 164, 20.6.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 194, 25.7.1975., 26. lpp. Direktīvu atceļ no 22.12.2007. ar Direktīvu 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 20, 26.1.1980., 43. lpp. Direktīvu atceļ no 22.12.2013. ar Direktīvu 2000/60/EK.

4

(5)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Direktīvas VI pielikumu groza šādi:

| 1. | Nosaukumu “Vienoti augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanas un atļaušanas principi” aizstāj ar šādu nosaukumu:
  “I DAĻA

  VIENOTI ĶĪMISKO AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU NOVĒRTĒŠANAS UN ATĻAUŠANAS PRINCIPI”. |
| --- | --- |

1.

Nosaukumu “Vienoti augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanas un atļaušanas principi” aizstāj ar šādu nosaukumu:

“I DAĻA

VIENOTI ĶĪMISKO AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU NOVĒRTĒŠANAS UN ATĻAUŠANAS PRINCIPI”.

| 2. | Pēc pielikuma I daļas pievieno šādu daļu:
  “II DAĻA

  VIENOTI MIKROORGANISMUS SATUROŠO AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU NOVĒRTĒŠANASUN ATĻAUŠANAS PRINCIPI”. |
| --- | --- |

2.

Pēc pielikuma I daļas pievieno šādu daļu:

“II DAĻA

VIENOTI MIKROORGANISMUS SATUROŠO AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻU NOVĒRTĒŠANASUN ATĻAUŠANAS PRINCIPI”.

SATURS

| A. | IEVADS |
| --- | --- |

A.

| B. | NOVĒRTĒŠANA |
| --- | --- |

B.

| 1. | Vispārīgie principi |
| --- | --- |

1.

| 2. | Speciālie principi |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Identitāte |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Augu aizsardzības līdzeklī esošā mikroorganisma identitāte |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Augu aizsardzības līdzekļa identitāte |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Bioloģiskās, fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Augu aizsardzības līdzeklī esošā mikroorganisma bioloģiskās īpašības |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Augu aizsardzības līdzekļa fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Papildu informācija |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Mikroorganisma rašanās augu aizsardzības līdzeklī kvalitātes kontrole |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Augu aizsardzības līdzekļa kvalitātes kontrole |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | Iedarbīgums |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Identifikācija un daudzuma noteikšanas metodes |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Augu aizsardzības līdzekļa analītiskās metodes |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Atliekvielu noteikšanas analītiskās metodes |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada augu aizsardzības līdzeklis |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada atliekvielas |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Darbība un izplatīšanās vidē |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ietekme un iedarbība uz blakussugām |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

2.9.

| C. | LĒMUMU PIEŅEMŠANA |
| --- | --- |

C.

| 1. | Vispārīgie principi |
| --- | --- |

1.

| 2. | Speciālie principi |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Identitāte |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Bioloģiskās un tehniskās īpašības |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Papildu informācija |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iedarbīgums |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Identifikācija/atklāšana un daudzuma noteikšanas metodes |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada augu aizsardzības līdzeklis |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada atliekvielas |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.7. | Darbība un izplatīšanās vidē |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ietekme un iedarbība uz blakussugām |
| --- | --- |

2.8.

A.   IEVADS

| 1. | Šā pielikuma II daļā izstrādātie principi ir virzīti uz to, lai nodrošinātu, ka novērtējumi un lēmumi saistībā ar augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu, ja tie ir mikrobiāli augu aizsardzības līdzekļi, visās dalībvalstīs panāk šīs direktīvas 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta prasību īstenošanu, nodrošinot augstu līmeni cilvēku vai dzīvnieku veselības un vides aizsardzībā. |
| --- | --- |

1.

Šā pielikuma II daļā izstrādātie principi ir virzīti uz to, lai nodrošinātu, ka novērtējumi un lēmumi saistībā ar augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu, ja tie ir mikrobiāli augu aizsardzības līdzekļi, visās dalībvalstīs panāk šīs direktīvas 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunkta prasību īstenošanu, nodrošinot augstu līmeni cilvēku vai dzīvnieku veselības un vides aizsardzībā.

| 2. | Novērtējot pieteikumus atļaujas saņemšanai, dalībvalstis:






  a) | — | nodrošina, ka iesniegtā dokumentācija par mikrobiālajiem augu aizsardzības līdzekļiem, atbilst III B pielikuma prasībām, vēlākais, lēmumu pieņemšanas vajadzībām veiktās novērtēšanas beigās, attiecīgos gadījumos neskarot šīs direktīvas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu un tā 4. un 6. punktu, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Novērtējot pieteikumus atļaujas saņemšanai, dalībvalstis:

a)

—

nodrošina, ka iesniegtā dokumentācija par mikrobiālajiem augu aizsardzības līdzekļiem, atbilst III B pielikuma prasībām, vēlākais, lēmumu pieņemšanas vajadzībām veiktās novērtēšanas beigās, attiecīgos gadījumos neskarot šīs direktīvas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktu un tā 4. un 6. punktu,

| — | nodrošina, ka iesniegtie dati ir pieņemami kvantitātes, kvalitātes, konsekvences un ticamības ziņā un ka tie ir pietiekami, lai ļautu veikt dokumentācijas atbilstīgu novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka iesniegtie dati ir pieņemami kvantitātes, kvalitātes, konsekvences un ticamības ziņā un ka tie ir pietiekami, lai ļautu veikt dokumentācijas atbilstīgu novērtēšanu,

| — | vajadzības gadījumā novērtē pieteikuma iesniedzēja sniegto pamatojumu par noteiktu datu trūkumu; |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā novērtē pieteikuma iesniedzēja sniegto pamatojumu par noteiktu datu trūkumu;

| b) | ņemt vērā IIB pielikuma datus saistībā ar aktīvo vielu, kas sastāv no mikroorganismiem (tostarp vīrusiem), augu aizsardzības līdzeklī, kuri ir iesniegti, lai iekļautu attiecīgos mikroorganismus I pielikumā, un — attiecīgos gadījumos, neskarot šīs direktīvas 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 2., 3. un 6. punktu — šo datu novērtēšanas rezultātus; |
| --- | --- |

b)

ņemt vērā IIB pielikuma datus saistībā ar aktīvo vielu, kas sastāv no mikroorganismiem (tostarp vīrusiem), augu aizsardzības līdzeklī, kuri ir iesniegti, lai iekļautu attiecīgos mikroorganismus I pielikumā, un — attiecīgos gadījumos, neskarot šīs direktīvas 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 2., 3. un 6. punktu — šo datu novērtēšanas rezultātus;

| c) | ņem vērā citu attiecīgo iegūstamo tehnisko vai zinātnisko informāciju par augu aizsardzības līdzekļa darbību vai augu aizsardzības līdzekļa, tā sastāvdaļu vai metabolītu/toksīnu iespējamo negatīvo iedarbību. |
| --- | --- |

c)

ņem vērā citu attiecīgo iegūstamo tehnisko vai zinātnisko informāciju par augu aizsardzības līdzekļa darbību vai augu aizsardzības līdzekļa, tā sastāvdaļu vai metabolītu/toksīnu iespējamo negatīvo iedarbību.

| 3. | Ja speciālajos novērtēšanas principos ir atsauce uz IIB pielikuma datiem, ar to saprot 2. punkta b) apakšpunktā minētos datus. |
| --- | --- |

3.

Ja speciālajos novērtēšanas principos ir atsauce uz IIB pielikuma datiem, ar to saprot 2. punkta b) apakšpunktā minētos datus.

| 4. | Ja sniegtās ziņas un informācija ir pietiekama, lai pabeigtu viena paredzētā lietojuma novērtēšanu, jānovērtē pieteikumi un jāpieņem lēmums par paredzēto lietojumu.
  Ievērojot sniegto pamatojumu un jebkuru turpmāku precizējumu, dalībvalstis noraida tos atļaujas piešķiršanas pieteikumus, attiecībā uz kuriem informācijas trūkums ir tāds, ka nav iespējams pabeigt novērtēšanu un pieņemt ticamu lēmumu vismaz par vienu no paredzētajiem lietojumiem. |
| --- | --- |

4.

Ja sniegtās ziņas un informācija ir pietiekama, lai pabeigtu viena paredzētā lietojuma novērtēšanu, jānovērtē pieteikumi un jāpieņem lēmums par paredzēto lietojumu.

Ievērojot sniegto pamatojumu un jebkuru turpmāku precizējumu, dalībvalstis noraida tos atļaujas piešķiršanas pieteikumus, attiecībā uz kuriem informācijas trūkums ir tāds, ka nav iespējams pabeigt novērtēšanu un pieņemt ticamu lēmumu vismaz par vienu no paredzētajiem lietojumiem.

| 5. | Novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas laikā dalībvalstis sadarbojas ar pieteikumu iesniedzējiem, lai ātri atrisinātu jautājumus par iesniegto dokumentāciju vai lai agrīnā posmā noteiktu nepieciešamību pēc papildu pētījumiem, kas vajadzīgi pienācīgai dokumentācijas novērtēšanai, vai lai grozītu jebkurus paredzētos nosacījumus augu aizsardzības līdzekļa lietošanai, vai lai izmainītu tā dabu vai sastāvu, tādējādi nodrošinot šā pielikuma vai šīs direktīvas prasību pilnīgu ievērošanu.
  Dalībvalstis parasti pieņem pamatotu lēmumu 12 mēnešos no tehniski pilnīgas dokumentācijas saņemšanas. Tehniski pilnīga dokumentācija ir tāda, kas atbilst visām IIIB pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

5.

Novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas laikā dalībvalstis sadarbojas ar pieteikumu iesniedzējiem, lai ātri atrisinātu jautājumus par iesniegto dokumentāciju vai lai agrīnā posmā noteiktu nepieciešamību pēc papildu pētījumiem, kas vajadzīgi pienācīgai dokumentācijas novērtēšanai, vai lai grozītu jebkurus paredzētos nosacījumus augu aizsardzības līdzekļa lietošanai, vai lai izmainītu tā dabu vai sastāvu, tādējādi nodrošinot šā pielikuma vai šīs direktīvas prasību pilnīgu ievērošanu.

Dalībvalstis parasti pieņem pamatotu lēmumu 12 mēnešos no tehniski pilnīgas dokumentācijas saņemšanas. Tehniski pilnīga dokumentācija ir tāda, kas atbilst visām IIIB pielikuma prasībām.

| 6. | Secinājumiem, ko izdara dalībvalstu kompetentās iestādes izvērtēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā, jāpamatojas uz zinātniskiem, vēlams starptautiski atzītiem, principiem un jāņem vērā ekspertu padomi. |
| --- | --- |

6.

Secinājumiem, ko izdara dalībvalstu kompetentās iestādes izvērtēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā, jāpamatojas uz zinātniskiem, vēlams starptautiski atzītiem, principiem un jāņem vērā ekspertu padomi.

| 7. | Mikrobiāls augu aizsardzības līdzeklis var saturēt dzīvotspējīgus un dzīvotnespējīgus mikroorganismus (tostarp vīrusus) un formulēšanas vielas. Tas var saturēt arī piederīgus metabolītus/toksīnus, kas radušies augšanas rezultātā, atliekvielas no augšanas vides un (mikrobiālas) indīgas vielas. Visiem eksistējošiem mikroorganismiem, attiecīgiem metabolītiem/toksīniem un augu aizsardzības līdzekļiem ar augšanas vides atliekvielām un (mikrobiālām) indīgām vielām ir jābūt novērtētām. |
| --- | --- |

7.

Mikrobiāls augu aizsardzības līdzeklis var saturēt dzīvotspējīgus un dzīvotnespējīgus mikroorganismus (tostarp vīrusus) un formulēšanas vielas. Tas var saturēt arī piederīgus metabolītus/toksīnus, kas radušies augšanas rezultātā, atliekvielas no augšanas vides un (mikrobiālas) indīgas vielas. Visiem eksistējošiem mikroorganismiem, attiecīgiem metabolītiem/toksīniem un augu aizsardzības līdzekļiem ar augšanas vides atliekvielām un (mikrobiālām) indīgām vielām ir jābūt novērtētām.

| 8. | Dalībvalstīm ir jāņem vērā tie vadlīniju dokumenti, ko ir ņēmusi vērā Barības ķēdes un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja (SCFCAH). |
| --- | --- |

8.

Dalībvalstīm ir jāņem vērā tie vadlīniju dokumenti, ko ir ņēmusi vērā Barības ķēdes un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja (SCFCAH).

| 9. | Attiecībā uz ģenētiski modificētiem mikroorganismiem jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (1). Atbilstīgi minētajai direktīvai veiktā novērtēšana ir jāsniedz un jāņem vērā. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz ģenētiski modificētiem mikroorganismiem jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (1). Atbilstīgi minētajai direktīvai veiktā novērtēšana ir jāsniedz un jāņem vērā.

| 10. | Mikrobioloģisko terminu definīcijas un skaidrojumi
  Antibioze: attiecības starp divām vai vairāk sugām, kur vienai sugai tiek aktīvi izdarīts kaitējums (piemēram, ar kaitējumu radošo sugu toksīnu ražošanu).
  Antigēns: jebkura viela, kas kontakta gadījumā ar noteiktām šūnām, rada jutīguma stāvokli un/vai imūnu reakciju pēc latenta perioda (dienas līdz nedēļas) un, kas reaģē ar antivielām un/vai paaugstinātās jutības objekta imūnajām šūnām demonstratīvā veidā in vivo vai in vitro.
  Antibakteriāls: antibakteriāli aģenti un antibakteriāls(-ļi) attiecas uz dabīgi notiekošām, semi — sintētiskām vai sintētiskām vielām, kas izrāda antibakteriālas aktivitātes (nogalina vai attur mikroorganismu augšanu.):






  — | antibiotikas, saistītas ar vielām, ko iegūst vai ražo no mikroorganismiem, un |
| --- | --- | --- |

10.

Mikrobioloģisko terminu definīcijas un skaidrojumi

Antibioze: attiecības starp divām vai vairāk sugām, kur vienai sugai tiek aktīvi izdarīts kaitējums (piemēram, ar kaitējumu radošo sugu toksīnu ražošanu).

Antigēns: jebkura viela, kas kontakta gadījumā ar noteiktām šūnām, rada jutīguma stāvokli un/vai imūnu reakciju pēc latenta perioda (dienas līdz nedēļas) un, kas reaģē ar antivielām un/vai paaugstinātās jutības objekta imūnajām šūnām demonstratīvā veidā in vivo vai in vitro.

Antibakteriāls: antibakteriāli aģenti un antibakteriāls(-ļi) attiecas uz dabīgi notiekošām, semi — sintētiskām vai sintētiskām vielām, kas izrāda antibakteriālas aktivitātes (nogalina vai attur mikroorganismu augšanu.):

—

antibiotikas, saistītas ar vielām, ko iegūst vai ražo no mikroorganismiem, un

| — | antikoksidiāļi, saistīti ar vielām, kas ir aktīvas pret koksīdiju, vienas šūnas protozoju parazītiem. |
| --- | --- |

—

antikoksidiāļi, saistīti ar vielām, kas ir aktīvas pret koksīdiju, vienas šūnas protozoju parazītiem.

KVV: koloniju veidojoša vienība; viena vai vairākas šūnas, kas aug vienas redzamas kolonijas formā.

Kolonizācija: mikroorganisma vairošanās un persistence dabā, piemēram, uz ārējām (ādas) vai iekšējām ķermeņa virsmām (zarnās, plaušās). Kolonizācijas procesā mikroorganismam ir jāpastāv ilgāks laika posms nekā gaidīts specifiskajā orgānā. Mikroorganismu kopskaits var sarukt, taču zemākā tempā nekā normālas attīrīšanās rezultātā vai arī tas var būt augošs kopskaits.

Kolonizācija var tikt saistīta kā ar nekaitīgiem aktīviem mikroorganismiem, tā ar patogēniem mikroorganismiem. Nav norāžu par iespējamajām sekām.

Ekoloģiskā niša: unikāla vide, kurā dzīvo noteiktas sugas un ar kuru saprot kā faktisko fizisko teritoriju un funkciju kopienā vai ekosistēmā.

Saimniekorganisms: dzīvnieks (arī cilvēki) vai augs, kurā mitinās vai no kura barojas cits organisms (parazīts).

Specifisks saimniekorganisms: virkne dažādu saimniekorganismu, kurā var veidot kolonijas mikrobu sugas vai celms. Mikroorganisms, kuram ir specifisks saimniekorganisms, veido kolonijas vai nelabvēlīgi ietekmē tikai vienu saimniekorganismu vai nelielu skaitu dažādu saimniekorganismu. Mikroorganisms, kuram nav specifiska saimniekorganisma, var veidot kolonijas vai nelabvēlīgi ietekmēt ļoti dažādas saimniekorganismu sugas.

Infekcija: patogēna mikroorganisma ievadīšana vai iekļūšana uzņēmīgā saimniekorganismā neatkarīgi no tā, vai rezultātā rodas patoloģiskas sekas vai saslimšana. Organismam ir jāiekļūst saimniekorganisma ķermenī, parasti šūnās, un jābūt spējīgam vairoties, radot jaunas infekcijas vienības. Patogēna uzņemšana vien vēl nenozīmē, ka radusies infekcija.

Infekciozs: tāds, kas spēj pārnēsāt infekciju.

Inficētspēja: mikroorganisma īpašība, kas ļauj tam inficēt uzņēmīgu saimniekorganismu.

Invāzija: mikroorganisma iekļūšana saimniekorganisma ķermenī (piemēram, faktiskā ārējā apvalka iekļūšana, zarnu epitēlija šūnas utt.). “Primārā invazivitāte” ir patogēno mikroorganismu īpašība.

Vairošanās: mikroorganisma spēja vairoties un palielināt populācijas lielumu infekcijas laikā.

Mikotoksīns: sēnīšu toksīns.

Dzīvot nespējīgs mikroorganisms: tāds mikroorganisms, kas nespēj vairoties vai nodot tālāk savu ģenētisko materiālu.

Nepaliekoša atliekviela: tāda atliekviela, kas nespēj vairoties vai nodot tālāk savu ģenētisko materiālu.

Patogenitāte: mikroorganisma spēja izraisīt saimniekorganisma slimību un/vai radīt tajā bojājumus. Daudzi patogēni izraisa slimību, kombinējot (i) toksiskumu un invazivitāti vai (ii) toksiskumu un spēju veidot koloniju. Taču atsevišķi invazīvi patogēni izraisa slimību, kuras pamatā ir saimniekorganisma aizsardzības sistēmas reakcijas anomālijas.

Simbioze: tāds organismu mijiedarbības veids, kad viens organisms dzīvo ciešā saistībā ar otru un šāda saistība ir labvēlīga abiem organismiem.

Dzīvotspējīgs mikroorganisms: mikroorganisms, kas spēj vairoties vai nodot tālāk savu ģenētisko materiālu.

Dzīvotspējīga atliekviela: tāda atliekviela, kas spēj vairoties vai nodot tālāk savu ģenētisko materiālu.

Viroīds: jebkura infekciozo aģentu kategorija, kas sastāv no nelielas RNS virknes un nav saistāma ar proteīniem. RNS nav proteīna apvalka un tā nepārveidojas, vairojas ar saimniekorganisma šūnu enzīmiem. Viroīdi izraisa vairākas augu slimības.

Virulence: mikroorganisma spējas izraisīt slimību rādītājs, kas nosaka izraisītās slimības smaguma pakāpi. Devas lielums (inokulāta lielums), kas vajadzīgs, lai izraisītu noteiktas intensitātes patogenitāti. Eksperimentos mēra vidējo letālo devu (LD50) vai vidējo infekciozo devu (ID50).

B.   NOVĒRTĒŠANA

Novērtēšanas mērķis ir noteikt un izvērtēt ar zinātniskām metodēm un, kamēr nav gūta lielāka pieredze, katrā gadījumā atsevišķi mikrobiālā augu aizsardzības līdzekļa iespējamo negatīvo ietekmi uz cilvēku vai dzīvnieku veselību un vidi. Novērtēšanu veic arī tādēļ, lai izpētītu vajadzību pēc riska vadības pasākumiem un atklātu un ieteiktu piemērotus pasākumus.

Tā kā mikroorganismi spēj vairoties, pastāv skaidra atšķirība starp ķimikālijām un mikroorganismiem, ko lieto kā augu aizsardzības līdzekļus. Apdraudējums, kas rodas, var nebūt tādas pats kā apdraudējums, kas rodas no ķimikālijām, sevišķi, saistībā ar mikroorganismu spēju izdzīvot un vairoties dažādās vidēs. Turklāt mikroorganismi sastāv no virknes dažādu organismu, kuriem visiem piemīt unikālas īpašības. Šīs atšķirības starp mikroorganismiem ir jāņem vērā, veicot novērtēšanu.

Ideālā gadījumā mikroorganismam augu aizsardzības līdzeklī būtu jāfunkcionē kā šūnu ražotnei, kas darbojas tieši tajā vietā, kur mērķorganismi ir kaitīgi. Tādēļ svarīgs novērtēšanas procesa posms ir darbības veida izpratne.

| a) | toksiskuma pētījumiem; |
| --- | --- |

a)

toksiskuma pētījumiem;

| b) | mikroorganisma bioloģiskajām īpašībām; |
| --- | --- |

b)

mikroorganisma bioloģiskajām īpašībām;

| c) | attiecībām ar zināmajiem augu, dzīvnieku vai cilvēku patogēniem; |
| --- | --- |

c)

attiecībām ar zināmajiem augu, dzīvnieku vai cilvēku patogēniem;

| d) | darbības veida; |
| --- | --- |

d)

darbības veida;

| e) | analītiskajām metodēm. |
| --- | --- |

e)

analītiskajām metodēm.

Pamatojoties uz šo informāciju, metabolītus var uzskatīt par potenciāli svarīgiem. Līdz ar to, lai varētu noteikt metabolītu nozīmīgumu, jāizvērtē iespējamā pakļaušana šo metabolītu iedarbībai.

1.   Vispārīgie principi

| 1.1. | Ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās atziņas, dalībvalstis izvērtē saskaņā ar IIB un IIIB pielikuma prasībām sniegto informāciju, un jo īpaši:






  a) | nosaka radušos apdraudējumus, novērtē to nozīmību un spriež par iespējamo cilvēku, dzīvnieku vai vides apdraudējumu; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ņemot vērā pašreizējās zinātniskās un tehniskās atziņas, dalībvalstis izvērtē saskaņā ar IIB un IIIB pielikuma prasībām sniegto informāciju, un jo īpaši:

a)

nosaka radušos apdraudējumus, novērtē to nozīmību un spriež par iespējamo cilvēku, dzīvnieku vai vides apdraudējumu;

| b) | novērtē augu aizsardzības līdzekļa iedarbīgumu un fitotoksiskumu/fitopatogenitāti saistībā ar katru lietojumu, kuram tiek lūgta atļauja. |
| --- | --- |

b)

novērtē augu aizsardzības līdzekļa iedarbīgumu un fitotoksiskumu/fitopatogenitāti saistībā ar katru lietojumu, kuram tiek lūgta atļauja.

| 1.2. | Ja nav standartizētu testa metožu, jānovērtē testu kvalitāte/metodoloģija un, ja iespējams, jānovērtē šādas aprakstīto metožu īpašības:
  svarīgums; pārstāvība, jutīgums, specifika, reproducējamība, apstiprinājumi, noteiktspēja. |
| --- | --- |

1.2.

Ja nav standartizētu testa metožu, jānovērtē testu kvalitāte/metodoloģija un, ja iespējams, jānovērtē šādas aprakstīto metožu īpašības:

svarīgums; pārstāvība, jutīgums, specifika, reproducējamība, apstiprinājumi, noteiktspēja.

| 1.3. | Interpretējot novērtēšanas rezultātus, dalībvalstis ņem vērā iespējamo nenoteiktību informācijā, kas radusies vērtējot, ar mērķi nodrošināt, ka līdz minimumam tiek samazināta iespēja neatklāt nelabvēlīgo ietekmi vai nenovērtēt tās nozīmi. Pārbauda lēmumu pieņemšanas procesu, lai noteiktu kritiskos punktus vai informācijas pozīcijas, kurās nenoteiktība var izraisīt nepatiesu apdraudējuma klasificēšanu.
  Pirmais veiktais novērtējums balstās uz vislabākajiem pieejamajiem datiem vai novērtējumu, kas atspoguļo reālos augu aizsardzības līdzekļa lietošanas apstākļus. Pēc tam būtu jāveic atkārtota novērtēšana, ņemot vērā potenciālo nenoteiktību attiecībā uz kritiskajiem datiem un lietošanas apstākļus, kuru iestāšanās ir iespējama un kuru rezultātā tiek iegūta reāla vissliktākā gadījuma pieeja, lai noteiktu, vai ir iespējams tas, ka sākotnējais novērtējums varētu būtiski atšķirties. |
| --- | --- |

1.3.

Interpretējot novērtēšanas rezultātus, dalībvalstis ņem vērā iespējamo nenoteiktību informācijā, kas radusies vērtējot, ar mērķi nodrošināt, ka līdz minimumam tiek samazināta iespēja neatklāt nelabvēlīgo ietekmi vai nenovērtēt tās nozīmi. Pārbauda lēmumu pieņemšanas procesu, lai noteiktu kritiskos punktus vai informācijas pozīcijas, kurās nenoteiktība var izraisīt nepatiesu apdraudējuma klasificēšanu.

Pirmais veiktais novērtējums balstās uz vislabākajiem pieejamajiem datiem vai novērtējumu, kas atspoguļo reālos augu aizsardzības līdzekļa lietošanas apstākļus. Pēc tam būtu jāveic atkārtota novērtēšana, ņemot vērā potenciālo nenoteiktību attiecībā uz kritiskajiem datiem un lietošanas apstākļus, kuru iestāšanās ir iespējama un kuru rezultātā tiek iegūta reāla vissliktākā gadījuma pieeja, lai noteiktu, vai ir iespējams tas, ka sākotnējais novērtējums varētu būtiski atšķirties.

| 1.4. | Dalībvalstis novērtē katru mikrobiālo augu aizsardzības līdzekli, kuru atļauj lietot attiecīgajā dalībvalstī — var ņemt vērā mikroorganisma novērtēšanas laikā iegūto informāciju. Dalībvalstīm jāņem vērā, ka jebkuri pievienoti formulanti var ietekmēt augu aizsardzības līdzekļa īpašības saistībā ar mikroorganismu. |
| --- | --- |

1.4.

Dalībvalstis novērtē katru mikrobiālo augu aizsardzības līdzekli, kuru atļauj lietot attiecīgajā dalībvalstī — var ņemt vērā mikroorganisma novērtēšanas laikā iegūto informāciju. Dalībvalstīm jāņem vērā, ka jebkuri pievienoti formulanti var ietekmēt augu aizsardzības līdzekļa īpašības saistībā ar mikroorganismu.

| 1.5. | Izvērtējot pieteikumus un piešķirot atļaujas, dalībvalstis ņem vērā paredzētos praktiskos izmantošanas apstākļus un jo īpaši izmantošanas mērķi, devu, veidu, biežumu un grafiku, kā arī augu aizsardzības līdzekļa sastāvu. Kad vien iespējams, dalībvalstis ņem vērā integrētās kaitēkļu kontroles principus. |
| --- | --- |

1.5.

Izvērtējot pieteikumus un piešķirot atļaujas, dalībvalstis ņem vērā paredzētos praktiskos izmantošanas apstākļus un jo īpaši izmantošanas mērķi, devu, veidu, biežumu un grafiku, kā arī augu aizsardzības līdzekļa sastāvu. Kad vien iespējams, dalībvalstis ņem vērā integrētās kaitēkļu kontroles principus.

| 1.6. | Vērtējot dalībvalstis ņem vērā lauksaimniecības, augu veselības vai vides (tostarp klimatiskos) apstākļus lietošanas platībās. |
| --- | --- |

1.6.

Vērtējot dalībvalstis ņem vērā lauksaimniecības, augu veselības vai vides (tostarp klimatiskos) apstākļus lietošanas platībās.

| 1.7. | Ja speciālie 2. sadaļas principi augu aizsardzības līdzekļa novērtēšanā paredz izmantot kalkulācijas modeļus, šie modeļi:






  a) | veic vislabāko iespējamo visu attiecīgo procesu novērtējumu, ievērojot reālos parametrus un pieņēmumus; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Ja speciālie 2. sadaļas principi augu aizsardzības līdzekļa novērtēšanā paredz izmantot kalkulācijas modeļus, šie modeļi:

a)

veic vislabāko iespējamo visu attiecīgo procesu novērtējumu, ievērojot reālos parametrus un pieņēmumus;

| b) | tos iesniedz II daļas 1. punkta 3. apakšpunktā minētās novērtēšanas veikšanai; |
| --- | --- |

b)

tos iesniedz II daļas 1. punkta 3. apakšpunktā minētās novērtēšanas veikšanai;

| c) | tos uzticami apstiprina ar mērījumiem, kas veikti atbilstoši apstākļiem, kuri piemēroti modeļa izmantošanai; |
| --- | --- |

c)

tos uzticami apstiprina ar mērījumiem, kas veikti atbilstoši apstākļiem, kuri piemēroti modeļa izmantošanai;

| d) | tie atbilst apstākļiem lietošanas platībā; |
| --- | --- |

d)

tie atbilst apstākļiem lietošanas platībā;

| e) | jābalstās uz ziņām par to, kā modelis aprēķina sniegtos aprēķinus, un jāsatur paskaidrojumi par visiem modelī ievadītajiem datiem un to, kā šie dati iegūti. |
| --- | --- |

e)

jābalstās uz ziņām par to, kā modelis aprēķina sniegtos aprēķinus, un jāsatur paskaidrojumi par visiem modelī ievadītajiem datiem un to, kā šie dati iegūti.

| 1.8. | Nepieciešamie dati, kas precizēti IIB un IIIB pielikumā, sniedz norādes uz to, kad un kā jāiesniedz noteikta informācija un kāda procedūra jāievēro, sagatavojot un novērtējot dokumentāciju. Šīs norādes ir jāievēro. |
| --- | --- |

1.8.

Nepieciešamie dati, kas precizēti IIB un IIIB pielikumā, sniedz norādes uz to, kad un kā jāiesniedz noteikta informācija un kāda procedūra jāievēro, sagatavojot un novērtējot dokumentāciju. Šīs norādes ir jāievēro.

2.   Speciālie principi

Lai novērtētu ziņas un informāciju, kas iesniegta pieteikuma pamatošanai, un neskarot 1. sadaļas vispārīgos principus, dalībvalstis ievieš šādus principus.

2.1.   Identitāte

2.1.1.   Augu aizsardzības līdzeklī esošā mikroorganisma identitāte

Skaidri jānosaka mikroorganisma identitāte. Jānodrošina, ka tiek nodrošināti pienācīgi dati, kas ļauj pārbaudīt augu aizsardzības līdzekļa mikroorganisma identitāti celma līmenī.

Mikroorganisma identitāti novērtē celma līmenī. Ja mikroorganisms ir mutants vai ģenētiski modificēts organisms (2), jāreģistrē specifiskās atšķirības no citiem tās pašas sugas celmiem. Jāreģistrē miera stadiju iestāšanās gadījumi.

Jāpārbauda, vai celms ir reģistrēts starptautiski atzītā kultūru kolekcijā.

2.1.2.   Augu aizsardzības līdzekļa identitāte

Dalībvalstis novērtē sniegto detalizēto informāciju par augu aizsardzības līdzekļa kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem rādītājiem, piemēram, informāciju par mikroorganismu (skat. iepriekš minēto), svarīgajiem metabolītiem/toksīniem, vidējo atliekvielu veidošanos, līdzformulantiem un līdzeklī esošajiem mikrobu piesārņotājiem.

2.2.   Bioloģiskās, fiziskās, ķīmiskās un tehniskās īpašības

2.2.1.   Augu aizsardzības līdzeklī esošā mikroorganisma bioloģiskās īpašības

| 2.2.1.1. | Jānovērtē celma izcelsme, ja tas iespējams, tā dabiskā dzīvotne, tostarp norādes par dabiskā fona līmeni, dzīves ciklu un spēju izdzīvot, kolonizāciju, vairošanos un izplatību. Autohtono mikroorganismu izplatībai pēc īsa augšanas perioda ir jāizlīdzinās, un tiem jāturpina eksistēt kā fona mikroorganismiem. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Jānovērtē celma izcelsme, ja tas iespējams, tā dabiskā dzīvotne, tostarp norādes par dabiskā fona līmeni, dzīves ciklu un spēju izdzīvot, kolonizāciju, vairošanos un izplatību. Autohtono mikroorganismu izplatībai pēc īsa augšanas perioda ir jāizlīdzinās, un tiem jāturpina eksistēt kā fona mikroorganismiem.

| 2.2.1.2. | Jānovērtē mikroorganismu spēja pielāgoties videi. Dalībvalstīm īpaši jāņem vērā šādi principi:






  a) | atkarībā no apstākļiem (piemēram, substrāta augšanai un metabolismam) mikroorganisma fenotipiskās īpašības var būt vai nebūt pamanāmas; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Jānovērtē mikroorganismu spēja pielāgoties videi. Dalībvalstīm īpaši jāņem vērā šādi principi:

a)

atkarībā no apstākļiem (piemēram, substrāta augšanai un metabolismam) mikroorganisma fenotipiskās īpašības var būt vai nebūt pamanāmas;

| b) | tie mikrobu celmi, kas vislabāk piemērojušies videi, var izdzīvot un vairoties sekmīgāk nekā tādi celmi, kas videi nav piemērojušies. Tiem celmiem, kas ir pielāgojušies, ir selektīvas priekšrocības, un pēc vairākām paaudzēm tie spēj sasniegt populācijas vairākumu; |
| --- | --- |

b)

tie mikrobu celmi, kas vislabāk piemērojušies videi, var izdzīvot un vairoties sekmīgāk nekā tādi celmi, kas videi nav piemērojušies. Tiem celmiem, kas ir pielāgojušies, ir selektīvas priekšrocības, un pēc vairākām paaudzēm tie spēj sasniegt populācijas vairākumu;

| c) | salīdzinoši straujas mikroorganismu vairošanās rezultātā biežāk sastopamas mutācijas. Ja mutācijas sekmē izdzīvošanu vidē, mutantais celms var kļūt par dominējošo; |
| --- | --- |

c)

salīdzinoši straujas mikroorganismu vairošanās rezultātā biežāk sastopamas mutācijas. Ja mutācijas sekmē izdzīvošanu vidē, mutantais celms var kļūt par dominējošo;

| d) | jo īpaši vīrusu īpašības, tostarp dzīvotspēja, var strauji mainīties.
  Līdz ar to jāizvērtē informācija par mikroorganisma ģenētisko stabilitāti lietošanai paredzētajos vides apstākļos, kā arī informācija par mikroorganisma spēju nodot ģenētisko informāciju citiem organismiem un par iekodēto īpašību noturību. |
| --- | --- |

d)

jo īpaši vīrusu īpašības, tostarp dzīvotspēja, var strauji mainīties.

Līdz ar to jāizvērtē informācija par mikroorganisma ģenētisko stabilitāti lietošanai paredzētajos vides apstākļos, kā arī informācija par mikroorganisma spēju nodot ģenētisko informāciju citiem organismiem un par iekodēto īpašību noturību.

| 2.2.1.3. | Pēc iespējas detalizētāk jāizvērtē mikroorganisma darbības veids. Jāizvērtē iespējamā metabolītu/toksīnu loma darbības veidā un, ja tāda tiek konstatēta, jānosaka minimālā iedarbīgā katra aktīvā toksīna/metabolīta deva. Informācija par darbības veidu var būt ļoti vērtīga, apzinot iespējamos riskus. Izvērtējot, jāņem vērā šādi aspekti:






  a) | antibioze; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.3.

Pēc iespējas detalizētāk jāizvērtē mikroorganisma darbības veids. Jāizvērtē iespējamā metabolītu/toksīnu loma darbības veidā un, ja tāda tiek konstatēta, jānosaka minimālā iedarbīgā katra aktīvā toksīna/metabolīta deva. Informācija par darbības veidu var būt ļoti vērtīga, apzinot iespējamos riskus. Izvērtējot, jāņem vērā šādi aspekti:

a)

antibioze;

| b) | augu rezistences rašanās; |
| --- | --- |

b)

augu rezistences rašanās;

| c) | patogēnā mērķorganisma virulences traucēšana; |
| --- | --- |

c)

patogēnā mērķorganisma virulences traucēšana;

| d) | endofītiskā augšana; |
| --- | --- |

d)

endofītiskā augšana;

| e) | sakņu kolonizācija; |
| --- | --- |

e)

sakņu kolonizācija;

| f) | konkurence ekoloģiskajā nišā (piemēram, barības vielas, dzīvotnes); |
| --- | --- |

f)

konkurence ekoloģiskajā nišā (piemēram, barības vielas, dzīvotnes);

| g) | parazītisms; |
| --- | --- |

g)

parazītisms;

| h) | bezmugurkaulnieku patogenitāte. |
| --- | --- |

h)

bezmugurkaulnieku patogenitāte.

| 2.2.1.4. | Lai novērtētu iespējamo ietekmi uz blakusorganismiem, jāizvērtē informācija par mikroorganisma specifiskajiem saimniekorganismiem, ņemot vērā tālāk aprakstītās īpašības un iezīmes, kas aprakstītas šā punkta a) un b) apakšpunktā.






  a) | Jāizvērtē mikroorganisma spēja būt patogēnam blakusorganismiem (cilvēkiem, dzīvniekiem un citiem blakusorganismiem). Jāizvērtē jebkura saistība ar zināmiem augu, dzīvnieku un cilvēku patogēniem, kas ir radniecīgi aktīvajiem un/vai piesārņojumu radošajiem mikroorganismiem. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.4.

Lai novērtētu iespējamo ietekmi uz blakusorganismiem, jāizvērtē informācija par mikroorganisma specifiskajiem saimniekorganismiem, ņemot vērā tālāk aprakstītās īpašības un iezīmes, kas aprakstītas šā punkta a) un b) apakšpunktā.

a)

Jāizvērtē mikroorganisma spēja būt patogēnam blakusorganismiem (cilvēkiem, dzīvniekiem un citiem blakusorganismiem). Jāizvērtē jebkura saistība ar zināmiem augu, dzīvnieku un cilvēku patogēniem, kas ir radniecīgi aktīvajiem un/vai piesārņojumu radošajiem mikroorganismiem.

| b) | Kā patogenitāte, tā virulence ir cieši saistīta ar saimniekorganismu (piemēram, to nosaka ķermeņa temperatūra, fizioloģiskā vide) un saimniekorganisma stāvokli (piemēram, veselības stāvoklis, imūnsistēmas stāvoklis). Tā, piemēram, vairošanās cilvēka organismā ir atkarīga no mikroorganisma spējas augt saimniekorganisma ķermeņa temperatūrā. Daži mikroorganismi spēj augt un veidot metabolītus tikai temperatūrā, kas ir (stipri) zemāka vai augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru, un līdz ar to nevar būt patogēni cilvēkiem. Tomēr nozīmīgs faktors var būt arī veids, kādā mikroorganisms iekļūst saimniekorganismā (orāli, ieelpojot, caur ādu vai ievainojumu ādā). Piemēram, mikrobu sugas var izraisīt saslimšanu, ja iekļūst organismā caur ievainojumu ādā, bet nevar izraisīt saslimšanu, ja iekļūst organismā orālā ceļā. |
| --- | --- |

b)

Kā patogenitāte, tā virulence ir cieši saistīta ar saimniekorganismu (piemēram, to nosaka ķermeņa temperatūra, fizioloģiskā vide) un saimniekorganisma stāvokli (piemēram, veselības stāvoklis, imūnsistēmas stāvoklis). Tā, piemēram, vairošanās cilvēka organismā ir atkarīga no mikroorganisma spējas augt saimniekorganisma ķermeņa temperatūrā. Daži mikroorganismi spēj augt un veidot metabolītus tikai temperatūrā, kas ir (stipri) zemāka vai augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru, un līdz ar to nevar būt patogēni cilvēkiem. Tomēr nozīmīgs faktors var būt arī veids, kādā mikroorganisms iekļūst saimniekorganismā (orāli, ieelpojot, caur ādu vai ievainojumu ādā). Piemēram, mikrobu sugas var izraisīt saslimšanu, ja iekļūst organismā caur ievainojumu ādā, bet nevar izraisīt saslimšanu, ja iekļūst organismā orālā ceļā.

| 2.2.1.5. | Daudzi mikroorganismi veido antibiozes vielas, kas rada normālas interferences mikrobu kopienā. Tāda rezistence pret pretmikrobu aģentiem, kas ir nozīmīga veterinārmedicīnā vai medicīnā, ir jāizvērtē. Jāizvērtē arī spēja nodot tālāk tos gēnus, kas ir atbildīgi par rezistenci pret pretmikrobu aģentiem. |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Daudzi mikroorganismi veido antibiozes vielas, kas rada normālas interferences mikrobu kopienā. Tāda rezistence pret pretmikrobu aģentiem, kas ir nozīmīga veterinārmedicīnā vai medicīnā, ir jāizvērtē. Jāizvērtē arī spēja nodot tālāk tos gēnus, kas ir atbildīgi par rezistenci pret pretmikrobu aģentiem.

2.2.2.   Augu aizsardzības līdzekļa fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības

| 2.2.2.1. | Augu aizsardzības līdzekļa tehniskās īpašības ir jāizvērtē atkarībā no mikroorganisma īpašībām un preparāta veida. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Augu aizsardzības līdzekļa tehniskās īpašības ir jāizvērtē atkarībā no mikroorganisma īpašībām un preparāta veida.

| 2.2.2.2. | Preparāta glabāšanas ilgumu un noturīgumu uzglabājot izvērtē, ņemot vērā tādas iespējamās izmaiņas sastāvā kā mikroorganisma vai piesārņojošo mikroorganismu augšanu, metabolītu/toksīnu rašanos u.c. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Preparāta glabāšanas ilgumu un noturīgumu uzglabājot izvērtē, ņemot vērā tādas iespējamās izmaiņas sastāvā kā mikroorganisma vai piesārņojošo mikroorganismu augšanu, metabolītu/toksīnu rašanos u.c.

| 2.2.2.3. | Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa fizikālās un ķīmiskās īpašības un šo īpašību saglabāšanos pēc uzglabāšanas, ņemot vērā sekojošo:






  a) | ja ir piemērota ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) specifikācija, tajā apskatītās fizikālās un ķīmiskās īpašības, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.3.

Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa fizikālās un ķīmiskās īpašības un šo īpašību saglabāšanos pēc uzglabāšanas, ņemot vērā sekojošo:

a)

ja ir piemērota ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) specifikācija, tajā apskatītās fizikālās un ķīmiskās īpašības,

| b) | visas attiecīgā preparāta fizikālās un ķīmiskās īpašības, kas minētas “Rokasgrāmatā par FAO un PTO specifikāciju izstrādi un piemērošanu augu aizsardzības līdzekļiem”, ja nav piemērotu FAO specifikāciju, |
| --- | --- |

b)

visas attiecīgā preparāta fizikālās un ķīmiskās īpašības, kas minētas “Rokasgrāmatā par FAO un PTO specifikāciju izstrādi un piemērošanu augu aizsardzības līdzekļiem”, ja nav piemērotu FAO specifikāciju,

| 2.2.2.4. | Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības vai ieteikumi preparāta lietošanai kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā un/vai ja paredzētajā etiķetē ir norādes par preparāta saderību ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem tvertnes maisījumā, šiem līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā jābūt fizikāli un ķīmiski saderīgām. Bioloģiskā saderība jānorāda arī tvertnes maisījumiem, tas ir, jānorāda, ka katrs augu aizsardzības līdzeklis maisījumā darbojas, kā paredzēts (nerodas antagonisms). |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības vai ieteikumi preparāta lietošanai kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā un/vai ja paredzētajā etiķetē ir norādes par preparāta saderību ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem tvertnes maisījumā, šiem līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā jābūt fizikāli un ķīmiski saderīgām. Bioloģiskā saderība jānorāda arī tvertnes maisījumiem, tas ir, jānorāda, ka katrs augu aizsardzības līdzeklis maisījumā darbojas, kā paredzēts (nerodas antagonisms).

2.3.   Papildu informācija

2.3.1.   Mikroorganisma rašanās augu aizsardzības līdzeklī kvalitātes kontrole

Jāizvērtē ierosinātie mikroorganisma rašanās augu aizsardzības līdzeklī kvalitātes nodrošināšanas kritēriji. Lai nodrošinātu to, ka mikroorganisma kvalitāte ir laba, izvērtējot jāņem vērā kritēriji, kas attiecas uz procesa kontroli, labu ražošanas praksi, izmantošanas metodēm, procesa plūsmu, tīrīšanas metodēm, mikrobu monitoringu un sanitārajiem apstākļiem. Kvalitātes kontroles sistēmā jāietver mikroorganisma kvalitāte, stabilitāte, tīrība utt.

2.3.2.   Augu aizsardzības līdzekļa kvalitātes kontrole

Jāizvērtē ierosinātie kvalitātes nodrošināšanas kritēriji. Ja augu aizsardzības līdzeklis satur metabolītus/toksīnus, kas rodas augšanas laikā, un augšanas vides ietekmē radušās atliekvielas, jāizvērtē arī tās. Jāizvērtē arī piesārņojošo mikroorganismu klātbūtnes iespēja.

2.4.   Iedarbīgums

| 2.4.1. | Ja attiecīgais lietojums paredzēts kontrolei vai aizsardzībai pret kādu organismu, dalībvalstis novērtē iespēju, vai šis organisms varētu būt bīstams atbilstošos lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā. |
| --- | --- |

2.4.1.

Ja attiecīgais lietojums paredzēts kontrolei vai aizsardzībai pret kādu organismu, dalībvalstis novērtē iespēju, vai šis organisms varētu būt bīstams atbilstošos lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā.

| 2.4.2. | Dalībvalstis novērtē, vai paredzētajā augu aizsardzības līdzekļa lietojuma teritorijā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos var rasties nozīmīgi bojājumi, zaudējumi vai neērtības, ja augu aizsardzības līdzeklis netiek lietots. |
| --- | --- |

2.4.2.

Dalībvalstis novērtē, vai paredzētajā augu aizsardzības līdzekļa lietojuma teritorijā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos var rasties nozīmīgi bojājumi, zaudējumi vai neērtības, ja augu aizsardzības līdzeklis netiek lietots.

| 2.4.3. | Dalībvalstis novērtē informāciju par augu aizsardzības līdzekļa iedarbību saskaņā ar III B pielikumu, ņemot vērā kontroles pakāpi vai vēlamās iedarbības apjomu un ņemot vērā attiecīgos eksperimentālos apstākļus, piemēram:






  a) | kultūras vai šķirnes izvēli; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Dalībvalstis novērtē informāciju par augu aizsardzības līdzekļa iedarbību saskaņā ar III B pielikumu, ņemot vērā kontroles pakāpi vai vēlamās iedarbības apjomu un ņemot vērā attiecīgos eksperimentālos apstākļus, piemēram:

a)

kultūras vai šķirnes izvēli;

| b) | lauksaimnieciskos un vides (tostarp klimatiskos) apstākļus (ja tas nepieciešams vēlamās iedarbības noteikšanai, šādus datus/informāciju sniedz arī par laiku pirms un pēc līdzekļa izmantošanas); |
| --- | --- |

b)

lauksaimnieciskos un vides (tostarp klimatiskos) apstākļus (ja tas nepieciešams vēlamās iedarbības noteikšanai, šādus datus/informāciju sniedz arī par laiku pirms un pēc līdzekļa izmantošanas);

| c) | kaitīgā organisma klātbūtni un koncentrāciju; |
| --- | --- |

c)

kaitīgā organisma klātbūtni un koncentrāciju;

| d) | kultūras un organisma attīstības stadiju; |
| --- | --- |

d)

kultūras un organisma attīstības stadiju;

| e) | izmantotā mikrobiālā augu aizsardzības līdzekļa daudzumu; |
| --- | --- |

e)

izmantotā mikrobiālā augu aizsardzības līdzekļa daudzumu;

| f) | ja prasīts, uz etiķetes izmantotās palīgvielas daudzumu; |
| --- | --- |

f)

ja prasīts, uz etiķetes izmantotās palīgvielas daudzumu;

| g) | izmantošanas biežumu un grafiku; |
| --- | --- |

g)

izmantošanas biežumu un grafiku;

| h) | lietošanas ierīču veidu; |
| --- | --- |

h)

lietošanas ierīču veidu;

| i) | nepieciešamību veikt speciālus ierīču tīrīšanas pasākumus. |
| --- | --- |

i)

nepieciešamību veikt speciālus ierīču tīrīšanas pasākumus.

| 2.4.4. | Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa darbību dažādos lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos, kādi praktiski var rasties paredzētā lietojuma platībā. Integrētās kontroles rezultāti jāiekļauj novērtējumā. Īpaša uzmanība jāpievērš:






  a) | iecerētās iedarbības atbilstīgi devai, līmeni, atbilstību un ilgumu, salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un kontroli, |
| --- | --- | --- |

2.4.4.

Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa darbību dažādos lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos, kādi praktiski var rasties paredzētā lietojuma platībā. Integrētās kontroles rezultāti jāiekļauj novērtējumā. Īpaša uzmanība jāpievērš:

a)

iecerētās iedarbības atbilstīgi devai, līmeni, atbilstību un ilgumu, salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un kontroli,

| b) | vajadzības gadījumā ietekmi uz ražu vai uzglabāšanas laikā radušos zaudējumu samazināšanu daudzuma un/vai kvalitātes ziņā, salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un kontroli.
  Ja atbilstoša standartlīdzekļa nav, dalībvalstis vērtē augu aizsardzības līdzekļa darbību, lai noteiktu, vai ir vērojams konsekvents un noteikts uzlabojums lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos, kādi praktiski var rasties paredzētā lietojuma platībā. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā ietekmi uz ražu vai uzglabāšanas laikā radušos zaudējumu samazināšanu daudzuma un/vai kvalitātes ziņā, salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un kontroli.

Ja atbilstoša standartlīdzekļa nav, dalībvalstis vērtē augu aizsardzības līdzekļa darbību, lai noteiktu, vai ir vērojams konsekvents un noteikts uzlabojums lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos, kādi praktiski var rasties paredzētā lietojuma platībā.

| 2.4.5. | Dalībvalstis novērtē nelabvēlīgās ietekmes pakāpi uz apstrādāto kultūru pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstīgi paredzētajiem lietošanas nosacījumiem, vajadzības gadījumā salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un/vai ar kontroli.






  a) | Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:






  i) | datus par iedarbību; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.5.

Dalībvalstis novērtē nelabvēlīgās ietekmes pakāpi uz apstrādāto kultūru pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstīgi paredzētajiem lietošanas nosacījumiem, vajadzības gadījumā salīdzinot ar atbilstošu standartlīdzekli vai līdzekļiem, ja tādi ir, un/vai ar kontroli.

a)

Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:

i)

datus par iedarbību;

| ii) | citu svarīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram, augu aizsardzības līdzekļa dabu, devu, lietošanas metodi, lietošanas biežumu un grafiku, nesavietojamību ar citām augu apstrādes metodēm; |
| --- | --- |

ii)

citu svarīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram, augu aizsardzības līdzekļa dabu, devu, lietošanas metodi, lietošanas biežumu un grafiku, nesavietojamību ar citām augu apstrādes metodēm;

| iii) | jebkādu citu svarīgu informāciju par mikroorganismu, tostarp tā bioloģiskajām īpašībām, piemēram, darbības veidu, dzīvotspēju un informāciju par saimniekorganismu; |
| --- | --- |

iii)

jebkādu citu svarīgu informāciju par mikroorganismu, tostarp tā bioloģiskajām īpašībām, piemēram, darbības veidu, dzīvotspēju un informāciju par saimniekorganismu;

| b) | Vērtējumā iekļauj:






  i) | novērotās fitotoksiskās/fitopatogēnās iedarbības raksturu, biežumu, līmeni un ilgumu un lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatisko) apstākļus, kas to ietekmē; |
| --- | --- | --- |

b)

Vērtējumā iekļauj:

i)

novērotās fitotoksiskās/fitopatogēnās iedarbības raksturu, biežumu, līmeni un ilgumu un lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatisko) apstākļus, kas to ietekmē;

| ii) | atšķirības starp galvenajām šķirnēm attiecībā uz to jutīgumu pret fitotoksisko/fitopatogēno iedarbību; |
| --- | --- |

ii)

atšķirības starp galvenajām šķirnēm attiecībā uz to jutīgumu pret fitotoksisko/fitopatogēno iedarbību;

| iii) | to apstrādātās kultūras vai augu produktu daļu, kurā novērota fitotoksiskā/fitopatogēnā iedarbība; |
| --- | --- |

iii)

to apstrādātās kultūras vai augu produktu daļu, kurā novērota fitotoksiskā/fitopatogēnā iedarbība;

| iv) | nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādāto kultūru vai augu produktiem daudzuma un/vai kvalitātes ziņā; |
| --- | --- |

iv)

nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādāto kultūru vai augu produktiem daudzuma un/vai kvalitātes ziņā;

| v) | nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādātajiem augiem vai augu produktiem, ko izmanto pavairošanai, attiecībā uz dzīvotspēju, dīgtspēju, asnu dzīšanu, sakņu veidošanos un augšanu; |
| --- | --- |

v)

nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādātajiem augiem vai augu produktiem, ko izmanto pavairošanai, attiecībā uz dzīvotspēju, dīgtspēju, asnu dzīšanu, sakņu veidošanos un augšanu;

| vi) | ziņas par to, vai mikroorganismi nelabvēlīgi ietekmē blakus augošās kultūras. |
| --- | --- |

vi)

ziņas par to, vai mikroorganismi nelabvēlīgi ietekmē blakus augošās kultūras.

| 2.4.6. | Ja augu aizsardzības līdzekļa etiķetē ir iekļauta prasība, ka augu aizsardzības līdzeklis jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem un/vai palīgvielām tvertnes maisījumā, dalībvalstis veic 2.4.3. līdz 2.4.5. punktā minēto novērtēšanu, vērtējot informāciju, kas sniegta par tvertnes maisījumu.
  Ja uz līdzekļa etiķetes ir ieteikumi augu aizsardzības līdzekli lietot kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem un/vai palīgvielām tvertnes maisījumā, dalībvalstis novērtē maisījuma un tā lietošanas nosacījumu atbilstību. |
| --- | --- |

2.4.6.

Ja augu aizsardzības līdzekļa etiķetē ir iekļauta prasība, ka augu aizsardzības līdzeklis jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem un/vai palīgvielām tvertnes maisījumā, dalībvalstis veic 2.4.3. līdz 2.4.5. punktā minēto novērtēšanu, vērtējot informāciju, kas sniegta par tvertnes maisījumu.

Ja uz līdzekļa etiķetes ir ieteikumi augu aizsardzības līdzekli lietot kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem un/vai palīgvielām tvertnes maisījumā, dalībvalstis novērtē maisījuma un tā lietošanas nosacījumu atbilstību.

| 2.4.7. | Ja pieejamā informācija rāda, ka pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētajiem lietošanas nosacījumiem augsnē un/vai augā vai uz auga saglabājas mikroorganismi vai svarīgu attiecīgo metabolītu/toksīnu, sadalīšanās un reakcijas produkti, dalībvalstis novērtē nelabvēlīgās ietekmes pakāpi uz pēckultūrām. |
| --- | --- |

2.4.7.

Ja pieejamā informācija rāda, ka pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētajiem lietošanas nosacījumiem augsnē un/vai augā vai uz auga saglabājas mikroorganismi vai svarīgu attiecīgo metabolītu/toksīnu, sadalīšanās un reakcijas produkti, dalībvalstis novērtē nelabvēlīgās ietekmes pakāpi uz pēckultūrām.

| 2.4.8. | Ja paredzēts, ka augu aizsardzības līdzekļa paredzētais lietojums ietekmēs mugurkaulniekus, dalībvalstis novērtē mehānismu, kā šī ietekme notiek, kā arī novēroto iedarbību uz mērķa dzīvnieku uzvedību un veselību; ja ir paredzēts nogalināt mērķa dzīvnieku, tās novērtē laiku, kāds vajadzīgs, lai iestātos dzīvnieka nāve, un apstākļus, kādos tā iestājas.Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:





  a) | visu attiecīgo IIB pielikumā minēto informāciju un novērtējuma, tostarp toksikoloģisko pētījumu, rezultātus; |
| --- | --- | --- |

2.4.8.

Ja paredzēts, ka augu aizsardzības līdzekļa paredzētais lietojums ietekmēs mugurkaulniekus, dalībvalstis novērtē mehānismu, kā šī ietekme notiek, kā arī novēroto iedarbību uz mērķa dzīvnieku uzvedību un veselību; ja ir paredzēts nogalināt mērķa dzīvnieku, tās novērtē laiku, kāds vajadzīgs, lai iestātos dzīvnieka nāve, un apstākļus, kādos tā iestājas.

a)

visu attiecīgo IIB pielikumā minēto informāciju un novērtējuma, tostarp toksikoloģisko pētījumu, rezultātus;

| b) | visu attiecīgo IIIB pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tostarp toksikoloģiskos pētījumus, un ziņas par iedarbīgumu. |
| --- | --- |

b)

visu attiecīgo IIIB pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, tostarp toksikoloģiskos pētījumus, un ziņas par iedarbīgumu.

2.5.   Identifikācija/atklāšana un daudzuma noteikšanas metodes

Dalībvalstis novērtē analītiskās metodes, kas ieteiktas dzīvotspējīgo un dzīvot nespējīgo komponentu pēcreģistrācijas kontrolei un uzraudzībai preparātā un atliekvielās uz apstrādātajiem kultūraugiem un tajos. Nepieciešams atbilstošs to metožu izvērtējums, ko izmanto pirms atļaujas izsniegšanas un uzraudzībai pēc tam, kad atļauja izsniegta. Skaidri jānosaka, kuras metodes ir piemērotas uzraudzībai pēc atļaujas izsniegšanas.

2.5.1.   Augu aizsardzības līdzekļa analītiskās metodes

2.5.1.1.   Dzīvotnespējīgie komponenti

Dalībvalstis izvērtē analītiskās metodes, kas ieteiktas toksiskuma, ekotoksiskuma vai tādu ekoloģiski svarīgu dzīvotnespējīgu komponentu, kas rodas no mikroorganisma un/vai mikroorganisma piejaukuma vai līdzformulanta (tostarp to sadalīšanās un/vai reakciju rezultātā radušos produktu), atklāšanai un daudzuma noteikšanai.

| a) | paredzēto metožu specifiskumu un linearitāti; |
| --- | --- |

a)

paredzēto metožu specifiskumu un linearitāti;

| b) | paredzēto metožu precizitāti (atkārtojamību); |
| --- | --- |

b)

paredzēto metožu precizitāti (atkārtojamību);

| c) | interferenču nozīmību; |
| --- | --- |

c)

interferenču nozīmību;

| d) | paredzēto metožu pareizumu pie attiecīgas koncentrācijas; |
| --- | --- |

d)

paredzēto metožu pareizumu pie attiecīgas koncentrācijas;

| e) | paredzēto metožu kvantitatīvās noteikšanas robežu. |
| --- | --- |

e)

paredzēto metožu kvantitatīvās noteikšanas robežu.

2.5.1.2.   Dzīvotspējīgie komponenti

Dalībvalstis izvērtē analītiskās metodes, kas ieteiktas attiecīgā specifiskā celma atklāšanai un daudzuma noteikšanai, un it īpaši metodes, ar kurām šo celmu atšķir no cieši saistītiem celmiem.

| a) | paredzēto metožu specifiku; |
| --- | --- |

a)

paredzēto metožu specifiku;

| b) | paredzēto metožu precizitāti (atkārtojamību); |
| --- | --- |

b)

paredzēto metožu precizitāti (atkārtojamību);

| c) | interferenču nozīmību; |
| --- | --- |

c)

interferenču nozīmību;

| d) | paredzēto metožu daudzumu iespējamību. |
| --- | --- |

d)

paredzēto metožu daudzumu iespējamību.

2.5.2.   Atliekvielu noteikšanas analītiskās metodes

2.5.2.1.   Dzīvotnespējīgās atliekvielas

Dalībvalstis izvērtē analītiskās metodes, kas ieteiktas toksiskuma, ekotoksiskuma vai tādu ekoloģiski svarīgu dzīvotnespējīgu komponentu, kas rodas no mikroorganisma un/vai mikroorganisma piejaukuma vai līdzformulanta (tostarp to sadalīšanās un/vai reakciju rezultātā radušos produktu), atklāšanai un daudzuma noteikšanai.

Šajā novērtējumā ņem vērā IIB un IIIB pielikumā sniegto informāciju par analītiskajām metodēm un to novērtējuma rezultātus. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:

| a) | paredzēto metožu specifiskumu un linearitāti; |
| --- | --- |

a)

paredzēto metožu specifiskumu un linearitāti;

| b) | paredzēto metožu specifiku (atkārtojamību); |
| --- | --- |

b)

paredzēto metožu specifiku (atkārtojamību);

| c) | ierosināto metožu reproducējamību (neatkarīga laboratoriska pārbaude); |
| --- | --- |

c)

ierosināto metožu reproducējamību (neatkarīga laboratoriska pārbaude);

| d) | interferenču nozīmību; |
| --- | --- |

d)

interferenču nozīmību;

| e) | paredzēto metožu pareizumu pie attiecīgās koncentrācijas; |
| --- | --- |

e)

paredzēto metožu pareizumu pie attiecīgās koncentrācijas;

| f) | paredzēto metožu kvantitatīvās noteikšanas robežu. |
| --- | --- |

f)

paredzēto metožu kvantitatīvās noteikšanas robežu.

2.5.2.2.   Dzīvotspējīgās atliekvielas

Dalībvalstis izvērtē analītiskās metodes, kas ieteiktas attiecīgā specifiskā celma atklāšanai un daudzuma noteikšanai, un it īpaši metodes, ar kurām šo celmu atšķir no cieši saistītiem celmiem.

Šajā novērtējumā ņem vērā IIB un IIIB pielikumā sniegto informāciju par analītiskajām metodēm un to novērtējuma rezultātus. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:

| a) | paredzēto metožu specifiku; |
| --- | --- |

a)

paredzēto metožu specifiku;

| b) | paredzēto metožu specifiku (atkārtojamību); |
| --- | --- |

b)

paredzēto metožu specifiku (atkārtojamību);

| c) | interferenču nozīmību; |
| --- | --- |

c)

interferenču nozīmību;

| d) | paredzēto metožu daudzumu iespējamību. |
| --- | --- |

d)

paredzēto metožu daudzumu iespējamību.

2.6.   Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību

Jānovērtē ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību. Dalībvalstīm jo īpaši jāņem vērā šādi principi:

| a) | tā kā mikroorganismi spēj vairoties, pastāv skaidri redzama atšķirība starp augu aizsardzības līdzekļos izmantojamajām ķimikālijām un mikroorganismiem. Mikroorganismu radītais apdraudējums jo īpaši tādēļ, ka mikroorganismi spēj pastāvēt un vairoties dažādās vidēs, var atšķirties no ķimikāliju radītā apdraudējuma; |
| --- | --- |

a)

tā kā mikroorganismi spēj vairoties, pastāv skaidri redzama atšķirība starp augu aizsardzības līdzekļos izmantojamajām ķimikālijām un mikroorganismiem. Mikroorganismu radītais apdraudējums jo īpaši tādēļ, ka mikroorganismi spēj pastāvēt un vairoties dažādās vidēs, var atšķirties no ķimikāliju radītā apdraudējuma;

| b) | svarīgi faktori, novērtējot augu aizsardzības līdzekļu radīto nelabvēlīgo ietekmi, ir mikroorganisma patogenitāte cilvēkiem un (blakussugu) dzīvniekiem, mikroorganisma inficētspēja, mikroorganisma spēja veidot kolonijas, metabolītu/toksīnu toksiskums, kā arī atliekvielu veidošanās vides, piesārņotājvielu un līdzformulantu toksiskums; |
| --- | --- |

b)

svarīgi faktori, novērtējot augu aizsardzības līdzekļu radīto nelabvēlīgo ietekmi, ir mikroorganisma patogenitāte cilvēkiem un (blakussugu) dzīvniekiem, mikroorganisma inficētspēja, mikroorganisma spēja veidot kolonijas, metabolītu/toksīnu toksiskums, kā arī atliekvielu veidošanās vides, piesārņotājvielu un līdzformulantu toksiskums;

| c) | kolonizācija, inficētspēja un toksiskums veido sarežģītu mijiedarbību kopumu starp mikroorganismiem, un šie faktori nav risināmi tik vienkārši kā atsevišķi neatkarīgi faktori; |
| --- | --- |

c)

kolonizācija, inficētspēja un toksiskums veido sarežģītu mijiedarbību kopumu starp mikroorganismiem, un šie faktori nav risināmi tik vienkārši kā atsevišķi neatkarīgi faktori;

| d) | apvienojot šos faktorus, svarīgākie izvērtējamie mikroorganisma aspekti ir:






  — | spēja pastāvēt un vairoties saimniekorganismā (norāda uz kolonizāciju vai inficētspēju), |
| --- | --- | --- |

d)

apvienojot šos faktorus, svarīgākie izvērtējamie mikroorganisma aspekti ir:

—

spēja pastāvēt un vairoties saimniekorganismā (norāda uz kolonizāciju vai inficētspēju),

| — | spēja (nelabvēlīgi vai labvēlīgi) ietekmēt saimniekorganismu (norāda uz inficētspēju, patogenitāti un/vai toksiskumu); |
| --- | --- |

—

spēja (nelabvēlīgi vai labvēlīgi) ietekmēt saimniekorganismu (norāda uz inficētspēju, patogenitāti un/vai toksiskumu);

| e) | turklāt, vērtējot augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas apdraudējumu un riskus cilvēkam un dzīvniekiem, jāņem vērā bioloģisko aspektu sarežģītība. Patogenitātes un inficētspējas novērtējums ir vajadzīgs arī tad, ja iespējamo ietekmi uzskata par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

e)

turklāt, vērtējot augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas apdraudējumu un riskus cilvēkam un dzīvniekiem, jāņem vērā bioloģisko aspektu sarežģītība. Patogenitātes un inficētspējas novērtējums ir vajadzīgs arī tad, ja iespējamo ietekmi uzskata par nenozīmīgu.

| f) | riska novērtēšanas nolūkā izmantotajos toksiskuma pētījumos, ja vien iespējams, jāietver vismaz divas devas (piemēram, viena ļoti liela deva un otra — atbilstoša paredzētajai iedarbībai un reālajiem apstākļiem). |
| --- | --- |

f)

riska novērtēšanas nolūkā izmantotajos toksiskuma pētījumos, ja vien iespējams, jāietver vismaz divas devas (piemēram, viena ļoti liela deva un otra — atbilstoša paredzētajai iedarbībai un reālajiem apstākļiem).

2.6.1.   Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada augu aizsardzības līdzeklis

| 2.6.1.1. | Dalībvalstis novērtē mikroorganisma un/vai augu aizsardzības līdzeklī esošo toksikoloģiski svarīgo sastāvdaļu (piemēram, to metabolītu/toksīnu, atliekvielu veidošanās vides, piesārņotājvielu un līdzformulantu) ietekmi uz lietotāju, kas var rasties paredzētajos lietošanas apstākļos (tostarp pie noteiktas devas, lietošanas metodes un attiecīgajos klimatiskajos apstākļos). Jāizmanto reālistiski dati par ietekmes līmeņiem un, ja šādi dati nav pieejami, izmanto apstiprinātu aprēķinu modeli. Ja tāda ir pieejama, jāizmanto vispārēja Eiropas līmenī saskaņota augu aizsardzības līdzekļu ietekmes datu bāze.






  a) | Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:






  i) | IIB pielikumā paredzēto toksiskuma, inficētspējas un patogenitātes pētījumu medicīniskos datus un to izvērtējuma rezultātus. Pirmā līmeņa testiem vajadzētu būt pietiekamiem, lai būtu iespējams novērtēt mikroorganisma spēju pastāvēt un augt saimniekorganismā un tā spēju ietekmēt/izraisīt reakciju saimniekorganismā. Parametri, kas norāda uz to, ka mikroorganisms nespēj pastāvēt un vairoties saimniekorganismā, nespēj (nelabvēlīgi vai labvēlīgi) ietekmēt saimniekorganismu, ietver ātru un pilnīgu izvadīšanu no organisma, imūnsistēmas neaktivizēšanu, histopatoloģisku izmaiņu neradīšanu, un to, ka temperatūra, pie kuras mikroorganisms spēj vairoties, ir daudz zemāka vai augstāka par zīdītāju ķermeņa temperatūru. Atsevišķos gadījumos šos parametrus var novērtēt, izmantojot akūtā toksiskuma pētījumus un pieejamos datus par cilvēkiem, taču dažkārt tos var novērtēt tikai ar atkārtotas devas pētījumu palīdzību.
  Novērtējumam, kas balstīts uz pirmā līmeņa testu parametriem, vajadzētu novest pie iespējamās iedarbības darba apstākļos novērtējuma, kurā ņem vērā iedarbības intensitāti un ilgumu, tostarp iedarbību, kas rodas atkārtotas izmantošanas praktiskos apstākļos dēļ.
  Atsevišķu metabolītu/toksīnu toksiskumu var novērtēt tikai tad, ja pētījumā šo metabolītu/toksīnu iedarbībai pakļauj dzīvniekus; |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.1.1.

Dalībvalstis novērtē mikroorganisma un/vai augu aizsardzības līdzeklī esošo toksikoloģiski svarīgo sastāvdaļu (piemēram, to metabolītu/toksīnu, atliekvielu veidošanās vides, piesārņotājvielu un līdzformulantu) ietekmi uz lietotāju, kas var rasties paredzētajos lietošanas apstākļos (tostarp pie noteiktas devas, lietošanas metodes un attiecīgajos klimatiskajos apstākļos). Jāizmanto reālistiski dati par ietekmes līmeņiem un, ja šādi dati nav pieejami, izmanto apstiprinātu aprēķinu modeli. Ja tāda ir pieejama, jāizmanto vispārēja Eiropas līmenī saskaņota augu aizsardzības līdzekļu ietekmes datu bāze.

a)

Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:

i)

IIB pielikumā paredzēto toksiskuma, inficētspējas un patogenitātes pētījumu medicīniskos datus un to izvērtējuma rezultātus. Pirmā līmeņa testiem vajadzētu būt pietiekamiem, lai būtu iespējams novērtēt mikroorganisma spēju pastāvēt un augt saimniekorganismā un tā spēju ietekmēt/izraisīt reakciju saimniekorganismā. Parametri, kas norāda uz to, ka mikroorganisms nespēj pastāvēt un vairoties saimniekorganismā, nespēj (nelabvēlīgi vai labvēlīgi) ietekmēt saimniekorganismu, ietver ātru un pilnīgu izvadīšanu no organisma, imūnsistēmas neaktivizēšanu, histopatoloģisku izmaiņu neradīšanu, un to, ka temperatūra, pie kuras mikroorganisms spēj vairoties, ir daudz zemāka vai augstāka par zīdītāju ķermeņa temperatūru. Atsevišķos gadījumos šos parametrus var novērtēt, izmantojot akūtā toksiskuma pētījumus un pieejamos datus par cilvēkiem, taču dažkārt tos var novērtēt tikai ar atkārtotas devas pētījumu palīdzību.

Novērtējumam, kas balstīts uz pirmā līmeņa testu parametriem, vajadzētu novest pie iespējamās iedarbības darba apstākļos novērtējuma, kurā ņem vērā iedarbības intensitāti un ilgumu, tostarp iedarbību, kas rodas atkārtotas izmantošanas praktiskos apstākļos dēļ.

Atsevišķu metabolītu/toksīnu toksiskumu var novērtēt tikai tad, ja pētījumā šo metabolītu/toksīnu iedarbībai pakļauj dzīvniekus;

| ii) | citu svarīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekļa mikroorganismu, metabolītiem/toksīniem, atliekvielu veidošanās vidi, piesārņotājvielām un līdzformulantiem, piemēram, to bioloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības (piemēram, mikroorganisma spēju izdzīvot cilvēka un dzīvnieku ķermeņa temperatūrā, ekoloģisko nišu, mikroorganisma un/vai metabolītu/toksīnu izturēšanos lietošanas laikā); |
| --- | --- |

ii)

citu svarīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekļa mikroorganismu, metabolītiem/toksīniem, atliekvielu veidošanās vidi, piesārņotājvielām un līdzformulantiem, piemēram, to bioloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības (piemēram, mikroorganisma spēju izdzīvot cilvēka un dzīvnieku ķermeņa temperatūrā, ekoloģisko nišu, mikroorganisma un/vai metabolītu/toksīnu izturēšanos lietošanas laikā);

| iii) | IIIB pielikumā iekļautos toksikoloģiskos pētījumus; |
| --- | --- |

iii)

IIIB pielikumā iekļautos toksikoloģiskos pētījumus;

| iv) | citu attiecīgo IIIB pielikumā paredzēto informāciju, piemēram:






  — | preparāta sastāvu, |
| --- | --- | --- |

iv)

citu attiecīgo IIIB pielikumā paredzēto informāciju, piemēram:

—

preparāta sastāvu,

| — | preparāta dabu, |
| --- | --- |

—

preparāta dabu,

| — | iesaiņojuma lielumu, noformējumu un veidu, |
| --- | --- |

—

iesaiņojuma lielumu, noformējumu un veidu,

| — | lietošanas jomu un kultūras vai mērķa dabu, |
| --- | --- |

—

lietošanas jomu un kultūras vai mērķa dabu,

| — | lietošanas metodi, tostarp darbības ar augu aizsardzības līdzekli, tā iepildīšanu un sajaukšanu, |
| --- | --- |

—

lietošanas metodi, tostarp darbības ar augu aizsardzības līdzekli, tā iepildīšanu un sajaukšanu,

| — | ieteiktos apdraudējuma samazināšanas pasākumus, |
| --- | --- |

—

ieteiktos apdraudējuma samazināšanas pasākumus,

| — | ieteikumus attiecībā uz aizsargapģērbu, |
| --- | --- |

—

ieteikumus attiecībā uz aizsargapģērbu,

| — | maksimālo lietošanas devu, |
| --- | --- |

—

maksimālo lietošanas devu,

| — | minimālo izsmidzināmo daudzumu, kas norādīts uz etiķetes, |
| --- | --- |

—

minimālo izsmidzināmo daudzumu, kas norādīts uz etiķetes,

| — | lietošanas reižu skaitu un grafiku. |
| --- | --- |

—

lietošanas reižu skaitu un grafiku.

| b) | Pamatojoties uz šā punkta a) apakšpunktā minēto informāciju, jānosaka šādi vispārēji faktori iedarbībai uz lietotāju pēc vienreizējas vai atkārtotas paredzētās lietošanas:






  — | mikroorganisma spēja pastāvēt vai augt saimniekorganismā, |
| --- | --- | --- |

b)

Pamatojoties uz šā punkta a) apakšpunktā minēto informāciju, jānosaka šādi vispārēji faktori iedarbībai uz lietotāju pēc vienreizējas vai atkārtotas paredzētās lietošanas:

—

mikroorganisma spēja pastāvēt vai augt saimniekorganismā,

| — | novērotā (nelabvēlīgā) ietekme, |
| --- | --- |

—

novērotā (nelabvēlīgā) ietekme,

| — | novērotās vai paredzamās piesārņotājvielas (tostarp piesārņojoši mikroorganismi), |
| --- | --- |

—

novērotās vai paredzamās piesārņotājvielas (tostarp piesārņojoši mikroorganismi),

| — | svarīgo metabolītu/toksīnu novērotā vai paredzamā iedarbība. |
| --- | --- |

—

svarīgo metabolītu/toksīnu novērotā vai paredzamā iedarbība.

Ja ir norādes uz kolonizāciju saimniekorganismā un/vai ja tiek novērota jebkāda nelabvēlīga iedarbība, kas norāda uz toksiskumu/inficētspēju, jāveic tālāki pētījumi, ņemot vērā iedarbības scenāriju (piemēram, akūta vai atkārtota iedarbība).

| c) | Šādu novērtēšanu veic katram lietošanas metodes veidam un katrai lietošanas iekārtai, kas paredzēta augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai, kā arī dažāda veida un lieluma konteineriem, ņemot vērā augu aizsardzības līdzekļa sajaukšanu, iepildīšanu, lietošanu, iekārtu tīrīšanu un ierasto ekspluatēšanu. Vajadzības gadījumā var ņemt vērā arī citus atļautos augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas veidus paredzētā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atliekvielas. Jāņem vērā tas, ka, ja ir paredzama mikroorganisma vairošanās, iedarbības novērtējumi var būt ļoti spekulatīvi. |
| --- | --- |

c)

Šādu novērtēšanu veic katram lietošanas metodes veidam un katrai lietošanas iekārtai, kas paredzēta augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai, kā arī dažāda veida un lieluma konteineriem, ņemot vērā augu aizsardzības līdzekļa sajaukšanu, iepildīšanu, lietošanu, iekārtu tīrīšanu un ierasto ekspluatēšanu. Vajadzības gadījumā var ņemt vērā arī citus atļautos augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas veidus paredzētā lietojuma teritorijā, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atliekvielas. Jāņem vērā tas, ka, ja ir paredzama mikroorganisma vairošanās, iedarbības novērtējumi var būt ļoti spekulatīvi.

| d) | Kolonizācijas iespējamību vai neiespējamību vai iespējamo iedarbību uz lietotāju darbā pie testa devām, kas norādītas IIB un IIIB pielikumā novērtē, ņemot vērā izmērīto vai iespējamo iedarbības līmeni uz cilvēku. Riska novērtējumā, kuram vēlams būt kvantitatīvam, jāietver tādi apsvērumi kā, piemēram, darbības veids, mikroorganisma un citu preparātā esošo vielu bioloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības. |
| --- | --- |

d)

Kolonizācijas iespējamību vai neiespējamību vai iespējamo iedarbību uz lietotāju darbā pie testa devām, kas norādītas IIB un IIIB pielikumā novērtē, ņemot vērā izmērīto vai iespējamo iedarbības līmeni uz cilvēku. Riska novērtējumā, kuram vēlams būt kvantitatīvam, jāietver tādi apsvērumi kā, piemēram, darbības veids, mikroorganisma un citu preparātā esošo vielu bioloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības.

| 2.6.1.2. | Dalībvalstis pārbauda informāciju, kas saistīta ar paredzētā iesaiņojuma veidu un īpašībām, jo sevišķi ņemot vērā šādus aspektus:






  a) | iesaiņojuma veidu; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.2.

Dalībvalstis pārbauda informāciju, kas saistīta ar paredzētā iesaiņojuma veidu un īpašībām, jo sevišķi ņemot vērā šādus aspektus:

a)

iesaiņojuma veidu;

| b) | tā izmērus un ietilpību, |
| --- | --- |

b)

tā izmērus un ietilpību,

| c) | atveres lielumu; |
| --- | --- |

c)

atveres lielumu;

| d) | aizvēršanas veidu; |
| --- | --- |

d)

aizvēršanas veidu;

| e) | tā stiprību, hermētiskumu un izturību attiecībā uz uzglabāšanu un pārvadāšanu; |
| --- | --- |

e)

tā stiprību, hermētiskumu un izturību attiecībā uz uzglabāšanu un pārvadāšanu;

| f) | tā izturību un savietojamību ar saturu. |
| --- | --- |

f)

tā izturību un savietojamību ar saturu.

| 2.6.1.3. | Dalībvalstis pārbauda aizsargapģērba un paredzēto iekārtu veidu un īpašības, jo sevišķi ievērojot šādus aspektus:






  a) | pieejamību un piemērotību; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.3.

Dalībvalstis pārbauda aizsargapģērba un paredzēto iekārtu veidu un īpašības, jo sevišķi ievērojot šādus aspektus:

a)

pieejamību un piemērotību;

| b) | efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

efektivitāti;

| c) | valkāšanas vieglumu, ņemot vērā fizisko spriedzi un klimatiskos apstākļus; |
| --- | --- |

c)

valkāšanas vieglumu, ņemot vērā fizisko spriedzi un klimatiskos apstākļus;

| d) | tā izturību un savietojamību ar augu aizsardzības līdzekli. |
| --- | --- |

d)

tā izturību un savietojamību ar augu aizsardzības līdzekli.

| 2.6.1.4. | Dalībvalstis novērtē iespēju, cik lielā mērā citus cilvēkus (darbiniekus, kuri apdraudēti pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas (atkārtotas lietošanas) vai apkārtējos cilvēkus) vai dzīvniekus apdraud mikroorganisms un/vai citi toksikoloģiski būtiski savienojumi augu aizsardzības līdzeklī paredzētajos lietošanas apstākļos. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:






  a) | IIB pielikumā paredzēto toksiskuma, inficētspējas un patogenitātes pētījumu medicīniskos datus un to izvērtējuma rezultātus. Pirmā līmeņa testiem vajadzētu būt pietiekamiem, lai būtu iespējams novērtēt mikroorganisma spēju pastāvēt un augt saimniekorganismā un tā spēju ietekmēt/izraisīt reakciju saimniekorganismā. Parametri, kas norāda uz to, ka mikroorganisms nespēj pastāvēt un vairoties saimniekorganismā, nespēj (nelabvēlīgi vai labvēlīgi) ietekmēt saimniekorganismu, ietver ātru un pilnīgu izvadīšanu no organisma, imūnsistēmas neaktivizēšanu, histopatoloģisku izmaiņu neradīšanu, un to, ka temperatūra, pie kuras mikroorganisms spēj vairoties, ir daudz zemāka vai augstāka par zīdītāju ķermeņa temperatūru. Atsevišķos gadījumos šos parametrus var novērtēt, izmantojot akūtā toksiskuma pētījumus un pieejamos datus par cilvēkiem, taču dažkārt tos var novērtēt tikai ar atkārtotas devas pētījumu palīdzību.
  Novērtējumam, kas balstīts uz pirmā līmeņa testu parametriem, vajadzētu novest pie iespējamās iedarbības darba apstākļos novērtējuma, kurā ņem vērā iedarbības intensitāti un ilgumu, tostarp iedarbību, kas rodas atkārtotas izmantošanas praktiskos apstākļos dēļ.
  Atsevišķu metabolītu/toksīnu toksiskumu var novērtēt tikai tad, ja pētījumā šo metabolītu/toksīnu iedarbībai pakļauj dzīvniekus; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.4.

Dalībvalstis novērtē iespēju, cik lielā mērā citus cilvēkus (darbiniekus, kuri apdraudēti pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas (atkārtotas lietošanas) vai apkārtējos cilvēkus) vai dzīvniekus apdraud mikroorganisms un/vai citi toksikoloģiski būtiski savienojumi augu aizsardzības līdzeklī paredzētajos lietošanas apstākļos. Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:

a)

IIB pielikumā paredzēto toksiskuma, inficētspējas un patogenitātes pētījumu medicīniskos datus un to izvērtējuma rezultātus. Pirmā līmeņa testiem vajadzētu būt pietiekamiem, lai būtu iespējams novērtēt mikroorganisma spēju pastāvēt un augt saimniekorganismā un tā spēju ietekmēt/izraisīt reakciju saimniekorganismā. Parametri, kas norāda uz to, ka mikroorganisms nespēj pastāvēt un vairoties saimniekorganismā, nespēj (nelabvēlīgi vai labvēlīgi) ietekmēt saimniekorganismu, ietver ātru un pilnīgu izvadīšanu no organisma, imūnsistēmas neaktivizēšanu, histopatoloģisku izmaiņu neradīšanu, un to, ka temperatūra, pie kuras mikroorganisms spēj vairoties, ir daudz zemāka vai augstāka par zīdītāju ķermeņa temperatūru. Atsevišķos gadījumos šos parametrus var novērtēt, izmantojot akūtā toksiskuma pētījumus un pieejamos datus par cilvēkiem, taču dažkārt tos var novērtēt tikai ar atkārtotas devas pētījumu palīdzību.

Novērtējumam, kas balstīts uz pirmā līmeņa testu parametriem, vajadzētu novest pie iespējamās iedarbības darba apstākļos novērtējuma, kurā ņem vērā iedarbības intensitāti un ilgumu, tostarp iedarbību, kas rodas atkārtotas izmantošanas praktiskos apstākļos dēļ.

Atsevišķu metabolītu/toksīnu toksiskumu var novērtēt tikai tad, ja pētījumā šo metabolītu/toksīnu iedarbībai pakļauj dzīvniekus;

| b) | citu svarīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekļa mikroorganismu, metabolītiem/toksīniem, atliekvielu veidošanās vidi, piesārņotājvielām un līdzformulantiem, piemēram, to bioloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības (piemēram, mikroorganisma spēju izdzīvot cilvēka un dzīvnieku ķermeņa temperatūrā, ekoloģisko nišu, mikroorganisma un/vai metabolītu/toksīnu izturēšanos lietošanas laikā); |
| --- | --- |

b)

citu svarīgu informāciju par augu aizsardzības līdzekļa mikroorganismu, metabolītiem/toksīniem, atliekvielu veidošanās vidi, piesārņotājvielām un līdzformulantiem, piemēram, to bioloģiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības (piemēram, mikroorganisma spēju izdzīvot cilvēka un dzīvnieku ķermeņa temperatūrā, ekoloģisko nišu, mikroorganisma un/vai metabolītu/toksīnu izturēšanos lietošanas laikā);

| c) | IIIB pielikumā iekļautos toksikoloģiskos pētījumus; |
| --- | --- |

c)

IIIB pielikumā iekļautos toksikoloģiskos pētījumus;

| d) | citu attiecīgo IIIB pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram:






  — | atkārtotas izmantošanas laikposmus, vajadzīgos nogaidīšanas laikposmus vai citus aizsargpasākumus cilvēku vai dzīvnieku aizsardzībai, |
| --- | --- | --- |

d)

citu attiecīgo IIIB pielikumā minēto informāciju par augu aizsardzības līdzekli, piemēram:

—

atkārtotas izmantošanas laikposmus, vajadzīgos nogaidīšanas laikposmus vai citus aizsargpasākumus cilvēku vai dzīvnieku aizsardzībai,

| — | lietošanas, jo sevišķi izsmidzināšanas metodi, |
| --- | --- |

—

lietošanas, jo sevišķi izsmidzināšanas metodi,

| — | maksimālo lietošanas devu, |
| --- | --- |

—

maksimālo lietošanas devu,

| — | minimālo izsmidzināšanas daudzumu, |
| --- | --- |

—

minimālo izsmidzināšanas daudzumu,

| — | preparāta sastāvu, |
| --- | --- |

—

preparāta sastāvu,

| — | atlikumus, kas paliek uz augiem un augu produktiem pēc apstrādes, ņemot vērā tādu faktoru ietekmi kā temperatūra, ultravioletā gaisma, pH un noteiktu vielu klātbūtne, |
| --- | --- |

—

atlikumus, kas paliek uz augiem un augu produktiem pēc apstrādes, ņemot vērā tādu faktoru ietekmi kā temperatūra, ultravioletā gaisma, pH un noteiktu vielu klātbūtne,

| — | turpmākās darbības, kurām pakļauti darbinieki. |
| --- | --- |

—

turpmākās darbības, kurām pakļauti darbinieki.

2.6.2.   Atliekvielu izraisītā ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību

Dzīvotspējīgās un dzīvotnespējīgās atliekvielas vērtē atsevišķi. Vīrusus un viroīdus uzskata par dzīvotspējīgām atliekvielām, jo tie spēj nodot tālāk savu ģenētisko materiālu (taču faktiski tie nav dzīvi).

2.6.2.1.   Dzīvotnespējīgās atliekvielas

| a) | Dalībvalstis novērtē, kāda ir iespēja, ka cilvēki vai dzīvnieki var tikt pakļauti dzīvotnespējīgo atliekvielu un to sadalīšanās produktu ietekmei caur barības ķēdi tādēļ, kas ir iespējama šādu atliekvielu klātbūtne apstrādāto kultūraugu ēdamajās daļās vai uz tām. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:






  — | tā mikroorganisma attīstības fāze, kurā rodas dzīvotnespējīgās atliekvielas, |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībvalstis novērtē, kāda ir iespēja, ka cilvēki vai dzīvnieki var tikt pakļauti dzīvotnespējīgo atliekvielu un to sadalīšanās produktu ietekmei caur barības ķēdi tādēļ, kas ir iespējama šādu atliekvielu klātbūtne apstrādāto kultūraugu ēdamajās daļās vai uz tām. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:

—

tā mikroorganisma attīstības fāze, kurā rodas dzīvotnespējīgās atliekvielas,

| — | mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikls tipiskos vides apstākļos; īpaši uzmanīgi jāizvērtē, kāda ir iespēja, ka mikroorganisms var izdzīvot un vairoties kultūraugos, uz tiem, pārtikā vai dzīvnieku barībā un kāda ir iespēja, ka tā rezultātā radīsies dzīvotnespējīgas atliekvielas, |
| --- | --- |

—

mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikls tipiskos vides apstākļos; īpaši uzmanīgi jāizvērtē, kāda ir iespēja, ka mikroorganisms var izdzīvot un vairoties kultūraugos, uz tiem, pārtikā vai dzīvnieku barībā un kāda ir iespēja, ka tā rezultātā radīsies dzīvotnespējīgas atliekvielas,

| — | attiecīgo dzīvotnespējīgo atliekvielu stabilitāte (tostarp tādu faktoru ietekmē kā temperatūra, ultravioletais starojums, pH un noteiktu vielu klātbūtne), |
| --- | --- |

—

attiecīgo dzīvotnespējīgo atliekvielu stabilitāte (tostarp tādu faktoru ietekmē kā temperatūra, ultravioletais starojums, pH un noteiktu vielu klātbūtne),

| — | jebkādi eksperimentāli pētījumi, kas pierāda vai nepierāda, ka svarīgas dzīvotnespējīgas atliekvielas nonāk augos, |
| --- | --- |

—

jebkādi eksperimentāli pētījumi, kas pierāda vai nepierāda, ka svarīgas dzīvotnespējīgas atliekvielas nonāk augos,

| — | dati par paredzēto labo lauksaimniecības praksi (tostarp lietošanas reižu skaits un grafiks, maksimālā lietojuma deva un minimālais izsmidzinājuma tilpums, paredzētie ražas pirmsnovākšanas intervāli paredzētajai lietošanai vai pēc ražas novākšanas paredzēto nogaidīšanas vai uzglabāšanas laikposmi) un papildu dati par lietošanu, kas doti IIIB pielikumā, |
| --- | --- |

—

dati par paredzēto labo lauksaimniecības praksi (tostarp lietošanas reižu skaits un grafiks, maksimālā lietojuma deva un minimālais izsmidzinājuma tilpums, paredzētie ražas pirmsnovākšanas intervāli paredzētajai lietošanai vai pēc ražas novākšanas paredzēto nogaidīšanas vai uzglabāšanas laikposmi) un papildu dati par lietošanu, kas doti IIIB pielikumā,

| — | vajadzības gadījumā citu atļautu augu aizsardzības līdzekļu, piemēram, tādu, kas satur tādas pašas atliekvielas, lietošana paredzētajā lietošanas platībā, |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā citu atļautu augu aizsardzības līdzekļu, piemēram, tādu, kas satur tādas pašas atliekvielas, lietošana paredzētajā lietošanas platībā,

| — | dzīvotnespējīgu atliekvielu dabiskā klātbūtne uz augu ēdamajām daļām, kas rodas no dabiskas mikroorganismu klātbūtnes. |
| --- | --- |

—

dzīvotnespējīgu atliekvielu dabiskā klātbūtne uz augu ēdamajām daļām, kas rodas no dabiskas mikroorganismu klātbūtnes.

| b) | Dalībvalstis novērtē dzīvotnespējīgu atliekvielu un to sadalīšanās produktu toksiskumu, jo īpaši ņemot vērā specifisko informāciju, kas sniegta saskaņā ar IIB un IIIB pielikumu. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstis novērtē dzīvotnespējīgu atliekvielu un to sadalīšanās produktu toksiskumu, jo īpaši ņemot vērā specifisko informāciju, kas sniegta saskaņā ar IIB un IIIB pielikumu.

| c) | Ja dzīvotnespējīgās atliekvielas vai to sadalīšanās produkti ir uzskatāmi par toksiskiem cilvēkiem un/vai dzīvniekiem un ja to iedarbību nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jānosaka faktiskie līmeņi apstrādātajos augos vai uz tiem, ņemot vērā:






  — | analītiskās metodes dzīvotnespējīgām atliekvielām, |
| --- | --- | --- |

c)

Ja dzīvotnespējīgās atliekvielas vai to sadalīšanās produkti ir uzskatāmi par toksiskiem cilvēkiem un/vai dzīvniekiem un ja to iedarbību nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jānosaka faktiskie līmeņi apstrādātajos augos vai uz tiem, ņemot vērā:

—

analītiskās metodes dzīvotnespējīgām atliekvielām,

| — | mikroorganisma augšanas līknes optimālos apstākļos, |
| --- | --- |

—

mikroorganisma augšanas līknes optimālos apstākļos,

| — | dzīvotnespējīgu atliekvielu rašanos/radīšanu noteiktos laikos (piemēram, paredzētajā ražas novākšanas laikā). |
| --- | --- |

—

dzīvotnespējīgu atliekvielu rašanos/radīšanu noteiktos laikos (piemēram, paredzētajā ražas novākšanas laikā).

2.6.2.2.   Dzīvotspējīgās atliekvielas

| a) | Dalībvalstis novērtē, kāda ir iespēja, ka cilvēki vai dzīvnieki var tikt pakļauti dzīvotspējīgu atliekvielu un to sadalīšanās produktu ietekmei caur barības ķēdi, kas ir iespējama šādu atliekvielu klātbūtne apstrādāto kultūraugu ēdamajās daļās vai uz tām.. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:






  — | iespēja, ka mikroorganisms izdzīvos, pastāvēs un vairosies augos, uz tiem, pārtikā vai dzīvnieku barībā. Jāapskata dažādas mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikla posmi, |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībvalstis novērtē, kāda ir iespēja, ka cilvēki vai dzīvnieki var tikt pakļauti dzīvotspējīgu atliekvielu un to sadalīšanās produktu ietekmei caur barības ķēdi, kas ir iespējama šādu atliekvielu klātbūtne apstrādāto kultūraugu ēdamajās daļās vai uz tām.. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:

—

iespēja, ka mikroorganisms izdzīvos, pastāvēs un vairosies augos, uz tiem, pārtikā vai dzīvnieku barībā. Jāapskata dažādas mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikla posmi,

| — | informācija par tā ekoloģisko nišu, |
| --- | --- |

—

informācija par tā ekoloģisko nišu,

| — | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs, |
| --- | --- |

—

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs,

| — | mikroorganisma (un/vai līdzīgu mikroorganismu) dabiskā klātbūtne, |
| --- | --- |

—

mikroorganisma (un/vai līdzīgu mikroorganismu) dabiskā klātbūtne,

| — | dati par paredzēto labo lauksaimniecības praksi (tostarp lietošanas reižu skaits un grafiks, maksimālā deva un minimālais izsmidzinājuma daudzums (apjoms), paredzētie ražas pirmsnovākšanas intervāli paredzētajai lietošanai vai pēc ražas novākšanas paredzēto nogaidīšanas vai uzglabāšanas laikposmi) un papildu dati par lietošanu, kas doti IIIB pielikumā, |
| --- | --- |

—

dati par paredzēto labo lauksaimniecības praksi (tostarp lietošanas reižu skaits un grafiks, maksimālā deva un minimālais izsmidzinājuma daudzums (apjoms), paredzētie ražas pirmsnovākšanas intervāli paredzētajai lietošanai vai pēc ražas novākšanas paredzēto nogaidīšanas vai uzglabāšanas laikposmi) un papildu dati par lietošanu, kas doti IIIB pielikumā,

| — | vajadzības gadījumā citu atļautu augu aizsardzības līdzekļu, piemēram, tādu, kas satur tādu pašu mikroorganismu vai rada tādas pašas atliekvielas, lietošana paredzētajā lietošanas platībā. |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā citu atļautu augu aizsardzības līdzekļu, piemēram, tādu, kas satur tādu pašu mikroorganismu vai rada tādas pašas atliekvielas, lietošana paredzētajā lietošanas platībā.

| b) | Dalībvalstis novērtē specifisko informāciju par paliekošo atliekvielu spēju pastāvēt vai augt saimniekorganismā un to spēju ietekmēt saimniekorganismu/radīt tajā reakcijas. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:






  — | IIB pielikumā paredzēto toksiskuma, inficētspējas un patogenitātes pētījumu medicīniskos datus un to izvērtējuma rezultātus, |
| --- | --- | --- |

b)

Dalībvalstis novērtē specifisko informāciju par paliekošo atliekvielu spēju pastāvēt vai augt saimniekorganismā un to spēju ietekmēt saimniekorganismu/radīt tajā reakcijas. Jāņem vērā jo īpaši šāda informācija:

—

IIB pielikumā paredzēto toksiskuma, inficētspējas un patogenitātes pētījumu medicīniskos datus un to izvērtējuma rezultātus,

| — | mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikls tipiskos vides apstākļos (piemēram, apstrādātajos augos vai uz tiem), |
| --- | --- |

—

mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikls tipiskos vides apstākļos (piemēram, apstrādātajos augos vai uz tiem),

| — | mikroorganisma darbības veids, |
| --- | --- |

—

mikroorganisma darbības veids,

| — | mikroorganisma bioloģiskās īpašības (piemēram, specifisks saimniekorganisms).
  Jāapskata dažādas mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikla posmi. |
| --- | --- |

—

mikroorganisma bioloģiskās īpašības (piemēram, specifisks saimniekorganisms).

Jāapskata dažādas mikroorganisma attīstības fāzes/dzīves cikla posmi.

| c) | Ja paliekošās atliekvielas vai to sadalīšanās produkti ir uzskatāmi par toksiskiem cilvēkiem un/vai dzīvniekiem un ja iedarbību nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jānosaka faktiskie līmeņi apstrādātajos augos/uz tiem, ņemot vērā:






  — | dzīvotspējīgo atliekvielu analītiskās metodes, |
| --- | --- | --- |

c)

Ja paliekošās atliekvielas vai to sadalīšanās produkti ir uzskatāmi par toksiskiem cilvēkiem un/vai dzīvniekiem un ja iedarbību nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jānosaka faktiskie līmeņi apstrādātajos augos/uz tiem, ņemot vērā:

—

dzīvotspējīgo atliekvielu analītiskās metodes,

| — | mikroorganisma augšanas līknes optimālos apstākļos, |
| --- | --- |

—

mikroorganisma augšanas līknes optimālos apstākļos,

| — | iespēju ekstrapolēt datus par vienu kultūru uz citu. |
| --- | --- |

—

iespēju ekstrapolēt datus par vienu kultūru uz citu.

2.7.   Darbība un izplatīšanās vidē

Jāņem vērā ekosistēmu bioloģiskā daudzveidība un attiecīgo mikrobu kopienu mijiedarbība.

Novērtējums par darbību un izplatīšanos vidē balstās uz informāciju par mikroorganisma, tā atlieku metabolītu/toksīnu izcelsmi un īpašībām (piemēram, specifiskumu) un paredzētajiem lietošanas veidiem. Jāņem vērā mikroorganisma darbības veids.

Darbības un izplatīšanās vidē novērtējums ir jāveic katram zināmajam metabolītam, ko rada mikroorganisms. Šādi novērtējumi ir jāveic katram vides veidam saskaņā ar šīs direktīvas IIB pielikuma 7. daļas iv punktā minētajiem kritērijiem.

Novērtējot augu aizsardzības līdzekļu darbību un izplatīšanos vidē, dalībvalstis ņem vērā visus vides aspektus, tostarp, biotu. Jānovērtē mikroorganismu spēja pastāvēt un vairoties katrā vides veidā, ja vien nav iespējams pierādīt, ka konkrētie mikroorganismi noteiktu vides veidu nekad nesasniegs. Jāņem vērā mikroorganismu un to atliekvielu metabolītu/toksīnu mobilitāte.

| 2.7.1. | Dalībvalstis novērtē iespēju piesārņot gruntsūdeņus, virszemes ūdeņus un dzeramo ūdeni paredzētajos augu aizsardzības līdzekļa lietošanas apstākļos.
  Vispārīgajā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš iespējamajai nelabvēlīgajai ietekmei uz cilvēkiem no gruntsūdeņu piesārņojuma, ja aktīvās vielas lieto īpašos reģionos, piemēram, vietās, kur iegūst dzeramo ūdeni. |
| --- | --- |

2.7.1.

Dalībvalstis novērtē iespēju piesārņot gruntsūdeņus, virszemes ūdeņus un dzeramo ūdeni paredzētajos augu aizsardzības līdzekļa lietošanas apstākļos.

Vispārīgajā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš iespējamajai nelabvēlīgajai ietekmei uz cilvēkiem no gruntsūdeņu piesārņojuma, ja aktīvās vielas lieto īpašos reģionos, piemēram, vietās, kur iegūst dzeramo ūdeni.

| 2.7.2. | Dalībvalstis novērtē ūdeņu apdraudējumu, ja konstatēta iespējama iedarbība uz ūdens organismiem. Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tādēļ, ka vairojoties tas var iedzīvoties vidē un tādējādi tam var būt ilglaicīga vai pastāvīga ietekme uz mikroorganismu kopienām vai to apkarotājiem.
  Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:






  a) | mikroorganisma bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- | --- |

2.7.2.

Dalībvalstis novērtē ūdeņu apdraudējumu, ja konstatēta iespējama iedarbība uz ūdens organismiem. Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tādēļ, ka vairojoties tas var iedzīvoties vidē un tādējādi tam var būt ilglaicīga vai pastāvīga ietekme uz mikroorganismu kopienām vai to apkarotājiem.

Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:

a)

mikroorganisma bioloģiskās īpašības;

| b) | mikroorganisma spēja izdzīvot vidē; |
| --- | --- |

b)

mikroorganisma spēja izdzīvot vidē;

| c) | tā ekoloģiskā niša; |
| --- | --- |

c)

tā ekoloģiskā niša;

| d) | mikroorganisma dabiskais fona līmenis tur, kur tas ir autohtons; |
| --- | --- |

d)

mikroorganisma dabiskais fona līmenis tur, kur tas ir autohtons;

| e) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs; |
| --- | --- |

e)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs;

| f) | vajadzības gadījumā informācija par iespējamo to analītisko sistēmu traucēšanu, ko izmanto, lai kontrolētu dzeramā ūdens kvalitāti, kā noteikts Padomes Direktīvā 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (3); |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā informācija par iespējamo to analītisko sistēmu traucēšanu, ko izmanto, lai kontrolētu dzeramā ūdens kvalitāti, kā noteikts Padomes Direktīvā 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (3);

| g) | vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma platībā, piemēram, tādu, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atliekvielas. |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma platībā, piemēram, tādu, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atliekvielas.

| 2.7.3. | Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa mikroorganisma iespējamo izplatību atmosfērā paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē atmosfēras piesārņojuma risku. Jāņem vērā mikroorganisma izplatīšanās atmosfērā tuvā un tālā rādiusā. |
| --- | --- |

2.7.3.

Dalībvalstis novērtē augu aizsardzības līdzekļa mikroorganisma iespējamo izplatību atmosfērā paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē atmosfēras piesārņojuma risku. Jāņem vērā mikroorganisma izplatīšanās atmosfērā tuvā un tālā rādiusā.

| 2.7.4. | Dalībvalstis novērtē iespējamo iedarbību uz sauszemes organismiem, augu aizsardzības līdzekļa paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē to apdraudējumu. Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tādēļ, ka vairojoties tas var iedzīvoties vidē un tādējādi tam var būt ilglaicīga vai pastāvīga ietekme uz mikroorganismu kopienām vai to apkarotājiem.
  Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:






  a) | mikroorganisma bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- | --- |

2.7.4.

Dalībvalstis novērtē iespējamo iedarbību uz sauszemes organismiem, augu aizsardzības līdzekļa paredzētajos lietošanas apstākļos; ja šāda iespēja pastāv, tās novērtē to apdraudējumu. Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tādēļ, ka vairojoties tas var iedzīvoties vidē un tādējādi tam var būt ilglaicīga vai pastāvīga ietekme uz mikroorganismu kopienām vai to apkarotājiem.

Vērtējot ņem vērā šādu informāciju:

a)

mikroorganisma bioloģiskās īpašības;

| b) | mikroorganisma spēja izdzīvot vidē; |
| --- | --- |

b)

mikroorganisma spēja izdzīvot vidē;

| c) | tā ekoloģiskā niša; |
| --- | --- |

c)

tā ekoloģiskā niša;

| d) | mikroorganisma dabiskais fona līmenis tur, kur tas ir autohtons; |
| --- | --- |

d)

mikroorganisma dabiskais fona līmenis tur, kur tas ir autohtons;

| e) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs; |
| --- | --- |

e)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs;

| f) | vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma platībā, piemēram, tādu, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atliekvielas. |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā citu to atļauto augu aizsardzības līdzekļu lietošanu paredzētā lietojuma platībā, piemēram, tādu, kas satur to pašu aktīvo vielu vai kas rada tādas pašas atliekvielas.

2.8.   Ietekme uz blakussugu organismiem un to pakļaušana iedarbībai

Jānovērtē informācija par mikroorganisma ekoloģiju un ietekmi uz vidi, kā arī iespējamajiem iedarbības līmeņiem un tā metabolītu/toksīnu iedarbību. Nepieciešams vispārīgs vērtējums par vides apdraudējumu, ko var izraisīt augu aizsardzības līdzeklis, ņemot vērā parasto mikroorganismu iedarbības līmeni kā dabā, tā organismos.

Dalībvalstis novērtē iespējamo iedarbību uz blakussugu organismiem paredzētajos lietošanas apstākļos un, ja šāda iespēja pastāv, novērtē apdraudējumu, kas rodas attiecīgajiem blakussugu organismiem.

Vajadzības gadījumā, ja vien nav iespējams pierādīt, ka blakussugu organismi iedarbībai pakļauti netiks, ir vajadzīgas inficētspējas un patogenitātes novērtējums.

Lai novērtētu iespējamo pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:

| a) | mikroorganisma spēja izdzīvot attiecīgajā vidē; |
| --- | --- |

a)

mikroorganisma spēja izdzīvot attiecīgajā vidē;

| b) | tā ekoloģiskā niša; |
| --- | --- |

b)

tā ekoloģiskā niša;

| c) | mikroorganisma dabiskais fona līmenis tur, kur tas ir autohtons; |
| --- | --- |

c)

mikroorganisma dabiskais fona līmenis tur, kur tas ir autohtons;

| d) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs; |
| --- | --- |

d)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs;

| e) | vajadzības gadījumā citu atļautu augu aizsardzības līdzekļu, piemēram, tādu, kas satur tādu pašu aktīvo vielu vai rada tādas pašas atliekvielas, lietošana paredzētajā lietošanas platībā. |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā citu atļautu augu aizsardzības līdzekļu, piemēram, tādu, kas satur tādu pašu aktīvo vielu vai rada tādas pašas atliekvielas, lietošana paredzētajā lietošanas platībā.

2.8.1.   Dalībvalstis novērtē iespējamo sauszemes dzīvnieku (savvaļas putnu, zīdītāju un citu sauszemes mugurkaulnieku) pakļaušanu iedarbībai un ietekmi uz tiem.

| 2.8.1.1. | Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt putnu uz zīdītāju saimniekorganismu sistēmas un vairoties tajās. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:






  a) | tā darbības veidu; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.1.

Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt putnu uz zīdītāju saimniekorganismu sistēmas un vairoties tajās. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:

a)

tā darbības veidu;

| b) | citas bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

citas bioloģiskās īpašības;

| c) | zīdītāju toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumus; |
| --- | --- |

c)

zīdītāju toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumus;

| d) | putnu toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumus. |
| --- | --- |

d)

putnu toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumus.

| 2.8.1.2. | Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā sekojoša informācija:






  a) | zīdītāju toksicitātes pētījumi; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.2.

Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā sekojoša informācija:

a)

zīdītāju toksicitātes pētījumi;

| b) | putnu toksicitātes pētījumi; |
| --- | --- |

b)

putnu toksicitātes pētījumi;

| c) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs. |
| --- | --- |

c)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs.

Ja pētījumos novēro mirstību vai saindēšanās pazīmes, novērtējumā jāietver toksiskuma/pakļaušanas iedarbībai koeficents, kas balstīts uz rādītāju LD50 un paredzēto iedarbību, kas izteikta kā mg/ķermeņa svara kg.

2.8.2.   Dalībvalstis novērtē iespējamo ūdens organismu pakļaušanu iedarbībai un ietekmi uz tiem.

| 2.8.2.1. | Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt ūdensorganismus un vairoties tajos. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:






  a) | tā darbības veids; |
| --- | --- | --- |

2.8.2.1.

Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt ūdensorganismus un vairoties tajos. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:

a)

tā darbības veids;

| b) | citas bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

citas bioloģiskās īpašības;

| c) | toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi. |
| --- | --- |

c)

toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi.

| 2.8.2.2. | Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:






  a) | ūdensorganismu toksicitātes pētījumi; |
| --- | --- | --- |

2.8.2.2.

Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:

a)

ūdensorganismu toksicitātes pētījumi;

| b) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs. |
| --- | --- |

b)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs.

Ja pētījumos novēro mirstību vai saindēšanās pazīmes, novērtējumā jāietver toksiskuma/pakļaušanas iedarbībai koeficents, kas balstīts uz rādītāju LD50 un/vai nenovērotās iedarbības koncentrāciju (NOEC) un aprēķināto pakļaušanu iedarbībai.

2.8.3.   Dalībvalstis novērtē iespējamo bišu pakļaušanu iedarbībai un ietekmi uz tām.

| 2.8.3.1. | Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt bites un vairoties tajās. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:






  a) | tā darbības veids; |
| --- | --- | --- |

2.8.3.1.

Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt bites un vairoties tajās. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:

a)

tā darbības veids;

| b) | citas bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

citas bioloģiskās īpašības;

| c) | toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi. |
| --- | --- |

c)

toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi.

| 2.8.3.2. | Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:






  a) | bišu toksicitātes pētījumi; |
| --- | --- | --- |

2.8.3.2.

Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:

a)

bišu toksicitātes pētījumi;

| b) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs. |
| --- | --- |

b)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs.

Ja pētījumos novēro mirstību vai saindēšanās pazīmes, novērtējumā jāietver bīstamības koeficents, kas iegūts dalot devu g/ha un rādītāju LD50 μg/bitē.

2.8.4.   Dalībvalstis novērtē iespējamo citu posmkāju, kas nav bites, pakļaušanu iedarbībai un ietekmi uz tiem.

| 2.8.4.1. | Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt citus posmkājus, kas nav bites, un vairoties tajos. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:






  a) | tā darbības veids; |
| --- | --- | --- |

2.8.4.1.

Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt citus posmkājus, kas nav bites, un vairoties tajos. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:

a)

tā darbības veids;

| b) | citas bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

citas bioloģiskās īpašības;

| c) | medus bišu un citu posmkāju toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi. |
| --- | --- |

c)

medus bišu un citu posmkāju toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi.

| 2.8.4.2. | Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:






  a) | posmkāju toksicitātes pētījumi, |
| --- | --- | --- |

2.8.4.2.

Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:

a)

posmkāju toksicitātes pētījumi,

| b) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs, |
| --- | --- |

b)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs,

| c) | sākotnējā bioloģiskajā skrīningā iegūtās ziņas. |
| --- | --- |

c)

sākotnējā bioloģiskajā skrīningā iegūtās ziņas.

Ja pētījumos novēro mirstību vai saindēšanās pazīmes, novērtējumā jāietver toksiskuma/pakļaušanas iedarbībai koeficents, kas balstīts uz rādītāju ER50 (iedarbīgā deva) un paredzēto iedarbību.

2.8.5.   Dalībvalstis novērtē iespējamo slieku pakļaušanu iedarbībai un ietekmi uz tām.

| 2.8.5.1. | Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt sliekas un vairoties tajās. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:






  a) | tā darbības veids; |
| --- | --- | --- |

2.8.5.1.

Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var inficēt sliekas un vairoties tajās. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:

a)

tā darbības veids;

| b) | citas bioloģiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

citas bioloģiskās īpašības;

| c) | slieku toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi. |
| --- | --- |

c)

slieku toksicitātes, patogenitātes un infekciozitātes pētījumi.

| 2.8.5.2. | Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:






  a) | slieku toksicitātes pētījumi; |
| --- | --- | --- |

2.8.5.2.

Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:

a)

slieku toksicitātes pētījumi;

| b) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs. |
| --- | --- |

b)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs.

Ja pētījumos novēro mirstības vai saindēšanās pazīmes, novērtējumā jāietver toksiskuma/pakļaušanas iedarbībai koeficentu, kas balstīts uz rādītāju LC50 un paredzēto iedarbību, kas izteikta mg/kg sausas augsnes.

2.8.6.   Dalībvalstis novērtē iespējamo augsnes mikroorganismu pakļaušanu iedarbībai un ietekmi uz tiem.

| 2.8.6.1. | Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var traucēt slāpekļa un oglekļa mineralizāciju augsnē. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:






  a) | tā darbības veids; |
| --- | --- | --- |

2.8.6.1.

Mikroorganisms var radīt apdraudējumu tāpēc, ka tas var traucēt slāpekļa un oglekļa mineralizāciju augsnē. Jāizvērtē, vai identificētos riskus var mainīt ar augu aizsardzības līdzekļa sastāva palīdzību, ņemot vērā šādu informāciju par mikroorganismu:

a)

tā darbības veids;

| b) | citas bioloģiskās īpašības. |
| --- | --- |

b)

citas bioloģiskās īpašības.

Eksperimentu dati parasti nav vajadzīgi, tas ir, tad, ja ir iespējams pierādīt, ka ar pieejamo informāciju ir iespējams veikt pienācīgu riska analīzi.

| 2.8.6.2. | Dalībvalstis novērtē eksotisko/alohtono mikroorganismu ietekmi uz blakussugu mikroorganismiem un to apkarotājiem pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem. Eksperimentu dati parasti netiek prasīti, ja vien ir iespējams pierādīt, ka ar pieejamo informāciju ir iespējams veikt pienācīgu riska analīzi. |
| --- | --- |

2.8.6.2.

Dalībvalstis novērtē eksotisko/alohtono mikroorganismu ietekmi uz blakussugu mikroorganismiem un to apkarotājiem pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem. Eksperimentu dati parasti netiek prasīti, ja vien ir iespējams pierādīt, ka ar pieejamo informāciju ir iespējams veikt pienācīgu riska analīzi.

| 2.8.6.3. | Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:






  a) | informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs; |
| --- | --- | --- |

2.8.6.3.

Augu aizsardzības līdzeklis var radīt toksisku iedarbību toksīnu vai līdzformulantu darbības dēļ. Lai novērtētu šādu pakļaušanu iedarbībai, jāņem vērā šāda informācija:

a)

informācija par darbību un izplatīšanos dažādās vidēs;

| b) | visa pieejamā informācija par sākotnējo bioloģisko pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

visa pieejamā informācija par sākotnējo bioloģisko pārbaudi.

2.9.   Secinājumi un priekšlikumi

Dalībvalstis izdara secinājumus par nepieciešamību pēc tālākas informācijas un/vai testiem un pasākumiem apdraudējuma samazināšanai. Dalībvalstis pamato ieteikumus augu aizsardzības līdzekļu klasificēšanai un marķēšanai.

C.   LĒMUMU PIEŅEMŠANA

1.   Vispārīgie principi

| 1.1. | Vajadzības gadījumā kopā ar atļaujām, ko tās piešķir, dalībvalstis piemēro nosacījumus vai ierobežojumus. Šo nosacījumu un ierobežojumu raksturs un nopietnība jānosaka un jāpiemēro, balstoties uz gaidāmo priekšrocību un iespējamā riska raksturu un apjomu. |
| --- | --- |

1.1.

Vajadzības gadījumā kopā ar atļaujām, ko tās piešķir, dalībvalstis piemēro nosacījumus vai ierobežojumus. Šo nosacījumu un ierobežojumu raksturs un nopietnība jānosaka un jāpiemēro, balstoties uz gaidāmo priekšrocību un iespējamā riska raksturu un apjomu.

| 1.2. | Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumos, kas pieņemti attiecībā uz atļauju piešķiršanu, ņem vērā lauksaimniecības, augu veselības vai vides (tostarp klimatiskos) apstākļus paredzētā lietojuma teritorijās. Šādu apsvērumu rezultātā var panākt konkrētus lietojuma nosacījumus un ierobežojumus, bet vajadzības gadījumā to, ka atļauju piešķir tikai dažām, bet ne visām platībām attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.2.

Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumos, kas pieņemti attiecībā uz atļauju piešķiršanu, ņem vērā lauksaimniecības, augu veselības vai vides (tostarp klimatiskos) apstākļus paredzētā lietojuma teritorijās. Šādu apsvērumu rezultātā var panākt konkrētus lietojuma nosacījumus un ierobežojumus, bet vajadzības gadījumā to, ka atļauju piešķir tikai dažām, bet ne visām platībām attiecīgajā dalībvalstī.

| 1.3. | Dalībvalstis nodrošina, ka atļautie daudzumi izteikti devās un lietošanas reizēs ir mazākie, kas vajadzīgi, lai panāktu vēlamo iedarbību pat tad, ja arī lielāki daudzumi neapdraudētu cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi. Atļautie daudzumi jādiferencē saskaņā ar un atbilstīgi lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajiem) apstākļiem dažādās teritorijās, lietošanai kurās ir piešķirta atļauja. Tomēr lietojuma devas un skaits nedrīkst radīt nevēlamu iedarbību, piemēram, noturības attīstīšanos. |
| --- | --- |

1.3.

Dalībvalstis nodrošina, ka atļautie daudzumi izteikti devās un lietošanas reizēs ir mazākie, kas vajadzīgi, lai panāktu vēlamo iedarbību pat tad, ja arī lielāki daudzumi neapdraudētu cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi. Atļautie daudzumi jādiferencē saskaņā ar un atbilstīgi lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajiem) apstākļiem dažādās teritorijās, lietošanai kurās ir piešķirta atļauja. Tomēr lietojuma devas un skaits nedrīkst radīt nevēlamu iedarbību, piemēram, noturības attīstīšanos.

| 1.4. | Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumos tiek ievēroti integrētās kaitēkļu kontroles principi, ja augu aizsardzības līdzeklis paredzēts lietošanai apstākļos, kad šie principi tiek ievēroti. |
| --- | --- |

1.4.

Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumos tiek ievēroti integrētās kaitēkļu kontroles principi, ja augu aizsardzības līdzeklis paredzēts lietošanai apstākļos, kad šie principi tiek ievēroti.

| 1.5. | Tā kā novērtēšana ir jāveic, balstoties uz informāciju par ierobežotu skaitu raksturīgo sugu, dalībvalstis nodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļu lietošana neizraisa netiešo ilgtermiņa ietekmi uz blakussugu bagātīgumu un daudzveidību. |
| --- | --- |

1.5.

Tā kā novērtēšana ir jāveic, balstoties uz informāciju par ierobežotu skaitu raksturīgo sugu, dalībvalstis nodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļu lietošana neizraisa netiešo ilgtermiņa ietekmi uz blakussugu bagātīgumu un daudzveidību.

| 1.6. | Pirms atļaujas izsniegšanas dalībvalstis nodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļa etiķete:






  a) | atbilst šīs direktīvas 16. panta prasībām, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Pirms atļaujas izsniegšanas dalībvalstis nodrošina, ka augu aizsardzības līdzekļa etiķete:

a)

atbilst šīs direktīvas 16. panta prasībām,

| b) | satur arī informāciju par lietotāju aizsardzību, ko paredz Kopienas likumdošanas akti par strādājošo aizsardzību, |
| --- | --- |

b)

satur arī informāciju par lietotāju aizsardzību, ko paredz Kopienas likumdošanas akti par strādājošo aizsardzību,

| c) | tajā jo sevišķi norādīti nosacījumi vai ierobežojumi, atbilstoši kuriem augu aizsardzības līdzekli var vai nevar izmantot, kā noteikts 1.1. līdz 1.5. punktā. |
| --- | --- |

c)

tajā jo sevišķi norādīti nosacījumi vai ierobežojumi, atbilstoši kuriem augu aizsardzības līdzekli var vai nevar izmantot, kā noteikts 1.1. līdz 1.5. punktā.

| d) | atļaujā jānorāda dati, kas iekļauti šīs direktīvas 16. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā un 10. panta 1.2., 2.4., 2.5. un 2.6. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (4). |
| --- | --- |

d)

atļaujā jānorāda dati, kas iekļauti šīs direktīvas 16. panta 1. punkta g) un h) apakšpunktā un 10. panta 1.2., 2.4., 2.5. un 2.6. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (4).

| 1.7. | Pirms atļauju izsniegšanas dalībvalstis:






  a) | nodrošina, ka iecerētais iepakojums saskan ar Direktīvas 1999/45/EK noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Pirms atļauju izsniegšanas dalībvalstis:

a)

nodrošina, ka iecerētais iepakojums saskan ar Direktīvas 1999/45/EK noteikumiem;

| b) | nodrošina, ka:






  — | augu aizsardzības līdzekļa iznīcināšanas kārtība, |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina, ka:

—

augu aizsardzības līdzekļa iznīcināšanas kārtība,

| — | augu aizsardzības līdzekļa nelabvēlīgās ietekmes neitralizācijas kārtība gadījumā, ja to nejauši izsmidzina, un |
| --- | --- |

—

augu aizsardzības līdzekļa nelabvēlīgās ietekmes neitralizācijas kārtība gadījumā, ja to nejauši izsmidzina, un

| — | iepakojuma dezaktivācijas un iznīcināšanas kārtība, |
| --- | --- |

—

iepakojuma dezaktivācijas un iznīcināšanas kārtība,

ir saskaņā ar attiecīgajiem saistošajiem noteikumiem.

| 1.8. | Atļauju neizsniedz, ja šīs daļas 2. sadaļas “Speciālas prasības” nav izpildītas. Tomēr ja netiek pilnībā izpildīta viena vai vairākas konkrētās lēmumu pieņemšanas prasības, kas minētas C daļas 2.4. punktā, atļaujas piešķir tikai tad, ja augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas priekšrocības paredzētajos lietošanas apstākļos atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi. Jebkādi augu aizsardzības produkta lietošanas ierobežojumi, kas saistīti ar neatbilstību iepriekš minētajām prasībām, jānorāda uz etiķetes. Šīs priekšrocības var izpausties kā:






  a) | priekšrocības un savietojamība ar integrētās kontroles pasākumiem vai organisko zemkopību; |
| --- | --- | --- |

1.8.

Atļauju neizsniedz, ja šīs daļas 2. sadaļas “Speciālas prasības” nav izpildītas. Tomēr ja netiek pilnībā izpildīta viena vai vairākas konkrētās lēmumu pieņemšanas prasības, kas minētas C daļas 2.4. punktā, atļaujas piešķir tikai tad, ja augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas priekšrocības paredzētajos lietošanas apstākļos atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi. Jebkādi augu aizsardzības produkta lietošanas ierobežojumi, kas saistīti ar neatbilstību iepriekš minētajām prasībām, jānorāda uz etiķetes. Šīs priekšrocības var izpausties kā:

a)

priekšrocības un savietojamība ar integrētās kontroles pasākumiem vai organisko zemkopību;

| b) | stratēģiju sekmēšana, lai maksimāli samazinātu iespējamo noturības attīstīšanās risku; |
| --- | --- |

b)

stratēģiju sekmēšana, lai maksimāli samazinātu iespējamo noturības attīstīšanās risku;

| c) | mazāks risks strādājošiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

c)

mazāks risks strādājošiem un patērētājiem;

| d) | samazināts vides piesārņojums un mazāka ietekme uz blakussugām; |
| --- | --- |

d)

samazināts vides piesārņojums un mazāka ietekme uz blakussugām;

| 1.9. | Ja atļauja piešķirta saskaņā ar šajā pielikumā minētajām prasībām, dalībvalstis, pamatojoties uz 4. panta 6. punktu:






  a) | ja iespējams, vēlams ciešā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju, var noteikt pasākumus augu aizsardzības līdzekļa darbības uzlabošanai; un/vai |
| --- | --- | --- |

1.9.

Ja atļauja piešķirta saskaņā ar šajā pielikumā minētajām prasībām, dalībvalstis, pamatojoties uz 4. panta 6. punktu:

a)

ja iespējams, vēlams ciešā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju, var noteikt pasākumus augu aizsardzības līdzekļa darbības uzlabošanai; un/vai

| b) | ja iespējams, vēlams ciešā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju, var noteikt pasākumus, lai turpmāk samazinātu apdraudējumu, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas laikā vai pēc tam. |
| --- | --- |

b)

ja iespējams, vēlams ciešā sadarbībā ar pieteikuma iesniedzēju, var noteikt pasākumus, lai turpmāk samazinātu apdraudējumu, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas laikā vai pēc tam.

Dalībvalstis informē pieteikuma iesniedzējus par a) vai b) punktā minētajiem pasākumiem un aicina sniegt papilddatus un informāciju, kas vajadzīga, lai demonstrētu darbību vai potenciālo risku, kas rodas izmainītos apstākļos.

| 1.10. | Dalībvalstis nodrošina, cik vien iespējams, ka attiecībā uz visiem mikroorganismiem, kurus pārbauda, lai izsniegtu atļauju, pieteikuma iesniedzējs ir ņēmis vērā visu pieejamo svarīgo pieredzi un informāciju, kas uz pieteikuma iesniegšanas brīdi ir pieejama literatūrā. |
| --- | --- |

1.10.

Dalībvalstis nodrošina, cik vien iespējams, ka attiecībā uz visiem mikroorganismiem, kurus pārbauda, lai izsniegtu atļauju, pieteikuma iesniedzējs ir ņēmis vērā visu pieejamo svarīgo pieredzi un informāciju, kas uz pieteikuma iesniegšanas brīdi ir pieejama literatūrā.

| 1.11. | Ja mikroorganisms ir ģenētiski modificēts, kā noteikts Direktīvā 2001/18/EK, atļauju nepiešķir, ja vien nav iesniegts novērtējums, kas veikts saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, kā to paredz minētās direktīvas 1. panta 3. punkts. Jāiesniedz arī attiecīgais lēmums, ko kompetentas iestādes pieņēmušas saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK. |
| --- | --- |

1.11.

Ja mikroorganisms ir ģenētiski modificēts, kā noteikts Direktīvā 2001/18/EK, atļauju nepiešķir, ja vien nav iesniegts novērtējums, kas veikts saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, kā to paredz minētās direktīvas 1. panta 3. punkts. Jāiesniedz arī attiecīgais lēmums, ko kompetentas iestādes pieņēmušas saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK.

| 1.12. | Saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 3. punktu atļauju nepiešķir augu aizsardzības līdzeklim, kas satur ģenētiski modificētu mikroorganismu, ja vien atļauju nepiešķir saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C daļas noteikumiem, kas atļauj organismu izplatīt vidē. |
| --- | --- |

1.12.

Saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 3. punktu atļauju nepiešķir augu aizsardzības līdzeklim, kas satur ģenētiski modificētu mikroorganismu, ja vien atļauju nepiešķir saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C daļas noteikumiem, kas atļauj organismu izplatīt vidē.

| 1.13. | Atļauju nepiešķir, ja metabolīti/toksīni (tie, kas var ietekmēt cilvēka veselību un/vai vidi), ko rada mikroorganisms un/vai mikrobiālie piesārņotāji ir atrodami augu aizsardzības līdzeklī, ja vien nevar pierādīt, ka saturā esošais daudzums ir pieņemamā līmenī kā pirms, tā pēc paredzētās lietošanas. |
| --- | --- |

1.13.

Atļauju nepiešķir, ja metabolīti/toksīni (tie, kas var ietekmēt cilvēka veselību un/vai vidi), ko rada mikroorganisms un/vai mikrobiālie piesārņotāji ir atrodami augu aizsardzības līdzeklī, ja vien nevar pierādīt, ka saturā esošais daudzums ir pieņemamā līmenī kā pirms, tā pēc paredzētās lietošanas.

| 1.14. | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izmantoti adekvāti kvalitātes kontroles pasākumi, lai noteiktu mikroorganisma identitāti un augu aizsardzības līdzekļa saturu. Šādiem pasākumiem ir jāietver riska analīzes un kritisko punktu noteikšanas (HACCP) sistēma vai tai līdzvērtīga sistēma. |
| --- | --- |

1.14.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izmantoti adekvāti kvalitātes kontroles pasākumi, lai noteiktu mikroorganisma identitāti un augu aizsardzības līdzekļa saturu. Šādiem pasākumiem ir jāietver riska analīzes un kritisko punktu noteikšanas (HACCP) sistēma vai tai līdzvērtīga sistēma.

2.   Speciālie principi

Speciālos principus piemēro neatkarīgi no 1. sadaļā minētajiem vispārīgajiem principiem.

2.1.   Identitāte

Katrā atļaujas piešķiršanas gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgais mikroorganisms ir iekļauts starptautiski atzītā kultūraugu kolekcijā un tam ir savas numurs. Katrs mikroorganisms jāidentificē un tam ir nosaukums sugas līmenī, tā īpašības jānosaka celma līmenī. Tāpat jābūt informācijai par to, vai mikroorganisms ir savvaļā sastopama tipa, spontāni radies, izveidots mutants vai ģenētiski modificēts organisms.

2.2.   Bioloģiskās un tehniskās īpašības

| 2.2.1. | Jābūt pietiekamam informācijas daudzumam, lai varētu novērtēt minimālo un maksimālo mikroorganisma daudzumu materiālā, kas izmantots augu aizsardzības līdzekļa ražošanai, kā arī pašā augu aizsardzības līdzeklī. Tāpat, ciktāl tas iespējams, jānosaka citu komponentu un formulantu, kā arī ražošanas procesa laikā radušos piesārņojošo mikroorganismu daudzums augu aizsardzības līdzeklī. Dalībvalstis nodrošina, ka piesārņojošo organismu līmenis nepārsniedz pieļaujamo līmeni. Turklāt jāprecizē augu aizsardzības līdzekļa fiziskās īpašības un stāvoklis, vēlams to darīt saskaņā ar “Pesticīdu preparātu tipu katalogu un starptautisko kodēšanas sistēmu (CropLife International tehniskā monogrāfija Nr. 2, 5. izdevums, 2002.)”. |
| --- | --- |

2.2.1.

Jābūt pietiekamam informācijas daudzumam, lai varētu novērtēt minimālo un maksimālo mikroorganisma daudzumu materiālā, kas izmantots augu aizsardzības līdzekļa ražošanai, kā arī pašā augu aizsardzības līdzeklī. Tāpat, ciktāl tas iespējams, jānosaka citu komponentu un formulantu, kā arī ražošanas procesa laikā radušos piesārņojošo mikroorganismu daudzums augu aizsardzības līdzeklī. Dalībvalstis nodrošina, ka piesārņojošo organismu līmenis nepārsniedz pieļaujamo līmeni. Turklāt jāprecizē augu aizsardzības līdzekļa fiziskās īpašības un stāvoklis, vēlams to darīt saskaņā ar “Pesticīdu preparātu tipu katalogu un starptautisko kodēšanas sistēmu (CropLife International tehniskā monogrāfija Nr. 2, 5. izdevums, 2002.)”.

| 2.2.2. | Atļauju nepiešķir, ja jebkurā no mikrobiālā augu aizsardzības līdzekļa ražošanas fāzēm kļūst skaidrs, ka rezistences veidošanās dēļ, rezistences nodošanas dēļ vai citu mehānismu dēļ līdzeklis var mazināt medicīnā vai veterinārmedicīnā lietoto pretmikrobu līdzekļu efektivitāti. |
| --- | --- |

2.2.2.

Atļauju nepiešķir, ja jebkurā no mikrobiālā augu aizsardzības līdzekļa ražošanas fāzēm kļūst skaidrs, ka rezistences veidošanās dēļ, rezistences nodošanas dēļ vai citu mehānismu dēļ līdzeklis var mazināt medicīnā vai veterinārmedicīnā lietoto pretmikrobu līdzekļu efektivitāti.

2.3.   Papildu informācija

Atļauju nepiešķir, ja netiek sniegta pilnīga informācija par nepārtrauktu ražošanas metodes, ražošanas procesa un augu aizsardzības līdzekļa kvalitātes kontroli. Jo īpaši jāņem vērā spontānas izmaiņas mikroorganisma svarīgākajās īpašībās un piesārņojošo organismu klātbūtnē. Tiktāl, ciktāl tas iespējams, jāapraksta un jāprecizē ražošanas kvalitātes nodrošināšanas kritēriji un metodes, ko izmanto, lai nodrošinātu to, ka saražotie augu aizsardzības līdzekļi ir vienveidīgi.

2.4.   Iedarbīgums

2.4.1.   Darbība

| 2.4.1.1. | Atļauju nepiešķir, ja iecerētais lietojums ietver ieteikumus kontrolei vai aizsardzībai pret organismiem, kuri, balstoties uz iegūto pieredzi vai zinātniskajiem pierādījumiem ierastos lauksaimnieciskos, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētā lietojuma teritorijās nav uzskatāmi par kaitīgiem, vai arī ja pārējā paredzētā ietekme nav uzskatāma par labvēlīgu šajos apstākļos. |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Atļauju nepiešķir, ja iecerētais lietojums ietver ieteikumus kontrolei vai aizsardzībai pret organismiem, kuri, balstoties uz iegūto pieredzi vai zinātniskajiem pierādījumiem ierastos lauksaimnieciskos, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētā lietojuma teritorijās nav uzskatāmi par kaitīgiem, vai arī ja pārējā paredzētā ietekme nav uzskatāma par labvēlīgu šajos apstākļos.

| 2.4.1.2. | Kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpei, konsekvencei un ilgumam jābūt līdzīgam tiem, kas rodas standartlīdzekļu lietošanas rezultātā. Ja piemērota standartlīdzekļa nav, augu aizsardzības līdzeklim jābūt tādam, kas uzrāda, labus rezultātus kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpes, konsekvences un ilguma ziņā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma platībā. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpei, konsekvencei un ilgumam jābūt līdzīgam tiem, kas rodas standartlīdzekļu lietošanas rezultātā. Ja piemērota standartlīdzekļa nav, augu aizsardzības līdzeklim jābūt tādam, kas uzrāda, labus rezultātus kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpes, konsekvences un ilguma ziņā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma platībā.

| 2.4.1.3. | Vajadzības gadījumā produkcijas reakcijai, ja produktu izmanto, un uzglabāšanas zaudējumu samazinājumam kvantitatīvi un/vai kvalitatīvi jābūt līdzīgam tiem, kas iegūts, lietojot attiecīgus standartlīdzekļus. Ja piemērota standartlīdzekļa nav, augu aizsardzības līdzeklim jābūt tādam, kas uzrāda, labus rezultātus kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpes, konsekvences un ilguma ziņā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā. |
| --- | --- |

2.4.1.3.

Vajadzības gadījumā produkcijas reakcijai, ja produktu izmanto, un uzglabāšanas zaudējumu samazinājumam kvantitatīvi un/vai kvalitatīvi jābūt līdzīgam tiem, kas iegūts, lietojot attiecīgus standartlīdzekļus. Ja piemērota standartlīdzekļa nav, augu aizsardzības līdzeklim jābūt tādam, kas uzrāda, labus rezultātus kontroles, aizsardzības vai citas paredzētās ietekmes pakāpes, konsekvences un ilguma ziņā lauksaimniecības, augu veselības un vides (tostarp klimatiskajos) apstākļos paredzētajā lietojuma teritorijā.

| 2.4.1.4. | Slēdzieniem attiecībā uz preparāta darbību jābūt spēkā visās dalībvalsts teritorijās, kurās tas ir atļauts, un ar to jārīkojas atbilstoši lietošanas nosacījumiem, izņemot gadījumus, kad uz paredzētās etiķetes ir norādīts, ka preparāts ir paredzēts lietošanai pie noteiktiem nosacījumiem (piemēram, nelielas invāzijas gadījumā, konkrētiem augsnes veidiem vai īpašos augšanas apstākļos). |
| --- | --- |

2.4.1.4.

Slēdzieniem attiecībā uz preparāta darbību jābūt spēkā visās dalībvalsts teritorijās, kurās tas ir atļauts, un ar to jārīkojas atbilstoši lietošanas nosacījumiem, izņemot gadījumus, kad uz paredzētās etiķetes ir norādīts, ka preparāts ir paredzēts lietošanai pie noteiktiem nosacījumiem (piemēram, nelielas invāzijas gadījumā, konkrētiem augsnes veidiem vai īpašos augšanas apstākļos).

| 2.4.1.5. | Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības preparāta lietošanai ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā, maisījumam jānodrošina vēlamā iedarbība un jāatbilst 2.1.1. līdz 2.1.4. punktā minētajiem principiem.
  Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības preparāta lietošanai kopā ar konkrētiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā, dalībvalstis apstiprina šādus ieteikums tikai tad, ja tie ir pamatoti. |
| --- | --- |

2.4.1.5.

Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības preparāta lietošanai ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā, maisījumam jānodrošina vēlamā iedarbība un jāatbilst 2.1.1. līdz 2.1.4. punktā minētajiem principiem.

Ja paredzētajā etiķetē ir ietvertas prasības preparāta lietošanai kopā ar konkrētiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā, dalībvalstis apstiprina šādus ieteikums tikai tad, ja tie ir pamatoti.

| 2.4.1.6. | Ja ir pierādījumi par to, ka patogēniem veidojas rezistence pret augu aizsardzības līdzekli, dalībvalstis lemj par to, vai iesniegtā rezistences kontroles stratēģija ir adekvāta un pietiekama. |
| --- | --- |

2.4.1.6.

Ja ir pierādījumi par to, ka patogēniem veidojas rezistence pret augu aizsardzības līdzekli, dalībvalstis lemj par to, vai iesniegtā rezistences kontroles stratēģija ir adekvāta un pietiekama.

| 2.4.1.7. | Mugurkaulnieku sugu kontrolei drīkst atļaut tikai tādus augu aizsardzības līdzekļus, kas satur dzīvotnespējīgus mikroorganismus. Paredzētā ietekme uz kontrolējamajiem mugurkaulniekiem ir jāpanāk, neradot šiem dzīvniekiem nevajadzīgas ciešanas un sāpes. |
| --- | --- |

2.4.1.7.

Mugurkaulnieku sugu kontrolei drīkst atļaut tikai tādus augu aizsardzības līdzekļus, kas satur dzīvotnespējīgus mikroorganismus. Paredzētā ietekme uz kontrolējamajiem mugurkaulniekiem ir jāpanāk, neradot šiem dzīvniekiem nevajadzīgas ciešanas un sāpes.

2.4.2.   Nepieļaujamas ietekmes uz augiem vai to produktiem neesamība

| 2.4.2.1. | Nedrīkst būt nekāda fitotoksiskā efekta uz apstrādātiem augiem vai to produktiem, izņemot gadījumus, kad uz paredzētās etiķetes ir norādīti atbilstoši lietojuma ierobežojumi. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Nedrīkst būt nekāda fitotoksiskā efekta uz apstrādātiem augiem vai to produktiem, izņemot gadījumus, kad uz paredzētās etiķetes ir norādīti atbilstoši lietojuma ierobežojumi.

| 2.4.2.2. | Nedrīkst būt nekāda ražas samazinājuma fitotoksiskās ietekmes dēļ, kas būtu zemāka par ražu, kuru varētu iegūt, atturoties no augu aizsardzības līdzekļa lietošanas, ja vien šo samazinājumu nekompensē citas priekšrocības, piemēram, apstrādāto augu vai to produktu kvalitātes uzlabošanās. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Nedrīkst būt nekāda ražas samazinājuma fitotoksiskās ietekmes dēļ, kas būtu zemāka par ražu, kuru varētu iegūt, atturoties no augu aizsardzības līdzekļa lietošanas, ja vien šo samazinājumu nekompensē citas priekšrocības, piemēram, apstrādāto augu vai to produktu kvalitātes uzlabošanās.

| 2.4.2.3. | Nedrīkst būt nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz apstrādāto augu vai to produktu kvalitāti, izņemot nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādi, ja paredzētajā etiķetē ir norādīts, ka preparātu nevajadzētu piemērot kultūrām, kuras izmanto pārstrādes mērķiem. |
| --- | --- |

2.4.2.3.

Nedrīkst būt nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz apstrādāto augu vai to produktu kvalitāti, izņemot nelabvēlīgo ietekmi uz apstrādi, ja paredzētajā etiķetē ir norādīts, ka preparātu nevajadzētu piemērot kultūrām, kuras izmanto pārstrādes mērķiem.

| 2.4.2.4. | Nedrīkst būt nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz apstrādātajiem augiem vai to produktiem, kurus izmanto pavairošanas vai reprodukcijas mērķiem, piemēram, ietekme uz dzīvotspēju, dīgtspēju, asnu, sakņu dzīšanu vai auga veidošanos, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka preparāts nebūtu jālieto augiem vai to produktiem, kuri izmantojami pavairošanai vai reprodukcijai. |
| --- | --- |

2.4.2.4.

Nedrīkst būt nekādas nelabvēlīgas ietekmes uz apstrādātajiem augiem vai to produktiem, kurus izmanto pavairošanas vai reprodukcijas mērķiem, piemēram, ietekme uz dzīvotspēju, dīgtspēju, asnu, sakņu dzīšanu vai auga veidošanos, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka preparāts nebūtu jālieto augiem vai to produktiem, kuri izmantojami pavairošanai vai reprodukcijai.

| 2.4.2.5. | Nedrīkst būt nekādas nepieļaujamas ietekmes uz secīgajām kultūrām, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka konkrētās kultūras, kuras varētu būt ietekmētas, nebūtu jāaudzē pēc apstrādātajām kultūrām. |
| --- | --- |

2.4.2.5.

Nedrīkst būt nekādas nepieļaujamas ietekmes uz secīgajām kultūrām, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka konkrētās kultūras, kuras varētu būt ietekmētas, nebūtu jāaudzē pēc apstrādātajām kultūrām.

| 2.4.2.6. | Nedrīkst būt nekādas nepieļaujamas ietekmes uz blakus esošajām kultūrām, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka preparāts nebūtu jāizmanto, ja blakus aug attiecīgā jutīguma kultūras. |
| --- | --- |

2.4.2.6.

Nedrīkst būt nekādas nepieļaujamas ietekmes uz blakus esošajām kultūrām, izņemot gadījumus, kad paredzētajā etiķetē norādīts, ka preparāts nebūtu jāizmanto, ja blakus aug attiecīgā jutīguma kultūras.

| 2.4.2.7. | Ja paredzētā etiķete paredz, ka preparāts jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā, maisījumam jāatbilst 2.2.1. līdz 2.2.6. punktā minētajiem principiem. |
| --- | --- |

2.4.2.7.

Ja paredzētā etiķete paredz, ka preparāts jālieto kopā ar citiem augu aizsardzības līdzekļiem vai palīgvielām tvertnes maisījumā, maisījumam jāatbilst 2.2.1. līdz 2.2.6. punktā minētajiem principiem.

| 2.4.2.8. | Paredzētajām instrukcijām augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas iekārtu tīrīšanai jābūt gan praktiskām, gan efektīvām, lai tās viegli varētu izmantot, nodrošinot to augu aizsardzības līdzekļa atlikumu noņemšanu, kuri varētu izraisīt bojājumus. |
| --- | --- |

2.4.2.8.

Paredzētajām instrukcijām augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas iekārtu tīrīšanai jābūt gan praktiskām, gan efektīvām, lai tās viegli varētu izmantot, nodrošinot to augu aizsardzības līdzekļa atlikumu noņemšanu, kuri varētu izraisīt bojājumus.

2.5.   Identifikācija/atklāšana un daudzuma noteikšanas metodes

Ierosinātajām metodēm ir jāatspoguļo jaunākās tehnikas. Pēc atļaujas izsniegšanas kontrolei jāizmanto tādas metodes, kuru gadījumā izmanto pieejamos reaģentus un aprīkojumu.

| 2.5.1. | Atļauju nepiešķir, ja nav adekvātas un pietiekami kvalitatīvas metodes, lai identificētu augu aizsardzības līdzeklī esošo mikroorganismu un dzīvot nespējīgos komponentus (piemēram, toksīnus, piejaukumus un līdzformulantus) un noteiktu to daudzumu. Ja augu aizsardzības līdzeklis satur vairāk nekā vienu mikroorganismu, ieteiktajām metodēm ir jābūt tādām, lai varētu identificēt katru mikroorganismu un noteikt katra mikroorganisma saturu. |
| --- | --- |

2.5.1.

Atļauju nepiešķir, ja nav adekvātas un pietiekami kvalitatīvas metodes, lai identificētu augu aizsardzības līdzeklī esošo mikroorganismu un dzīvot nespējīgos komponentus (piemēram, toksīnus, piejaukumus un līdzformulantus) un noteiktu to daudzumu. Ja augu aizsardzības līdzeklis satur vairāk nekā vienu mikroorganismu, ieteiktajām metodēm ir jābūt tādām, lai varētu identificēt katru mikroorganismu un noteikt katra mikroorganisma saturu.

| 2.5.2. | Atļauju nepiešķir, ja nav adekvātu metožu dzīvotspējīgo un/vai dzīvotnespējīgo atliekvielu pēcreģistrācijas un monitoringa kontroles veikšanai. Metodēm jābūt izmantojamām, lai analizētu:






  a) | augus, augu produktus, augu vai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus un dzīvnieku barību, ja rodas toksikoloģiski svarīgas atliekvielas. Atliekvielas uzskata par svarīgām, ja ir vajadzība noteikt maksimāli pieļaujamo atliekvielu līmeni (MAL), nogaidīšanas un vai atkārtotas lietošanas periodus; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Atļauju nepiešķir, ja nav adekvātu metožu dzīvotspējīgo un/vai dzīvotnespējīgo atliekvielu pēcreģistrācijas un monitoringa kontroles veikšanai. Metodēm jābūt izmantojamām, lai analizētu:

a)

augus, augu produktus, augu vai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus un dzīvnieku barību, ja rodas toksikoloģiski svarīgas atliekvielas. Atliekvielas uzskata par svarīgām, ja ir vajadzība noteikt maksimāli pieļaujamo atliekvielu līmeni (MAL), nogaidīšanas un vai atkārtotas lietošanas periodus;

| b) | augsni, ūdeni. gaisu un/vai ķermeņa audus, ja rodas toksikoloģiskas, ekotoksikoloģiskas vai videi svarīgas atliekvielas. |
| --- | --- |

b)

augsni, ūdeni. gaisu un/vai ķermeņa audus, ja rodas toksikoloģiskas, ekotoksikoloģiskas vai videi svarīgas atliekvielas.

2.6.   Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību

2.6.1.   Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada augu aizsardzības līdzeklis

| 2.6.1.1. | Atļauju nepiešķir, ja, pamatojoties uz dokumentācijā sniegto informāciju, ir skaidrs, ka mikroorganisms paredzētajos lietošanas apstākļos ir patogēns cilvēkiem vai blakussugu dzīvniekiem. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

Atļauju nepiešķir, ja, pamatojoties uz dokumentācijā sniegto informāciju, ir skaidrs, ka mikroorganisms paredzētajos lietošanas apstākļos ir patogēns cilvēkiem vai blakussugu dzīvniekiem.

| 2.6.1.2. | Atļauju nepiešķir, ja ieteiktajos lietošanas apstākļos, tostarp sliktākā reālā scenārija gadījumā mikroorganisms un/vai mikroorganismu saturošais augu aizsardzības līdzeklis var novest pie kolonizācijas vai var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus vai dzīvniekus.
  Pieņemot lēmumu par atļaujas piešķiršanu, dalībvalstis apsver iespējamo ietekmi uz noteiktām cilvēku grupām, proti, profesionālajiem lietotājiem, lietotājiem amatieriem un cilvēkiem, kas tieši vai netieši ir pakļauti iedarbībai caur vidi vai darbā, kā arī ietekmi uz dzīvniekiem. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

Atļauju nepiešķir, ja ieteiktajos lietošanas apstākļos, tostarp sliktākā reālā scenārija gadījumā mikroorganisms un/vai mikroorganismu saturošais augu aizsardzības līdzeklis var novest pie kolonizācijas vai var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus vai dzīvniekus.

Pieņemot lēmumu par atļaujas piešķiršanu, dalībvalstis apsver iespējamo ietekmi uz noteiktām cilvēku grupām, proti, profesionālajiem lietotājiem, lietotājiem amatieriem un cilvēkiem, kas tieši vai netieši ir pakļauti iedarbībai caur vidi vai darbā, kā arī ietekmi uz dzīvniekiem.

| 2.6.1.3. | Visi mikroorganismi ir jāuzskata par potenciāliem sensibilizatoriem, ja vien, pamatojoties uz attiecīgu informāciju, nav pierādīts, ka sensibilizācijas draudi nepastāv pat cilvēkiem ar traucētu imūnsistēmu un citiem jutīgiem cilvēkiem. Līdz ar to piešķirtajās atļaujās ir jāprecizē, ka jāvalkā aizsargapģērbs un piemēroti cimdi un, ka augu aizsardzības līdzekli, kas satur mikroorganismu, nedrīkst ieelpot. Turklāt paredzētie lietošanas apstākļi var būt tādi, kas paredz, ka nepieciešams papildu aizsargapģērbs un aizsargaprīkojums.
  Ja iecerētie lietošanas apstākļi paredz aizsargapģērbu un iekārtu izmantošanu, atļauju izsniedz tikai tad, ja tās ir efektīvas un atbilst attiecīgajiem Kopienas noteikumiem un ja izmantotājs tās tūlīt var saņemt, un tikai tad, kad ir iespējams tās izmantot saskaņā ar augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas nosacījumiem, jo sevišķi, ievērojot klimatiskos apstākļus. |
| --- | --- |

2.6.1.3.

Visi mikroorganismi ir jāuzskata par potenciāliem sensibilizatoriem, ja vien, pamatojoties uz attiecīgu informāciju, nav pierādīts, ka sensibilizācijas draudi nepastāv pat cilvēkiem ar traucētu imūnsistēmu un citiem jutīgiem cilvēkiem. Līdz ar to piešķirtajās atļaujās ir jāprecizē, ka jāvalkā aizsargapģērbs un piemēroti cimdi un, ka augu aizsardzības līdzekli, kas satur mikroorganismu, nedrīkst ieelpot. Turklāt paredzētie lietošanas apstākļi var būt tādi, kas paredz, ka nepieciešams papildu aizsargapģērbs un aizsargaprīkojums.

Ja iecerētie lietošanas apstākļi paredz aizsargapģērbu un iekārtu izmantošanu, atļauju izsniedz tikai tad, ja tās ir efektīvas un atbilst attiecīgajiem Kopienas noteikumiem un ja izmantotājs tās tūlīt var saņemt, un tikai tad, kad ir iespējams tās izmantot saskaņā ar augu aizsardzības līdzekļa izmantošanas nosacījumiem, jo sevišķi, ievērojot klimatiskos apstākļus.

| 2.6.1.4. | Atļauju nepiešķir, ja ir zināms, ka ģenētiskā materiāla nodošana no mikroorganisma uz citiem organismiem var radīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, tostarp izraisīt rezistenci pret zināmām ārstnieciskām vielām. |
| --- | --- |

2.6.1.4.

Atļauju nepiešķir, ja ir zināms, ka ģenētiskā materiāla nodošana no mikroorganisma uz citiem organismiem var radīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, tostarp izraisīt rezistenci pret zināmām ārstnieciskām vielām.

| 2.6.1.5. | Uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri to īpašību dēļ vai nepareizi pārvadājot vai izmantojot, varētu izraisīt augstu apdraudējuma pakāpi, jāattiecina sevišķi ierobežojumi, piemēram, iepakojuma lieluma, preparāta veida, izplatīšanas vai lietošanas veida ierobežojumiem. Turklāt augu aizsardzības līdzekļus, kas klasificēti kā ļoti toksiski, nedrīkst ļaut lietot neprofesionāliem lietotājiem. |
| --- | --- |

2.6.1.5.

Uz augu aizsardzības līdzekļiem, kuri to īpašību dēļ vai nepareizi pārvadājot vai izmantojot, varētu izraisīt augstu apdraudējuma pakāpi, jāattiecina sevišķi ierobežojumi, piemēram, iepakojuma lieluma, preparāta veida, izplatīšanas vai lietošanas veida ierobežojumiem. Turklāt augu aizsardzības līdzekļus, kas klasificēti kā ļoti toksiski, nedrīkst ļaut lietot neprofesionāliem lietotājiem.

| 2.6.1.6. | Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodi vai citi aizsargpasākumi jānosaka tā, lai pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas neveidotos kolonizācija vai nerastos nelabvēlīga ietekme uz apkārtējiem vai strādājošiem, kas pakļauti iedarbībai. |
| --- | --- |

2.6.1.6.

Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodi vai citi aizsargpasākumi jānosaka tā, lai pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas neveidotos kolonizācija vai nerastos nelabvēlīga ietekme uz apkārtējiem vai strādājošiem, kas pakļauti iedarbībai.

| 2.6.1.7. | Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodi vai citi aizsargpasākumi jānosaka tā, lai neveidotos kolonizācija vai nerastos nelabvēlīga ietekme uz dzīvniekiem. |
| --- | --- |

2.6.1.7.

Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodi vai citi aizsargpasākumi jānosaka tā, lai neveidotos kolonizācija vai nerastos nelabvēlīga ietekme uz dzīvniekiem.

| 2.6.1.8. | Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodiem vai citiem piesardzības pasākumiem, lai nodrošinātu, ka nenotiks kolonizācija vai nebūs citas nelabvēlīgas ietekmes, jābūt reāliem; vajadzības gadījumā jānosaka piesardzības pasākumi. |
| --- | --- |

2.6.1.8.

Nogaidīšanas un atkārtotas izmantošanas periodiem vai citiem piesardzības pasākumiem, lai nodrošinātu, ka nenotiks kolonizācija vai nebūs citas nelabvēlīgas ietekmes, jābūt reāliem; vajadzības gadījumā jānosaka piesardzības pasākumi.

| 2.6.1.9. | Atļauju piešķiršanas nosacījumiem ir jāatbilst Padomes Direktīvai 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā, (5)un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (6). Jāņem vērā eksperimentu rezultāti un informācija, kas svarīga, lai atklātu infekcijas vai patogenitātes simptomus, kā arī informācija par pirmās palīdzības un paredzēto ārstniecības pasākumu efektivitāti. Atļauju piešķiršanas nosacījumiem ir jāatbilst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (7). Šiem atļauju piešķiršanas nosacījumiem ir jāatbilst arī Padomes Direktīvai 89/656/EEK (1989. gada 30. novembris) par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, lietojot individuālās aizsardzības līdzekļus darba vietās (8). |
| --- | --- |

2.6.1.9.

Atļauju piešķiršanas nosacījumiem ir jāatbilst Padomes Direktīvai 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā, (5)un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (6). Jāņem vērā eksperimentu rezultāti un informācija, kas svarīga, lai atklātu infekcijas vai patogenitātes simptomus, kā arī informācija par pirmās palīdzības un paredzēto ārstniecības pasākumu efektivitāti. Atļauju piešķiršanas nosacījumiem ir jāatbilst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (7). Šiem atļauju piešķiršanas nosacījumiem ir jāatbilst arī Padomes Direktīvai 89/656/EEK (1989. gada 30. novembris) par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, lietojot individuālās aizsardzības līdzekļus darba vietās (8).

2.6.2.   Ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību, kuru rada atliekvielas

| 2.6.2.1. | Atļauju nepiešķir, ja nav pietiekamas informācijas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur mikroorganismu, lai pieņemtu lēmumu, ka pakļaušana mikroorganisma, tā atlieku un metabolītu/toksīnu, kas paliek augos, uz tiem vai augu pārstrādes produktos, nelabvēlīgi neietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Atļauju nepiešķir, ja nav pietiekamas informācijas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur mikroorganismu, lai pieņemtu lēmumu, ka pakļaušana mikroorganisma, tā atlieku un metabolītu/toksīnu, kas paliek augos, uz tiem vai augu pārstrādes produktos, nelabvēlīgi neietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību.

| 2.6.2.2. | Atļaujām jānodrošina, lai radušies dzīvotspējīgie un/vai dzīvotnespējīgie atlikumi atspoguļotu minimālo augu aizsardzības līdzekļa daudzumu, kāds vajadzīgs, lai panāktu pienācīgu kontroli, kas atbilst labai lauksaimniecības praksei un kas piemērojama tādā veidā (tostarp pirmsražas intervālus nogaidīšanas vai uzglabāšanas laikposmus), lai pēc iespējas samazinātu atlikumus, ievācot ražu, vai pēc uzglabāšanas. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

Atļaujām jānodrošina, lai radušies dzīvotspējīgie un/vai dzīvotnespējīgie atlikumi atspoguļotu minimālo augu aizsardzības līdzekļa daudzumu, kāds vajadzīgs, lai panāktu pienācīgu kontroli, kas atbilst labai lauksaimniecības praksei un kas piemērojama tādā veidā (tostarp pirmsražas intervālus nogaidīšanas vai uzglabāšanas laikposmus), lai pēc iespējas samazinātu atlikumus, ievācot ražu, vai pēc uzglabāšanas.

2.7.   Darbība un izplatīšanās vidē

| 2.7.1. | Atļauju nepiešķir, ja pieejamā informācija norāda uz to, ka augu aizsardzības līdzekļa darbība un izplatīšanās vidē dēļ var rasties nevēlama nelabvēlīga ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

2.7.1.

Atļauju nepiešķir, ja pieejamā informācija norāda uz to, ka augu aizsardzības līdzekļa darbība un izplatīšanās vidē dēļ var rasties nevēlama nelabvēlīga ietekme uz vidi.

| 2.7.2. | Atļauju nepiešķir, ja paredzamais gruntsūdeņu, virszemes ūdeņu vai dzeramā ūdens piesārņojums, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzētajos apstākļos, var traucēt analītiskās sistēmās, ko izmanto, lai kontrolētu dzeramā ūdens kvalitāti saskaņā ar Direktīvu 98/83/EK. |
| --- | --- |

2.7.2.

Atļauju nepiešķir, ja paredzamais gruntsūdeņu, virszemes ūdeņu vai dzeramā ūdens piesārņojums, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzētajos apstākļos, var traucēt analītiskās sistēmās, ko izmanto, lai kontrolētu dzeramā ūdens kvalitāti saskaņā ar Direktīvu 98/83/EK.

| 2.7.3. | Atļauju nepiešķir, ja paredzamais gruntsūdeņu, virszemes ūdeņu vai dzeramā ūdens piesārņojums, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzētajos apstākļos, ir pretrunā vai pārsniedz (zemāko no šeit minētajiem):






  a) | maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rādītājus, kas noteikti Direktīvā 98/83/EK; vai |
| --- | --- | --- |

2.7.3.

Atļauju nepiešķir, ja paredzamais gruntsūdeņu, virszemes ūdeņu vai dzeramā ūdens piesārņojums, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzētajos apstākļos, ir pretrunā vai pārsniedz (zemāko no šeit minētajiem):

a)

maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rādītājus, kas noteikti Direktīvā 98/83/EK; vai

| b) | maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rādītājus, kas noteikti tādiem augu aizsardzības līdzekļu komponentiem kā svarīgie metabolīti/toksīni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido Kopienas rīcības sistēmu ūdens politikas jomā (9); vai |
| --- | --- |

b)

maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rādītājus, kas noteikti tādiem augu aizsardzības līdzekļu komponentiem kā svarīgie metabolīti/toksīni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido Kopienas rīcības sistēmu ūdens politikas jomā (9); vai

| c) | mikroorganisma maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rādītājus, ko Komisija noteikusi tādiem augu aizsardzības līdzekļu komponentiem kā svarīgie metabolīti/toksīni, ja, ieskaitot I pielikumā iekļauto mikroorganismu, pamatojoties uz attiecīgiem datiem, jo īpaši datiem par toksikoloģiju vai, ja koncentrācija nav noteikta, koncentrāciju, kas atbilst 1/10 PDD un noteikta tad, kad mikroorganisms tika iekļauts I pielikumā, |
| --- | --- |

c)

mikroorganisma maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rādītājus, ko Komisija noteikusi tādiem augu aizsardzības līdzekļu komponentiem kā svarīgie metabolīti/toksīni, ja, ieskaitot I pielikumā iekļauto mikroorganismu, pamatojoties uz attiecīgiem datiem, jo īpaši datiem par toksikoloģiju vai, ja koncentrācija nav noteikta, koncentrāciju, kas atbilst 1/10 PDD un noteikta tad, kad mikroorganisms tika iekļauts I pielikumā,

ja vien netiek zinātniski pierādīts, ka attiecīgajos lauka apstākļos nav pārkāpti vai pārsniegti zemākie parametri vai koncentrācija.

| 2.7.4. | Atļauju nepiešķir, ja paredzamais virszemes ūdeņu piesārņojums, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzēto apstākļu rezultātā:






  a) | pārsniedz vērtības, kas noteiktas Padomes Direktīvā 75/440/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par nepieciešamo virszemes ūdeņu kvalitāti, kas paredzēti dzeramā ūdens ieguvei dalībvalstīs, ja virszemes ūdeņi paredzētajā lietojuma platībā vai no tās iegūtie ūdeņi ir paredzēti dzeramā ūdens iegūšanai (10); vai |
| --- | --- | --- |

2.7.4.

Atļauju nepiešķir, ja paredzamais virszemes ūdeņu piesārņojums, kas var rasties augu aizsardzības līdzekļa lietošanas paredzēto apstākļu rezultātā:

a)

pārsniedz vērtības, kas noteiktas Padomes Direktīvā 75/440/EEK (1975. gada 16. jūnijs) par nepieciešamo virszemes ūdeņu kvalitāti, kas paredzēti dzeramā ūdens ieguvei dalībvalstīs, ja virszemes ūdeņi paredzētajā lietojuma platībā vai no tās iegūtie ūdeņi ir paredzēti dzeramā ūdens iegūšanai (10); vai

| b) | pārsniedz vērtības, kas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļa komponentiem, piemēram, attiecīgiem metabolītiem/toksīniem, noteiktas saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK; vai |
| --- | --- |

b)

pārsniedz vērtības, kas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļa komponentiem, piemēram, attiecīgiem metabolītiem/toksīniem, noteiktas saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK; vai

| c) | rada tādu ietekmi uz blakussugām, tostarp dzīvniekiem, kas atbilstoši 2.8. punktā noteiktajām prasībām uzskatāma par nepieļaujamu. |
| --- | --- |

c)

rada tādu ietekmi uz blakussugām, tostarp dzīvniekiem, kas atbilstoši 2.8. punktā noteiktajām prasībām uzskatāma par nepieļaujamu.

Paredzētajām augu aizsardzības līdzekļa lietošanas instrukcijām, tostarp lietošanas iekārtu tīrīšanas procedūrām jābūt tādām, lai maksimāli mazinātu nejauša virszemes ūdeņu piesārņojuma iespējamību.

| 2.7.5. | Atļauju nepiešķir, ja ir zināms, ka ģenētiskā materiāla nodošana no mikroorganisma uz citiem organismiem var novest pie nevēlamas ietekmes uz vidi. |
| --- | --- |

2.7.5.

Atļauju nepiešķir, ja ir zināms, ka ģenētiskā materiāla nodošana no mikroorganisma uz citiem organismiem var novest pie nevēlamas ietekmes uz vidi.

| 2.7.6. | Atļauju nepiešķir, ja nav pietiekamas informācijas par mikroorganisma un svarīgu sekundāro metabolītu/toksīnu pastāvēšanu/konkurētspēju kultūraugos vai uz tiem vides apstākļos paredzētās lietošanas brīdī un pēc paredzētās lietošanas. |
| --- | --- |

2.7.6.

Atļauju nepiešķir, ja nav pietiekamas informācijas par mikroorganisma un svarīgu sekundāro metabolītu/toksīnu pastāvēšanu/konkurētspēju kultūraugos vai uz tiem vides apstākļos paredzētās lietošanas brīdī un pēc paredzētās lietošanas.

| 2.7.7. | Atļauju nepiešķir, ja paredzams, ka par mikroorganisms un/vai svarīgi metabolīti/toksīni saglabāsies vidē tādās koncentrācijās, kas ir ievērojami augstākas par dabisko fona līmeni, pie tam jāņem vērā atkārtota lietošana gadu gaitā, ja vien robusta riska izvērtēšana nenorāda uz to, ka risks, ko rada uzkrājušās koncentrācijas, ir pieņemams. |
| --- | --- |

2.7.7.

Atļauju nepiešķir, ja paredzams, ka par mikroorganisms un/vai svarīgi metabolīti/toksīni saglabāsies vidē tādās koncentrācijās, kas ir ievērojami augstākas par dabisko fona līmeni, pie tam jāņem vērā atkārtota lietošana gadu gaitā, ja vien robusta riska izvērtēšana nenorāda uz to, ka risks, ko rada uzkrājušās koncentrācijas, ir pieņemams.

2.8.   Ietekme uz blakus organismiem

Dalībvalstis nodrošina, ka pieejamā informācija ir pietiekama, lai varētu pieņemt lēmumu par to, vai var rasties nepieņemama ietekme uz dzīvnieku un augu blakussugām (floru un faunu), ja tās tiek pakļautas mikroorganismu saturoša augu aizsardzības līdzekļa iedarbībai pēc tā lietošanas.

Dalībvalstis pievērš īpašu uzmanību iespējamai ietekmei uz derīgajiem organismiem, ko izmanto bioloģiskajā kontrolē un organismiem, kam ir svarīga loma integrētajā kontrolē.

| 2.8.1. | Pastāvot putnu un citu blakussugu sauszemes mugurkaulnieki apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja:






  a) | mikroorganisms ir patogēns putniem un citu blakussugu sauszemes mugurkaulniekiem; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

Pastāvot putnu un citu blakussugu sauszemes mugurkaulnieki apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja:

a)

mikroorganisms ir patogēns putniem un citu blakussugu sauszemes mugurkaulniekiem;

| b) | toksiskās iedarbības toksicitātes/iedarbības attiecība tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgie metabolīti/toksīni dēļ ir mazāka par 10 LD50 akūtas toksicitātes gadījuma vai 5 ilgtermiņa/hroniskās toksicitātes gadījumā, ja vien attiecīgas riska izvērtēšanas rezultātā nav skaidri pierādīts, ka lauka apstākļos nerodas nepieņemam tieša vai netieša ietekme uz iedarbībai pakļauto sugu dzīvotspēju pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem. |
| --- | --- |

b)

toksiskās iedarbības toksicitātes/iedarbības attiecība tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgie metabolīti/toksīni dēļ ir mazāka par 10 LD50 akūtas toksicitātes gadījuma vai 5 ilgtermiņa/hroniskās toksicitātes gadījumā, ja vien attiecīgas riska izvērtēšanas rezultātā nav skaidri pierādīts, ka lauka apstākļos nerodas nepieņemam tieša vai netieša ietekme uz iedarbībai pakļauto sugu dzīvotspēju pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem.

| 2.8.2. | Pastāvot ūdens organismu apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja:






  a) | mikroorganisms ir patogēns ūdens organismiem; |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

Pastāvot ūdens organismu apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja:

a)

mikroorganisms ir patogēns ūdens organismiem;

| b) | toksiskās iedarbības toksicitātes/iedarbības attiecība tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgie metabolīti/toksīni dēļ ir mazāka par 100 akūtas toksicitātes gadījumā (EK50) dafnijām un zivīm un 10 ilgtermiņa/hroniskās toksicitātes gadījumā aļģēm (EK50), dafnijām (NOEC) un zivīm (NOEC), ja vien attiecīgas riska izvērtēšanas rezultātā nav skaidri pierādīts, ka lauka apstākļos nerodas nepieļaujama tieša vai netieša ietekme uz iedarbībai pakļauto sugu dzīvotspēju pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

toksiskās iedarbības toksicitātes/iedarbības attiecība tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgie metabolīti/toksīni dēļ ir mazāka par 100 akūtas toksicitātes gadījumā (EK50) dafnijām un zivīm un 10 ilgtermiņa/hroniskās toksicitātes gadījumā aļģēm (EK50), dafnijām (NOEC) un zivīm (NOEC), ja vien attiecīgas riska izvērtēšanas rezultātā nav skaidri pierādīts, ka lauka apstākļos nerodas nepieļaujama tieša vai netieša ietekme uz iedarbībai pakļauto sugu dzīvotspēju pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas saskaņā ar paredzētajiem lietošanas nosacījumiem.

| 2.8.3. | Pastāvot bišu apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir:






  a) | ja mikroorganisms ir patogēns bitēm; |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

Pastāvot bišu apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir:

a)

ja mikroorganisms ir patogēns bitēm;

| b) | ja tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgu metabolītu/toksīnu toksiskuma dēļ medus bišu apdraudējuma bīstamības koeficients orālā vai kontakta veidā pārsniedz 50, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos neiestājas nepieļaujama ietekme uz medus bišu kūniņām, to uzvedību vai kolonijas izdzīvošanu un attīstību pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētajiem lietošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

ja tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgu metabolītu/toksīnu toksiskuma dēļ medus bišu apdraudējuma bīstamības koeficients orālā vai kontakta veidā pārsniedz 50, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos neiestājas nepieļaujama ietekme uz medus bišu kūniņām, to uzvedību vai kolonijas izdzīvošanu un attīstību pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētajiem lietošanas nosacījumiem.

| 2.8.4. | Pastāvot citu posmkāju, kas nav bites, apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja:






  a) | mikroorganisms ir patogēns citiem posmkājiem, kas nav bites; |
| --- | --- | --- |

2.8.4.

Pastāvot citu posmkāju, kas nav bites, apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja:

a)

mikroorganisms ir patogēns citiem posmkājiem, kas nav bites;

| b) | tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgu metabolītu/toksīnu toksiskuma dēļ, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos neiestājas nepieļaujama ietekme uz šiem organismiem pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. Ar atbilstošiem datiem pamato jebkuras prasības attiecībā uz selektivitāti un priekšlikumus izmantošanai integrētās kaitēkļu pārvaldības sistēmās. |
| --- | --- |

b)

tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgu metabolītu/toksīnu toksiskuma dēļ, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos neiestājas nepieļaujama ietekme uz šiem organismiem pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. Ar atbilstošiem datiem pamato jebkuras prasības attiecībā uz selektivitāti un priekšlikumus izmantošanai integrētās kaitēkļu pārvaldības sistēmās.

| 2.8.5. | Pastāvot slieku apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja mikroorganisms ir patogēns sliekām vai ja tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgu metabolītu/toksīnu toksiskuma dēļ pastāv slieku apdraudējuma iespēja, ja slieku akūtā toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 10 vai ja ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 5, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos netiek apdraudētas slieku populācijas pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.8.5.

Pastāvot slieku apdraudējuma iespējai, atļauju nepiešķir, ja mikroorganisms ir patogēns sliekām vai ja tādu augu aizsardzības līdzekļa komponentu kā svarīgu metabolītu/toksīnu toksiskuma dēļ pastāv slieku apdraudējuma iespēja, ja slieku akūtā toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 10 vai ja ilgtermiņa toksiskuma/apdraudējuma attiecība ir mazāka par 5, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos netiek apdraudētas slieku populācijas pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem.

| 2.8.6. | Ja pastāv blakussugu augsnes mikroorganismu apdraudējuma iespēja, atļauju nepiešķir, ja, laboratoriski pētot, pēc 100 dienām slāpekļa vai oglekļa mineralizācijas procesi ir mainījušies par vairāk nekā 25 %, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos netiek nepieļaujami ietekmēta mikrobu darbība pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem, ņemot vērā mikroorganismu spēju vairoties. |
| --- | --- |

2.8.6.

Ja pastāv blakussugu augsnes mikroorganismu apdraudējuma iespēja, atļauju nepiešķir, ja, laboratoriski pētot, pēc 100 dienām slāpekļa vai oglekļa mineralizācijas procesi ir mainījušies par vairāk nekā 25 %, ja vien, izmantojot atbilstošu riska novērtējumu, netiek skaidri noteikts, ka lauka apstākļos netiek nepieļaujami ietekmēta mikrobu darbība pēc augu aizsardzības līdzekļa lietošanas atbilstoši paredzētā lietojuma nosacījumiem, ņemot vērā mikroorganismu spēju vairoties.

---

(1)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

(2)  “Ģenētiski modificēta” definīciju skat. Direktīvā 2001/18/EK.

(3)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(4)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

(5)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(6)  OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.

(7)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

(8)  OV L 393, 30.12.1989., 18. lpp.

(9)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK.

(10)  OV L 194, 25.7.1975., 26. lpp. Direktīvu atceļ no 22.12.2007. ar Direktīvu 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 8.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 90/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 90/35

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 14. martā)

par divpusēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību

(2005/272/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Komisija Kopienas vārdā veica sarunas par divpusēju nolīgumu ar Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(1)

Komisija Kopienas vārdā veica sarunas par divpusēju nolīgumu ar Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību.

| (2) | Minētais nolīgums būtu jāapstiprina Kopienas vārdā, |
| --- | --- |

(2)

Minētais nolīgums būtu jāapstiprina Kopienas vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro iecelt personu(—as), kam ir tiesības Kopienas vārdā parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Padomes vārdā -

priekšsēdētājs

F. BODEN

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tekstilizstrādājumu tirdzniecību

EIROPAS KOPIENA, turpmāk - “Kopiena”,

no vienas puses,

un

SERBIJAS REPUBLIKA, turpmāk - “Serbija”,

no otras puses,

VĒLOTIES sekmēt, ņemot vērā pastāvīgas sadarbības mērķi un uz pilnīgas tirdzniecības aizsardzības nosacījumiem, sakārtotu un taisnīgu tekstilizstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Serbiju (turpmāk kopā - “Puses”) kā nākamo soli virzībā uz ciešāku tirdzniecības un politisko attiecību veidošanu, tai skaitā būtisku tirdzniecības attiecību liberalizāciju starp abām Pusēm Stabilizācijas un asociācijas procesā;

ŅEMOT VĒRĀ, ka ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1244 (1999) ir izveidota starptautiska civilklātbūtne, lai nodrošinātu pagaidu pārvaldi Kosovā (Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misija Kosovā), un šobrīd šajā nolīgumā uzņemtās saistības nav iespējams piemērot Kosovā,

IR VIENOJUŠĀS PAR ŠO.

1. pants

Ar šo nolīgumu nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams I pielikumā uzskaitīto Kopienas un Serbijas izcelsmes tekstilizstrādājumu tirdzniecībai.

I SADAĻA

PAMATNOTEIKUMI

2. pants

Puses ir vienojas par šo:

| 1. | Muitas nodokļu likmes, kas Serbijā piemērojamas Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumiem, tiek atceltas saskaņā ar II pielikumā ietverto grafiku. |
| --- | --- |

1.

Muitas nodokļu likmes, kas Serbijā piemērojamas Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumiem, tiek atceltas saskaņā ar II pielikumā ietverto grafiku.

| 2. | Kopiena turpinās piešķirt beznodokļu režīmu Serbijas izcelsmes tekstilizstrādājumiem saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.

Kopiena turpinās piešķirt beznodokļu režīmu Serbijas izcelsmes tekstilizstrādājumiem saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem.

3. pants

1.   Kvantitatīvi ierobežojumi I pielikumā minēto Kopienas izcelsmes tekstilizstrādājumu importam Serbijā, kā arī līdzvērtīgi pasākumi, tostarp beztarifu barjeras, kā norādīts jo īpaši III pielikumā, netiek saglabāti vai ieviesti no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, izņemot gadījumos, kas paredzēti 5. un 7. pantā.

2.   Neskarot 4. panta 1. punktu, tiek apturēti kvantitatīvi ierobežojumi I pielikumā minēto Serbijas izcelsmes tekstilizstrādājumu importam Kopienā. Līdzvērtīgi pasākumi, tostarp beztarifu barjeras, kā norādīts jo īpaši III pielikumā, netiek saglabāti vai ieviesti no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas, izņemot gadījumos, kas paredzēti 5., 6. un 7. pantā.

4. pants

1.   Kopiena aptur pašlaik spēkā esošos kvantitatīvus ierobežojumus kategorijām, kas minētas IV pielikumā, līdzko Serbija paziņos Kopienai, ka ir īstenotas 2. panta 1. punktā paredzētās Serbijas saistības.

2.   Šā nolīguma II sadaļā ir noteikta kārtība, kas piemērojama kvantitatīvajiem ierobežojumiem un uzraudzības režīmam.

5. pants

1.   Katra Puse patur tiesības apturēt to savas saistību izpildi, kas noteiktas 2. un 3. pantā, kā arī 4. panta 1. punktā, ja otra Puse neizpilda savas saistības.

2.   Ja Kopiena atkārtoti ievieš kvantitatīvus ierobežojumus, tos ievieš 2004. gada līmenī, ņemot vērā gada pieauguma likmes, kā tās pēdējo reizi tika piemērotas minētajā gadā.

3.   Puses apņemas savstarpēji apspriesties saskaņā ar 8. pantu, pirms tās izmanto savas tiesības.

6. pants

1.   Nolūkā panākt šā nolīguma efektīvu darbību Puses vienojas par ciešu sadarbību, lai novērstu, izmeklētu un veiktu nepieciešamās tiesiskās darbības vai administratīvo rīcību pret nolīguma apiešanu ar pārkraušanu, maršruta maiņu, nepatiesu ziņu sniegšanu par izcelsmes valsti vai vietu, dokumentu viltošanu, nepatiesu ziņu sniegšanu par šķiedru sastāvu, daudzumiem vai preču klasifikāciju un jebkuriem citiem līdzekļiem. Attiecīgi Puses vienojas noteikt vajadzīgās tiesību normas un administratīvās procedūras, kas pret tādu apiešanu ļauj veikt efektīvu rīcību, kas iekļauj tiesiski saistošu korekcijas pasākumu pieņemšanu pret iesaistītajiem eksportētājiem un/vai importētājiem.

2.   Ja no pieejamās informācijas izriet, ka šis nolīgums ir apiets, Kopiena apspriežas ar Serbiju saskaņā ar 8. pantu.

3.   Ja Puses nespēj panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, Kopienai ir tiesības:

| a) | ieviest kvantitatīvus ierobežojumus attiecībā uz tādiem pašiem Serbijas izcelsmes izstrādājumiem kā tie, attiecībā uz kuriem ir apiets nolīgums, vai veikt citas piemērotas darbības; |
| --- | --- |

a)

ieviest kvantitatīvus ierobežojumus attiecībā uz tādiem pašiem Serbijas izcelsmes izstrādājumiem kā tie, attiecībā uz kuriem ir apiets nolīgums, vai veikt citas piemērotas darbības;

| b) | attiecīgos daudzumus atskaitīt no daudzumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā noteiktajos kvantitatīvajos ierobežojumos. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos daudzumus atskaitīt no daudzumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā noteiktajos kvantitatīvajos ierobežojumos.

4.   Ja no pieejamās informācijas izriet, ka ir sniegtas nepatiesas deklarācijas attiecībā uz Kopienas vai Serbijas izcelsmes izstrādājumu šķiedras sastāvu, daudzumiem, aprakstu vai klasifikāciju, abām Pusēm ir tiesības atteikties importēt attiecīgos izstrādājumus.

5.   Puses vienojas par administratīvās sadarbības sistēmas izveidošanu, lai novērstu un efektīvi risinātu problēmas, kas radušās nolīguma apiešanas rezultātā, saskaņā ar V pielikumu.

7. pants

1.   Ja šajā nolīgumā paredzēto liberalizācijas pasākumu piemērošanas tiešā rezultātā kāds izstrādājums tiek importēts tādā palielinātā daudzumā un ar tādiem nosacījumiem, kas izraisa vai draud izraisīt:

| a) | nopietnu kaitējumu vietējiem ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus izstrādājumus importētājas Puses teritorijā, vai |
| --- | --- |

a)

nopietnu kaitējumu vietējiem ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus izstrādājumus importētājas Puses teritorijā, vai

| b) | nopietnus traucējumus jebkurā saistītajā tautsaimniecības sektorā vai grūtības, kas var pasliktināt ekonomisko situāciju reģionā,
  attiecīgā Puse var noteikt atbilstīgus pasākumus pēc apspriedēm, ko veic saskaņā ar 8. pantu. Ja otra Puse uzskata, ka šādi pasākumi nav pamatoti, tai ir tiesības apturēt būtībā līdzvērtīgas koncesijas, ko paredz šis nolīgums, pēc apspriedēm saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

b)

nopietnus traucējumus jebkurā saistītajā tautsaimniecības sektorā vai grūtības, kas var pasliktināt ekonomisko situāciju reģionā,

attiecīgā Puse var noteikt atbilstīgus pasākumus pēc apspriedēm, ko veic saskaņā ar 8. pantu. Ja otra Puse uzskata, ka šādi pasākumi nav pamatoti, tai ir tiesības apturēt būtībā līdzvērtīgas koncesijas, ko paredz šis nolīgums, pēc apspriedēm saskaņā ar 8. pantu.

2.   Puses var pieprasīt apspriedes saskaņā ar 8. pantu, ja jebkura no tām konstatē, ka kādā šā nolīguma piemērošanas gadā Kopienā vai Serbijā ir bijušas grūtības sakarā ar krasu un ievērojamu konkrētas I grupas kategorijas preču importa palielinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

8. pants

1.   Uz apspriedēm, kas minētas šajā nolīgumā, attiecas šādi noteikumi:

| a) | otru Pusi rakstiski informē par ikvienu pieprasījumu veikt apspriedes, |
| --- | --- |

a)

otru Pusi rakstiski informē par ikvienu pieprasījumu veikt apspriedes,

| b) | pēc pieprasījuma veikt apspriedes, pieņemamā laikposmā un, jebkurā gadījumā, ne vēlāk kā 15 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas, tiek iesniegts ziņojums, kurā izklāstīti apstākļi, kas pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses domām pamato attiecīgā pieprasījuma iesniegšanu, |
| --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma veikt apspriedes, pieņemamā laikposmā un, jebkurā gadījumā, ne vēlāk kā 15 dienas pēc paziņojuma nosūtīšanas, tiek iesniegts ziņojums, kurā izklāstīti apstākļi, kas pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses domām pamato attiecīgā pieprasījuma iesniegšanu,

| c) | Puses uzsāk apspriedes vēlākais 30 dienas pēc paziņojuma saņemšanas nolūkā panākt abpusēji pieņemamu risinājumu ilgākais turpmāko 30 dienu laikā, ja vien šis laikposms netiek pagarināts, Pusēm savstarpēji vienojoties. |
| --- | --- |

c)

Puses uzsāk apspriedes vēlākais 30 dienas pēc paziņojuma saņemšanas nolūkā panākt abpusēji pieņemamu risinājumu ilgākais turpmāko 30 dienu laikā, ja vien šis laikposms netiek pagarināts, Pusēm savstarpēji vienojoties.

2.   Pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriedes var noritēt jebkuros jautājumos, kas izriet no šā nolīguma piemērošanas. Jebkuras apspriedes saskaņā ar šo pantu notiek sadarbības garā ar vēlmi novērst pušu nesaskaņas.

II SADAĻA

KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI UN UZRAUDZĪBAS REŽĪMS

9. pants

1.   To izstrādājumu klasifikācija, uz kuriem attiecas šis nolīgums, pamatojas uz Kopienas tarifu un statistikas nomenklatūru (turpmāk — “Kombinētā nomenklatūra”, vai saīsināti — “KN”) un tās grozījumiem.

Ja tiek pieņemts lēmums par klasifikāciju, kā rezultātā mainās klasifikācijas prakse vai jebkura tāda izstrādājuma kategorija, uz kuru attiecas šis nolīgums, uz attiecīgo izstrādājumu tiek attiecināts tirdzniecības režīms, kas piemērojams klasifikācijas praksei vai kategorijai, kas attiecināma uz izstrādājumu pēc šādām izmaiņām.

Jebkuri labojumi, kas tiek veikti kombinētajā nomenklatūrā saskaņā ar Kopienā spēkā esošajām procedūrām attiecībā uz izstrādājumu kategorijām, uz kurām attiecas šis nolīgums, vai lēmumi, kas attiecas uz izstrādājumu klasifikāciju, nesamazinās daudzumus, kas noteiktas kvantitatīvos ierobežojumos, kuri ieviesti saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   To izstrādājumu izcelsme, uz kuriem attiecas šis nolīgums, tiek noteikta saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem nepreferenciāliem izcelsmes noteikumiem.

To izstrādājumu izcelsmi, uz kuriem attiecas 2. panta 1. pantā minētais tarifu atcelšanas grafiks, nosaka saskaņā ar Kopienas noteikumiem, kas attiecas uz autonomiem preferenciāliem tarifa pasākumiem attiecībā uz noteiktām valstīm un teritorijām. Par visām izmaiņām minētajos noteikumos attiecībā uz preču izcelsmes noteikšanu paziņo Serbijai.

Šā nolīguma V pielikumā ir izklāstītas minēto izstrādājumu izcelsmes kontroles procedūras.

10. pants

1.   Ja kvantitatīvus ierobežojumus ievieš atkārtoti saskaņā ar 5., 6. un 7. pantu, uz to tekstilizstrādājumu eksportu, uz kuriem attiecas kvantitatīvi ierobežojumi, attiecina divkāršas pārbaudes sistēmu, kas noteikta V pielikumā.

2.   Pēc apspriedēm saskaņā ar 8. pantā noteiktajām procedūrām uz I pielikumā noteiktajām eksporta precēm, uz kurām neattiecas kvantitatīvi ierobežojumi, var tikt attiecināta divkāršas pārbaudes sistēma, kas minēta V pielikumā, vai arī iepriekšējas uzraudzības sistēma, kas ieviesta Kopienā.

11. pants

1.   Puses atzīst, ka tekstilizstrādājumu atpakaļievešana Kopienā pēc to pārstrādes Serbijā ir īpaša rūpnieciskās un tirdznieciskās sadarbības forma.

2.   Ja saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem tiek noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, tie neattiecas uz minēto atpakaļievešanu, ja uz to attiecas III sadaļā minētie īpašie noteikumi.

12. pants

Uz Serbijas eksportētiem mājamatniecības audumiem, kas austi ar rokām vai kājām darbinātās stellēs, apģērbiem vai citiem gataviem izstrādājumiem, kas ar roku darbu izgatavoti no tāda auduma, un tradicionāliem daiļamatniecības izstrādājumiem neattiecas šajā nolīguma noteiktie kvantitatīvi ierobežojumi, ja šādi Serbijas izcelsmes izstrādājumi atbilst VI pielikumā paredzētajiem nosacījumiem.

13. pants

1.   To tekstilizstrādājumu importam Kopienā, uz kuriem attiecas šis nolīgums, nepiemēro kvantitatīvus ierobežojumus, kas var tikt noteikti saskaņā ar šo nolīgumu, ja minētie izstrādājumi ir deklarēti reeksportam ārpus Kopienas tādā pašā stāvoklī vai pēc apstrādes, saskaņā ar Kopienā esošo administratīvās kontroles sistēmu.

Tomēr, lai izstrādājumi, uz kuriem attiecas iepriekšminētie noteikumi, tiktu laisti brīvā apgrozībā Kopienā, jāuzrāda Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrijas izsniegta izvešanas atļauja un preču izcelsmes apliecinājums saskaņā ar V pielikumu.

2.   Ja Kopienas iestādes konstatē, ka tekstilizstrādājumu importa daudzumi tika atskaitīti no daudzumiem, kuri paredzēti kvantitatīvos ierobežojumos, kas var tikt noteikti saskaņā ar šo nolīgumu, bet pēc tam izstrādājumi ir reeksportēti no Kopienas, tad iestādes četru nedēļu laikā informē Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministriju par iesaistītajiem daudzumiem un atļauj importēt to pašu izstrādājumu identisku daudzumu, ko neatskaita no daudzumiem, kuri paredzēti kvantitatīvos ierobežojumos, kas var tikt noteikti saskaņā ar šo nolīgumu attiecīgi kārtējam vai nākamajam gadam.

14. pants

Ja saskaņā ar šo nolīgumu nosaka kvantitatīvus ierobežojumus, piemēro šādus noteikumus:

| 1. | Jebkurā gadā var priekšlaicīgi izmantot daļu nākamā gada kvantitatīva ierobežojuma, kas noteikts katrai izstrādājumu kategorijai, līdz 5 % no kārtējam gadam noteiktā kvantitatīva ierobežojuma.
  Priekšlaicīgi piegādātos daudzumus atskaita no attiecīgā kvantitatīva ierobežojuma, kas noteikts nākamajam gadam. |
| --- | --- |

1.

Jebkurā gadā var priekšlaicīgi izmantot daļu nākamā gada kvantitatīva ierobežojuma, kas noteikts katrai izstrādājumu kategorijai, līdz 5 % no kārtējam gadam noteiktā kvantitatīva ierobežojuma.

Priekšlaicīgi piegādātos daudzumus atskaita no attiecīgā kvantitatīva ierobežojuma, kas noteikts nākamajam gadam.

| 2. | Attiecīgi kvantitatīvi ierobežojumi, kas nav izlietoti kārtējā gadā, var tikt pārnesti uz nākamo gadu līdz 10 % no kārtējā gada kvantitatīva ierobežojuma katrai izstrādājumu kategorijai. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgi kvantitatīvi ierobežojumi, kas nav izlietoti kārtējā gadā, var tikt pārnesti uz nākamo gadu līdz 10 % no kārtējā gada kvantitatīva ierobežojuma katrai izstrādājumu kategorijai.

| 3. | I grupas kvantitatīvi ierobežojumi nevar tikt pārnesti no vienas kategorijas uz citu, izņemot šādos gadījumos:






  — | kvantitatīvi ierobežojumi var tikt pārdalīti starp 1., 2. un 3. kategoriju līdz 12 % no tās kategorijas kvantitatīva ierobežojuma, kas tiek palielināta, |
| --- | --- | --- |

3.

I grupas kvantitatīvi ierobežojumi nevar tikt pārnesti no vienas kategorijas uz citu, izņemot šādos gadījumos:

—

kvantitatīvi ierobežojumi var tikt pārdalīti starp 1., 2. un 3. kategoriju līdz 12 % no tās kategorijas kvantitatīva ierobežojuma, kas tiek palielināta,

| — | kvantitatīvi ierobežojumi var tikt pārdalīti starp 4., 5., 6., 7. un 8. kategoriju līdz 12 % no tās kategorijas kvantitatīva ierobežojuma, kas tiek palielināta, |
| --- | --- |

—

kvantitatīvi ierobežojumi var tikt pārdalīti starp 4., 5., 6., 7. un 8. kategoriju līdz 12 % no tās kategorijas kvantitatīva ierobežojuma, kas tiek palielināta,

Kvantitatīvi ierobežojumi no jebkuras I, II un III grupas kategorijas vai kategorijām var tikt pārnesti uz jebkuru II un III grupas kategoriju līdz 12 % no tās kategorijas kvantitatīviem ierobežojumiem, kas tiek palielināta.

| 4. | Uz minētajām pārdalēm attiecināmā atbilstības tabula I pielikumā. |
| --- | --- |

4.

Uz minētajām pārdalēm attiecināmā atbilstības tabula I pielikumā.

| 5. | Palielinājums jebkurā kategorijā, kas radies, kumulatīvi piemērojot 1., 2. un 3. punkta noteikumus, gada laikā nedrīkst pārsniegt 17 %. |
| --- | --- |

5.

Palielinājums jebkurā kategorijā, kas radies, kumulatīvi piemērojot 1., 2. un 3. punkta noteikumus, gada laikā nedrīkst pārsniegt 17 %.

| 6. | Ja tiek piemēroti 1., 2. un 3. punkta noteikumi, par to vismaz 15 dienas iepriekš paziņo Serbijas Starptautisko ekonomisko attiecību ministrijai. |
| --- | --- |

6.

Ja tiek piemēroti 1., 2. un 3. punkta noteikumi, par to vismaz 15 dienas iepriekš paziņo Serbijas Starptautisko ekonomisko attiecību ministrijai.

15. pants

To kvantitatīvu ierobežojumu ikgadējais palielinājums, kas var tikt paredzēti saskaņā ar šo nolīgumu attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem tas attiecas, tiek noteikts, Pusēm savstarpēji vienojoties apspriedēs, ko nosaka 8. pants.

16. pants

1.   Serbijas Starptautisko ekonomisko attiecību ministrija sniedz Komisijai precīzu statistikas informāciju par visām izvešanas atļaujām, kas tiek izsniegtas tekstilizstrādājumu kategorijām, uz kurām, pamatojoties uz šo nolīgumu, ir attiecināti kvantitatīvi ierobežojumi vai divkāršas pārbaudes sistēma, norādot daudzumus un vērtību pa Kopienas dalībvalstīm, kā arī par visiem Serbijas Muitas pārvaldes izsniegtajiem sertifikātiem attiecībā uz izstrādājumiem, kas minēti 12. pantā un uz kuriem attiecas VI pielikums.

2.   Kopiena tāpat sniedz Serbijas Starptautisko ekonomisko attiecību ministrijai precīzu statistikas informāciju par ievešanas atļaujām, ko izsniegušas Kopienas iestādes, un tekstilizstrādājumu importa statistiku.

3.   Minēto informāciju par visām izstrādājumu kategorijām nosūta nākamajā mēnesī pēc tā mēneša beigām, uz kuru šī statistika attiecas.

4.   Pēc Kopienas pieprasījuma Serbijas Starptautisko ekonomisko attiecību ministrija sniedz tai statistikas datus par visu I pielikumā minēto izstrādājumu importu.

5.   Ja informācijas apmaiņas rezultātā tiek atklātas ievērojamas atšķirības datos par eksportu un importu, var tikt uzsāktas apspriedes saskaņā ar 8. pantā noteikto procedūru.

6.   Lai piemērotu šā nolīguma noteikumus, Kopiena apņemas sniegt Serbijas Starptautisko ekonomisko attiecību ministrijai līdz katra gada 15. aprīlim statistikas datus par visu tekstilizstrādājumu, uz kuriem attiecas šis nolīgums, importu iepriekšējā gadā, atsevišķi pēc katras piegādātājas valsts un dalībvalsts.

17. pants

1.   Serbija veic to izstrādājumu eksporta uzraudzību, kuru eksports Kopienā tiek ierobežots vai uzraudzīts. Ja tradicionālajā tirdzniecības plūsmā notiek pēkšņas un nevēlamas pārmaiņas, Kopienai ir tiesības pieprasīt apspriedes, lai rastu apmierinošu risinājumu. Apspriedes veic 15 darba dienu laikā no dienas, kad tās ir pieprasījusi Kopiena.

2.   Serbija centīsies nodrošināt, lai to tekstilizstrādājumu eksports uz Kopienu, uz kuriem attiecas kvantitatīvi ierobežojumi, kuri var tikt noteikti saskaņā ar šo nolīgumu, tiktu pēc iespējas vienmērīgāk sadalīts gada laikā, īpaši ņemot vērā sezonas faktorus.

18. pants

Ja šis nolīgums tiek denonsēts, kvantitatīvi ierobežojumi, kurus var noteikt saskaņā ar to, tiek samazināti proporcionāli laikam, ja vien Puses par to nav vienojušās citādāk.

19. pants

Puses atturas no diskriminējošiem pasākumiem, piešķirot izvešanas un ievešanas atļaujas vai dokumentus, kas minēti V un VI pielikumā.

III SADAĻA

IZVEŠANAS PĀRSTRĀDEI PLŪSMA (IPP)

20. pants

Uz 11. pantā minēto atpakaļievešanu Kopienā attiecas šis nolīgums, ja vien še turpmāk izklāstītie īpašie noteikumi nenosaka citādāk.

| 1. | Uz 11. pantā minēto atpakaļievešanu Kopienā var attiecināt īpašus kvantitatīvus ierobežojumus pēc apspriedēm saskaņā ar 8. pantā noteiktajām procedūrām, ja saskaņā ar šo nolīgumu uz attiecīgajiem izstrādājumiem attiecas kvantitatīvi ierobežojumi, divkāršas pārbaudes sistēma vai uzraudzības pasākumi. |
| --- | --- |

1.

Uz 11. pantā minēto atpakaļievešanu Kopienā var attiecināt īpašus kvantitatīvus ierobežojumus pēc apspriedēm saskaņā ar 8. pantā noteiktajām procedūrām, ja saskaņā ar šo nolīgumu uz attiecīgajiem izstrādājumiem attiecas kvantitatīvi ierobežojumi, divkāršas pārbaudes sistēma vai uzraudzības pasākumi.

| 2. | Ņemot vērā abu Pušu intereses, Kopiena var pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma, kas izteikts saskaņā ar 8. pantu:






  a) | izskatīt iespēju daļu kvantitatīvo ierobežojumu pārnest no vienas kategorijas uz citu, izlietot priekšlaicīgi vai pārnest no viena gada uz nākamo; |
| --- | --- | --- |

2.

Ņemot vērā abu Pušu intereses, Kopiena var pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma, kas izteikts saskaņā ar 8. pantu:

a)

izskatīt iespēju daļu kvantitatīvo ierobežojumu pārnest no vienas kategorijas uz citu, izlietot priekšlaicīgi vai pārnest no viena gada uz nākamo;

| b) | apsvērt iespēju palielināt noteiktus kvantitatīvos ierobežojumus. |
| --- | --- |

b)

apsvērt iespēju palielināt noteiktus kvantitatīvos ierobežojumus.

| 3. | Tomēr Kopiena var automātiski piemērot 2. punktā minētos elastības noteikumus, ievērojot šādus ierobežojumus:






  a) | pārnešana starp kategorijām nedrīkst pārsniegt 25 % no daudzuma, kas noteikts kategorijai, uz kuru notiek pārnešana; |
| --- | --- | --- |

3.

Tomēr Kopiena var automātiski piemērot 2. punktā minētos elastības noteikumus, ievērojot šādus ierobežojumus:

a)

pārnešana starp kategorijām nedrīkst pārsniegt 25 % no daudzuma, kas noteikts kategorijai, uz kuru notiek pārnešana;

| b) | īpašā kvantitatīvā ierobežojuma pārnešana no viena gada uz nākamo nedrīkst būt lielāka par 13,5 % no daudzuma, kas noteikts faktiskās izlietošanas gadam; |
| --- | --- |

b)

īpašā kvantitatīvā ierobežojuma pārnešana no viena gada uz nākamo nedrīkst būt lielāka par 13,5 % no daudzuma, kas noteikts faktiskās izlietošanas gadam;

| c) | īpašus kvantitatīvus ierobežojumus var izmantot uz priekšu par ne vairāk kā 7,5 % no daudzuma, kas noteikts faktiskās izlietošanas gadam. |
| --- | --- |

c)

īpašus kvantitatīvus ierobežojumus var izmantot uz priekšu par ne vairāk kā 7,5 % no daudzuma, kas noteikts faktiskās izlietošanas gadam.

| 4. | Kopiena informē Serbiju par visiem pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar iepriekšējiem punktiem. |
| --- | --- |

4.

Kopiena informē Serbiju par visiem pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar iepriekšējiem punktiem.

| 5. | Kopienas kompetentās iestādes atskaita daudzumus no 1. punktā minētajiem īpašiem kvantitatīviem ierobežojumiem, izsniedzot iepriekšējas atļaujas, ko pieprasa attiecīgie Kopienas tiesību akti, ar kuriem reglamentē izvešanas pārstrādei ekonomisko procedūru. Daudzumus no īpaša kvantitatīva ierobežojuma atskaita par gadu, kurā izdota iepriekšēja atļauja. |
| --- | --- |

5.

Kopienas kompetentās iestādes atskaita daudzumus no 1. punktā minētajiem īpašiem kvantitatīviem ierobežojumiem, izsniedzot iepriekšējas atļaujas, ko pieprasa attiecīgie Kopienas tiesību akti, ar kuriem reglamentē izvešanas pārstrādei ekonomisko procedūru. Daudzumus no īpaša kvantitatīva ierobežojuma atskaita par gadu, kurā izdota iepriekšēja atļauja.

| 6. | Visiem izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī sadaļa, organizācijas, kas pilnvarotas atbilstīgi Serbijas tiesību aktiem, izsniedz izcelsmes sertifikātu saskaņā ar V pielikumu. Šādā sertifikātā ir atsauce uz 5. punktā minēto iepriekšēju atļauju, kas apliecina, ka tajā norādītā apstrādes darbība ir veikta Serbijā. |
| --- | --- |

6.

Visiem izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī sadaļa, organizācijas, kas pilnvarotas atbilstīgi Serbijas tiesību aktiem, izsniedz izcelsmes sertifikātu saskaņā ar V pielikumu. Šādā sertifikātā ir atsauce uz 5. punktā minēto iepriekšēju atļauju, kas apliecina, ka tajā norādītā apstrādes darbība ir veikta Serbijā.

| 7. | Kopiena dara zināmus Serbijai to Kopienas kompetento iestāžu nosaukumus un adreses, kas izsniedz 5. punktā minētās iepriekšējas atļaujas, kā arī to izmantoto zīmogu paraugus. |
| --- | --- |

7.

Kopiena dara zināmus Serbijai to Kopienas kompetento iestāžu nosaukumus un adreses, kas izsniedz 5. punktā minētās iepriekšējas atļaujas, kā arī to izmantoto zīmogu paraugus.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Šā nolīguma darbību pārskata, pirms Serbija pievienosies Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO). Ja Serbija kļūs par PTO dalībvalsti, pirms ir beidzies šā nolīguma spēkā esamības termiņš, PTO nolīgumi un noteikumi tiek piemēroti no dienas, kad Serbija būs pievienojusies PTO.

22. pants

1.   Šo nolīgumu piemēro teritorijās, kurās piemēro Kopienas dibināšanas līgumu, atbilstīgi minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem, no vienas puses, un Serbijas teritorijā, no otras puses. Attiecībā uz Serbiju šis nolīgums ir saistošs un tieši piemērojams visām tās iestādēm.

2.   Šo nolīgumu nepiemēro Kosovai, kurā patlaban ir izveidota starptautiskā pārvalde saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju 1244. Tas neskar Kosovas patreizējo statusu vai tās galīgā statusa noteikšanu minētās rezolūcijas ietvaros.

23. pants

1.   Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Puses vienojas pārskatīt nolīgumu, ņemot vērā iespējamās sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu.

2.   Jebkura Puse var ierosināt jebkurā laikā grozīt šo nolīgumu.

3.   Jebkura Puse var jebkurā laikā denonsēt šo nolīgumu, par to brīdinot 60 dienas iepriekš. Šādā gadījumā šis nolīgums tiek izbeigts, kad beidzies paziņojuma termiņš.

4.   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

24. pants

Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un serbu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

Hecho en Bruselas, el treinta y uno de marzo del dos mil cinco.

V Bruselu dne třicátého prvního března dva tisíce pět.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtredivte marts to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am einunddreißigsten März zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta märtsikuu kolmekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα μία Μαρτίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Brussels on the thirty-first day of March in the year two thousand and five.

Fait à Bruxelles, le trente-et-un mars deux mille cinq.

Fatto a Bruxelles, addi' trentuno marzo duemilacinque.

Briselē, divtūkstoš piektā gada trīsdesmit pirmajā martā.

Priimta du tūkstančiai penktų metų kovo trisdešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év március harmincegyedik napján.

Magħmul fi Brussel, fil-wieħed u tletin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Brussel, de eenendertigste maart tweeduizend vijf.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego pierwszego marca roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Bruxelas, em trinta e um de Março de dois mil e cinco.

V Bruselju, enaintridesetega marca leta dva tisoč pet.

V Bruseli dňa tridsiateho prvého marca dvetisícpäť.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenäensimmäisenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Bryssel den trettioförsta mars tjugohundrafem.

Сачињено у Бриселу тридесет првог марта две хиљаде и пете године.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europas bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Ghall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Зa Европску заједнипу

Image

Por la República de Serbia

Za Srbskou republiku

For Republikken Serbien

Für die Republik Serbien

Serbia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Σερβίας

For the Republic of Serbia

Pour la République de Serbie

Per la Repubblica di Serbia

Serbijas Republikas vārdā

Serbijos Respublikos vardu

a Szerb Köztársaság részéről

Ghar-Repubblika tas-Serbja

Voor de Republiek Servië

W imieniu Republiki Serbii

Pela República da Sérvia

Za Srbskú republiku

Za Republiko Srbijo

Serbian tasavallan puolesta

För Republiken Serbien

За Републику Србију

Image

I PIELIKUMS

TEKSTILIZSTRĀDĀJUMI, KAS MINĒTI 1. PANTĀ

| 1. | Neskarot Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, izstrādājumu apraksts uzskatāms tikai par informatīvu norādi, jo šī pielikuma kategorijās iekļautos izstrādājumus nosaka atbilstoši KN kodam. Ja pirms KN koda atrodas apzīmējums “ex”, izstrādājumus, kas ir iekļauti attiecīgajās kategorijās, nosaka atbilstoši KN koda piemērošanas jomai un attiecīgajam aprakstam. |
| --- | --- |

1.

Neskarot Kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, izstrādājumu apraksts uzskatāms tikai par informatīvu norādi, jo šī pielikuma kategorijās iekļautos izstrādājumus nosaka atbilstoši KN kodam. Ja pirms KN koda atrodas apzīmējums “ex”, izstrādājumus, kas ir iekļauti attiecīgajās kategorijās, nosaka atbilstoši KN koda piemērošanas jomai un attiecīgajam aprakstam.

| 2. | Ja 1. līdz 114. kategorijas izstrādājumu sastāvs nav konkrēti minēts, uzskata, ka šie izstrādājumi izgatavoti tikai no vilnas vai smalkas spalvas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām. |
| --- | --- |

2.

Ja 1. līdz 114. kategorijas izstrādājumu sastāvs nav konkrēti minēts, uzskata, ka šie izstrādājumi izgatavoti tikai no vilnas vai smalkas spalvas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām.

| 3. | Apģērba gabalus, ko nevar uzskatīt par vīriešu un zēnu apģērba gabaliem vai sieviešu un meiteņu apģērba gabaliem, uzskata par pēdējiem minētajiem. |
| --- | --- |

3.

Apģērba gabalus, ko nevar uzskatīt par vīriešu un zēnu apģērba gabaliem vai sieviešu un meiteņu apģērba gabaliem, uzskata par pēdējiem minētajiem.

| 4. | Izmantojot apzīmējumu “zīdaiņu apģērbi”, ar to ir domāti apģērbi līdz 86. sērijveida izmēram, to ieskaitot. |
| --- | --- |

4.

Izmantojot apzīmējumu “zīdaiņu apģērbi”, ar to ir domāti apģērbi līdz 86. sērijveida izmēram, to ieskaitot.

| Kategorija | Apraksts | Atbilstības tabula |
| --- | --- | --- |
| | KN kodi 2005 | gab/kg | g/gab |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| I.A GRUPA |
| 1. | Kokvilnas dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5204 11 005204 19 005205 11 005205 12 005205 13 005205 14 005205 15 105205 15 905205 21 005205 22 005205 23 005205 24 005205 26 005205 27 005205 28 005205 31 005205 32 005205 33 005205 34 005205 35 005205 41 005205 42 005205 43 005205 44 005205 46 005205 47 005205 48 005206 11 005206 12 005206 13 005206 14 005206 15 005206 21 005206 22 005206 23 005206 24 005206 25 005206 31 005206 32 005206 33 005206 34 005206 35 005206 41 005206 42 005206 43 005206 44 005206 45 00ex 5604 90 00 | | |
| 2. | Kokvilnas audumi, kas nav marle, frotē audumi, plūksnots audums, šenila audumi, tills un citas tīkla drānas | | |
| | 5208 11 105208 11 905208 12 165208 12 195208 12 965208 12 995208 13 005208 19 005208 21 105208 21 905208 22 165208 22 195208 22 965208 22 995208 23 005208 29 005208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 11 005209 12 005209 19 005209 21 005209 22 005209 29 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 11 005210 12 005210 19 005210 21 005210 22 005210 29 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 11 005211 12 005211 19 005211 21 005211 22 005211 29 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 11 105212 11 905212 12 105212 12 905212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 21 105212 21 905212 22 105212 22 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00 | | |
| 2. a) | Tai skaitā tādas, kas nav nebalinātas vai balinātas | | |
| | 5208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00 | | |
| 3. | Audumi no sintētiskās šķiedras (gabali vai atliekas), kas nav šauri audumi, plūksnoti audumi (tai skaitā frotē audumi) un šenila audumi | | |
| | 5512 11 005512 19 105512 19 905512 21 005512 29 105512 29 905512 91 005512 99 105512 99 905513 11 205513 11 905513 12 005513 13 005513 19 005513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 11 005514 12 005514 13 005514 19 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 105515 11 305515 11 905515 12 105515 12 305515 12 905515 13 115515 13 195515 13 915515 13 995515 19 105515 19 305515 19 905515 21 105515 21 305515 21 905515 22 115515 22 195515 22 915515 22 995515 29 005515 91 105515 91 305515 91 905515 92 105515 92 905515 99 105515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00 | | |
| 3. a) | Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| | 5512 19 105512 19 905512 29 105512 29 905512 99 105512 99 905513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 305515 11 905515 12 305515 12 905515 13 195515 13 995515 19 305515 19 905515 21 305515 21 905515 22 195515 22 99ex 5515 29 005515 91 305515 91 90ex 5515 92 10ex 5515 92 905515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00 | | |
| I.B GRUPA |
| 4. | Krekli, T krekli, viegli smalkadījuma džemperi, puloveri ar atlokāmu, polo vai krokās krītošu apkakli (izņemot no vilnas vai smalkas spalvas), apakškrekli u. tml., trikotāžas | 6,48 | 154 |
| | 6105 10 006105 20 106105 20 906105 90 106109 10 006109 90 106109 90 306110 20 106110 30 10 | | |
| 5. | Svīteri, puloveri, bezroči, vestes, džempera un jakas komplekti, jakas, naktsjaciņas (izņemot žaketes un bleizerus), anoraki, vējjakas, jūrnieku žaketes u. tml., trikotāžas | 4,53 | 221 |
| | 6101 10 906101 20 906101 30 906102 10 906102 20 906102 30 906110 11 106110 11 306110 11 906110 12 106110 12 906110 19 106110 20 906110 20 916110 20 996110 30 916110 30 99 | | |
| 6. | Vīriešu vai zēnu bridžbikses un īsās bikses, izņemot peldbikses un garās bikses (ieskaitot īsās sporta bikses); sieviešu vai meiteņu garās auduma bikses un platbikses, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām; oderētu treniņtērpu lejasdaļas, izņemot 16. vai 29. kategorijas izstrādājumus, no kokvilnas vai mākslīgām šķiedrām | 1,76 | 568 |
| | 6203 41 106203 41 906203 42 316203 42 336203 42 356203 42 906203 43 196203 43 906203 49 196203 49 506204 61 106204 62 316204 62 336204 62 396204 63 186204 69 186211 32 426211 33 426211 42 426211 43 42 | | |
| 7. | Sieviešu vai meiteņu blūzes, krekli un kreklblūzes, arī trikotāžas, no vilnas, kokvilnas un ķīmiskajām šķiedrām | 5,55 | 180 |
| | 6106 10 006106 20 006106 90 106206 20 006206 30 006206 40 00 | | |
| 8. | Vīriešu vai zēnu krekli, izņemot trikotāžas kreklus, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām | 4,60 | 217 |
| | 6205 10 006205 20 006205 30 00 | | |
| II.A GRUPA |
| 9. | Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi, kokvilnas; vannas dvieļi un virtuves dvieļi, izņemot trikotāžas dvieļus, no dvieļu frotē audumiem un tamlīdzīgiem frotē audumiem, kokvilnas | | |
| | 5802 11 005802 19 00ex 6302 60 00 | | |
| 20. | Gultas veļa, izņemot trikotāžas | | |
| | 6302 21 006302 22 906302 29 906302 31 006302 32 906302 39 90 | | |
| 22. | Dzija no štāpeļšķiedras vai ķīmiskās šķiedras atlikuma, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5508 10 105509 11 005509 12 005509 21 005509 22 005509 31 005509 32 005509 41 005509 42 005509 51 005509 52 005509 53 005509 59 005509 61 005509 62 005509 69 005509 91 005509 92 005509 99 00 | | |
| 22. a) | Tai skaitā akrila | | |
| | ex 5508 10 105509 31 005509 32 005509 61 005509 62 005509 69 00 | | |
| 23. | Dzija no štāpeļšķiedras vai ķīmiskās šķiedras atlikuma, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5508 20 105510 11 005510 12 005510 20 005510 30 005510 90 00 | | |
| 32. | Plūksnotie un šenila audumi (izņemot frotē dvieļus vai frotē audumus no kokvilnas un šauri austus audumus) un audumi ar šūtām plūksnām, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās tekstilšķiedras | | |
| | 5801 10 005801 21 005801 22 005801 23 005801 24 005801 25 005801 26 005801 31 005801 32 005801 33 005801 34 005801 35 005801 36 005802 20 005802 30 00 | | |
| 32. a) | Tai skaitā velvets | | |
| | 5801 22 00 | | |
| 39. | Galda, tualetes un virtuves veļa, kas nav trikotāžas, kas nav no frotē dvieļaudumiem vai līdzīgiem kokvilnas frotē audumiem | | |
| | 6302 51 006302 53 90ex 6302 59 006302 91 006302 93 90ex 6302 99 00 | | |
| II.B GRUPA |
| 12. | Trikotāžas zeķbikses, garās zeķes, kapzeķes, īsās zeķes, zeķītes un citādas zeķes, izņemot bērniem domātās, arī elastīgās zeķes slimniekiem ar paplašinātām vēnām, izņemot 70. kategorijas izstrādājumus | 24,3 pari | 41 |
| | 6115 12 006115 19 006115 20 116115 20 906115 91 006115 92 006115 93 106115 93 306115 93 996115 99 00 | | |
| 13. | Vīriešu un zēnu apakšbikses, sieviešu un meiteņu apakšbikses, trikotāžas, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras | 17 | 59 |
| | 6107 11 006107 12 006107 19 006108 21 006108 22 006108 29 00ex 6212 10 10 | | |
| 14. | Vīriešu vai zēnu mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, apmetņi un mantijas no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko tekstilšķiedru auduma (izņemot siltās vējjakas) (21. kategorija) | 0,72 | 1 389 |
| | 6201 11 00ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906210 20 00 | | |
| 15. | Sieviešu vai meiteņu auduma mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, mantijas un apmetņi, žaketes un bleizeri, no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko tekstilšķiedru auduma (izņemot siltās vējjakas) (21. kategorija) | 0,84 | 1 190 |
| | 6202 11 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906204 31 006204 32 906204 33 906204 39 196210 30 00 | | |
| 16. | Oderēti vīriešu vai zēnu treniņtērpi ar virspusi no vienāda vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām; oderēti vīriešu vai zēnu treniņtērpi ar virspusi no vienāda vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām | 0,80 | 1 250 |
| | 6203 11 006203 12 006203 19 106203 19 306203 21 006203 22 806203 23 806203 29 186211 32 316211 33 31 | | |
| 17. | Vīriešu vai zēnu žaketes un bleizeri no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko šķiedru auduma, kas nav trikotāža | 1,43 | 700 |
| | 6203 31 006203 32 906203 33 906203 39 19 | | |
| 18. | Vīriešu vai zēnu U krekliņi un citādi apakškrekli, īsās un garās apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas nav trikotāžas | | |
| | 6207 11 006207 19 006207 21 006207 22 006207 29 006207 91 006207 92 006207 99 00 | | |
| | Sieviešu vai meiteņu U krekliņi un citi apakškrekli, kombinē, apakšsvārki, biksītes, stilbbikses, naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, rītakleitas un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas | | |
| | 6208 11 006208 19 006208 21 006208 22 006208 29 006208 91 006208 92 006208 99 00ex 6212 10 10 | | |
| 19. | Kabatlakati, izņemot trikotāžas | 59 | 17 |
| | 6213 20 006213 90 00 | | |
| 21. | Siltās vējjakas; vējjakas, jūrnieku žaketes un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām; oderētu treniņtērpu augšdaļas no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot 16. un 29. kategorijas izstrādājumus | 2,3 | 435 |
| | ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906201 91 006201 92 006201 93 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906202 91 006202 92 006202 93 006211 32 416211 33 416211 42 416211 43 41 | | |
| 24. | Vīriešu un zēnu naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un līdzīgi izstrādājumi, trikotāžas | 3,9 | 257 |
| | 6107 21 006107 22 006107 29 006107 91 006107 92 00ex 6107 99 00 | | |
| | Sieviešu un meiteņu naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, rītasvārki un līdzīgi izstrādājumi, trikotāžas | | |
| | 6108 31 006108 32 006108 39 006108 91 006108 92 00ex 6108 99 00 | | |
| 26. | Sieviešu un meiteņu kleitas, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras | 3,1 | 323 |
| | 6104 41 006104 42 006104 43 006104 44 006204 41 006204 42 006204 43 006204 44 00 | | |
| 27. | Sieviešu un meiteņu svārki, tai skaitā bikšusvārki | 2,6 | 385 |
| | 6104 51 006104 52 006104 53 006104 59 006204 51 006204 52 006204 53 006204 59 10 | | |
| 28. | Garās bikses, krūšautlenču bikses (dungriņi), pusgarās bikses un šorti (izņemot peldkostīmus), trikotāžas, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras | 1,61 | 620 |
| | 6103 41 006103 42 006103 43 00ex 6103 49 0061046100610462006104 63 00ex 6104 69 00 | | |
| 29. | Sieviešu vai meiteņu kostīmi un komplekti, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras, izņemot slēpošanas kostīmus; oderētus sieviešu un meiteņu treniņtērpus, ar virspusi no viena auduma, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras | 1,37 | 730 |
| | 6204 11 006204 12 006204 13 006204 19 106204 21 006204 22 806204 23 806204 29 186211 42 316211 43 31 | | |
| 31. | Krūšturi, austi, no trikotāžas | 18,2 | 55 |
| | ex 6212 10 106212 10 90 | | |
| 68. | Mazu bērnu apģērbi un apģērbu piederumi, izņemot mazu bērnu cimdus – pirkstaiņus un dūraiņus, kā arī bezpirkstu cimdus, kas iekļauti 10. un 87. kategorijā; 88. kategorijas mazu bērnu zeķes, īsās zeķes, izņemot trikotāžas | | |
| | 6111 10 906111 20 906111 30 90ex 6111 90 00ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 00 | | |
| 73. | Treniņtērpi, trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās tekstilšķiedras | 1,67 | 600 |
| | 6112 11 006112 12 006112 19 00 | | |
| 76. | Vīriešu un zēnu apģērba gabali darbam ražošanā un profesionālām vajadzībām, izņemot trikotāžas | | |
| | 6203 22 106203 23 106203 29 116203 32 106203 33 106203 39 116203 42 116203 42 516203 43 116203 43 316203 49 116203 49 316211 32 106211 33 10 | | |
| | Sieviešu un meiteņu priekšauti, virsvalki un citādi apģērbi darbam ražošanā un profesionālām vajadzībām, izņemot trikotāžas | | |
| | 6204 22 106204 23 106204 29 116204 32 106204 33 106204 39 116204 62 116204 62 516204 63 116204 63 316204 69 116204 69 316211 42 106211 43 10 | | |
| 77. | Slēpošanas kostīmi, izņemot trikotāžas | | |
| | ex 6211 20 00 | | |
| 78. | Apģērba gabali, izņemot trikotāžas, izņemot apģērba gabalus, kas iekļauti 6., 7., 8., 14., 15., 16., 17., 18., 21., 26., 27., 29., 68., 72., 76. un 77. kategorijā | | |
| | 6203 41 306203 42 596203 43 396203 49 396204 61 856204 62 596204 62 906204 63 396204 63 906204 69 396204 69 506210 40 006210 50 006211 31 006211 32 906211 33 906211 41 006211 42 906211 43 90 | | |
| 83. | Mēteļi, žaketes, bleizeri un citi apģērba gabali, arī slēpošanas kostīmi, no trikotāžas, izņemot apģērba gabalus, kas iekļauti 4., 5., 7, 13., 24., 26., 27., 28., 68., 69., 72., 73., 74., 75. kategorijā | | |
| | 6101 10 106101 20 106101 30 106102 10 106102 20 106102 30 106103 31 006103 32 006103 33 00ex 6103 39 006104 31 006104 32 006104 33 00ex 6104 39 006112 20 006113 00 906114 10 006114 20 006114 30 00 | | |
| III.A GRUPA |
| 33. | Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentes vai līdzīga materiāla, platumā līdz 3 m | | |
| | 5407 20 11 | | |
| | Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, izņemot trikotāžas, darināti no lentes vai līdzīga materiāla | | |
| | 6305 32 816305 32 896305 33 916305 33 99 | | |
| 34. | Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentes vai līdzīga materiāla, 3 m vai platāki | | |
| | 5407 20 19 | | |
| 35. | Audums no sintētiskajām (gabala) šķiedrām, kas nav paredzēts 114. kategorijā iekļautajām riepām | | |
| | 5407 10 005407 20 905407 30 005407 41 005407 42 005407 43 005407 44 005407 51 005407 52 005407 53 005407 54 005407 61 105407 61 305407 61 505407 61 905407 69 105407 69 905407 71 005407 72 005407 73 005407 74 005407 81 005407 82 005407 83 005407 84 005407 91 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 35. a) | Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| | ex 5407 10 00ex 5407 20 90ex 5407 30 005407 42 005407 43 005407 44 005407 52 005407 53 00540754005407 61 305407 61 505407 61 905407 69 905407 72 005407 73 005407 74 005407 82 005407 83 005407 84 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 36. | Audumi no gabala mākslīgajām šķiedrām, kas nav paredzēts 114. kategorijā iekļautajām riepām | | |
| | 5408 10 005408 21 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 31 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 36. a) | Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| | ex 5408 10 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70 | | |
| 37. | Audumi no mākslīgās štāpeļšķiedras | | |
| | 5516 11 005516 12 005516 13 005516 14 005516 21 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 31 005516 32 005516 33 005516 34 005516 41 005516 42 005516 43 005516 44 005516 91 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70 | | |
| 37. a) | Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| | 5516 12 005516 13 005516 14 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 32 005516 33 005516 34 005516 42 005516 43 005516 44 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70 | | |
| 38. A | Sintētiska aizkaru drāna, no trikotāžas, tostarp aizkaru drānas tīkla pinumā | | |
| | 6005 31 106005 32 106005 33 106005 34 106006 31 106006 32 106006 33 106006 34 10 | | |
| 38. B | Aizkaru drānas tīkla pinumā, izņemot trikotāžas | | |
| | ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 90 | | |
| 40. | Netrikotāžas austi aizkari (ieskaitot drapērijas, aizkarus interjeram, baldahīnus gultām un citus dekorēšanas izstrādājumus) no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām | | |
| | ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 906304 19 10ex 6304 19 906304 92 00ex 6304 93 00ex 6304 99 00 | | |
| 41. | Dzija no sintētiskās šķiedras (gabala), nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot neteksturētus vienkārtas pavedienus, negrodotu vai ar grodojumu, ne lielāku par 50 pagriezieniem metrā | | |
| | 5401 10 125401 10 145401 10 165401 10 185402 10 105402 10 905402 20 005402 31 005402 32 005402 33 005402 39 105402 39 905402 49 105402 49 915402 49 995402 51 005402 52 005402 59 105402 59 905402 61 005402 62 005402 69 105402 69 90ex 5604 20 00ex 5604 90 00 | | |
| 42. | Vienlaidu ķīmiskās šķiedras dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5401 20 10 | | |
| | Mākslīgo šķiedru dzija; mākslīgo pavedienu dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot viskozes vienkārtas dzijas pavedienus, negrodotus vai ar grodumu ne lielāku par 250 pagriezieniem metrā, kā arī neteksturētu vienkārtas acetilcelulozes pavedienu | | |
| | 5403 10 005403 20 00ex 5403 32 00ex 5403 33 005403 39 005403 41 005403 42 005403 49 00ex 5604 20 00 | | |
| 43. | Dzija no ķīmiskajiem pavedieniem, dzija no mākslīgām štāpeļšķiedrām, kokvilnas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5204 20 005207 10 005207 90 005401 10 905401 20 905406 10 005406 20 005508 20 905511 30 00 | | |
| 46. | Kārsta vai ķemmēta aitu un jēru vilna vai cita smalka spalva | | |
| | 5105 10 005105 21 005105 29 005105 31 005105 39 105105 39 90 | | |
| 47. | Kārstas aitu vai jēru vilnas dzija (vilnas dzija) vai kārstas smalkas spalvas dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5106 10 105106 10 905106 20 105106 20 915106 20 995108 10 105108 10 90 | | |
| 48. | Ķemmēta aitu vai jēru vilnas dzija (ķemmdzija) vai ķemmēta smalkas spalvas dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5107 10 105107 10 905107 20 105107 20 305107 20 515107 20 595107 20 915107 20 995108 20 105108 20 90 | | |
| 49. | Aitu vai jēru vilnas dzija vai ķemmētas smalkas spalvas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5109 10 105109 10 905109 90 105109 90 90 | | |
| 50. | Audums no aitu vai jēru vilnas vai no smalkas spalvas | | |
| | 5111 11 005111 19 105111 19 905111 20 005111 30 105111 30 305111 30 905111 90 105111 90 915111 90 935111 90 995112 11 005112 19 105112 19 905112 20 005112 30 105112 30 305112 30 905112 90 105112 90 915112 90 935112 90 99 | | |
| 51. | Kokvilna, kārsta vai ķemmēta | | |
| | 5203 00 00 | | |
| 53. | Kokvilnas marle | | |
| | 5803 10 00 | | |
| 54. | Mākslīgās štāpeļšķiedras, tostarp atkritumi un kārstas, ķemmētas vai citādi vērpšanai sagatavotas šķiedras | | |
| | 5507 00 00 | | |
| 55. | Sintētiskās štāpeļšķiedras, arī kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas atlikas vērpšanai | | |
| | 5506 10 005506 20 005506 30 005506 90 105506 90 90 | | |
| 56. | Sintētisko štāpeļšķiedru (tostarp atliku) dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| | 5508 10 905511 10 005511 20 00 | | |
| 58. | Paklāji, grīdsegas un grīdceliņi ar sietiem mezgliem (apdarināti vai neapdarināti) | | |
| | 5701 10 105701 10 905701 90 105701 90 90 | | |
| 59. | Paklāji un citi tekstilizstrādājumu grīdas segumi, izņemot tos, kas iekļauti 58. kategorijā | | |
| | 5702 10 005702 31 105702 31 805702 32 105702 32 90ex 5702 39 005702 41 005702 42 00ex 5702 49 005702 51 005702 52 105702 52 90ex 5702 59 005702 91 005702 92 105702 92 90ex 5702 99 005703 10 005703 20 115703 20 195703 20 915703 20 995703 30 115703 30 195703 30 815703 30 895703 90 105703 90 905704 10 005704 90 005705 00 105705 00 30ex 5705 00 90 | | |
| 60. | Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un izšūti gobelēni (piemēram, petit point, krustdūrienu tehnikā), apdarināti vai neapdarināti | | |
| | 5805 00 00 | | |
| 61. | Šauri austi audumi un šauri audumi no paralēli līmētiem pavedieniem vai šķiedrām, izņemot etiķetes un līdzīgus 62. kategorijas izstrādājumus. Elastīgie audumi un apdares materiāli (kas nav trikotāža) no tekstilmateriāliem, kas izgatavoti no gumijas pavedieniem. | | |
| | ex 5806 10 005806 20 005806 31 005806 32 105806 32 905806 39 005806 40 00 | | |
| 62. | Šenila pavedieni (arī pūkaini šenila pavedieni), pozamenta dzija (izņemot metalizētus pavedienus un pozamenta dzija no astriem) | | |
| | 5606 00 915606 00 99 | | |
| | Tills un citi tīkla drānas, izņemot austas un trikotāžas drānas, roku darba vai mašīnpinuma mežģīnes vienā gabalā, lentēs vai atsevišķos ornamentos | | |
| | 5804 10 115804 10 195804 10 905804 21 105804 21 905804 29 105804 29 905804 30 00 | | |
| | Etiķetes, emblēmas un tamlīdzīgi izstrādājumi no tekstilmateriāliem gabalos, lentēs vai piegriezumā, bet bez izšuvumiem | | |
| | 5807 10 105807 10 90 | | |
| | Pītas lentes un dekoratīvie apdares materiāli gabalos; pušķi, bumbuļi un tamlīdzīgi izstrādājumi | | |
| | 5808 10 005808 90 00 | | |
| | Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu izšuvumu veidā | | |
| | 5810 10 105810 10 905810 91 105810 91 905810 92 105810 92 905810 99 105810 99 90 | | |
| 63. | Sintētisko šķiedru trikotāžas audums ar elastomēru saturu 5 % un vairāk un trikotāžas audumi ar gumijas pavedienu saturu 5 % un vairāk | | |
| | 5906 91 00ex 6002 40 006002 90 00ex 6004 10 006004 90 00 | | |
| | Sintētisko šķiedru rašelmežģīnes un audumi ar garām plūksnām | | |
| | ex 6001 10 006003 30 106005 31 506005 32 506005 33 506005 34 50 | | |
| 65. | Trikotāžas drānas, kas nav 38.A. un 63. kategorijas, no vilnas, kokvilnas un mākslīgām šķiedrām | | |
| | 5606 00 10ex 6001 10 006001 21 006001 22 00ex 6001 29 006001 91 006001 92 00ex 6001 99 00ex 6002 40 006003 10 006003 20 006003 30 906003 40 00ex 6004 10 006005 10 006005 21 006005 22 006005 23 006005 24 006005 31 906005 32 906005 33 906005 34 906005 41 006005 42 006005 43 006005 44 006006 10 006006 21 006006 22 006006 23 006006 24 006006 31 906006 32 906006 33 906006 34 906006 41 006006 42 006006 43 006006 44 00 | | |
| 66. | Pledi un segas, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai mākslīgām šķiedrām | | |
| | 6301 10 006301 20 906301 30 90ex 6301 40 90ex 6301 90 90 | | |
| III.B GRUPA |
| 10. | Cimdi – pirkstaiņi, dūraiņi vai bezpirkstu, no trikotāžas | 17 | 59 |
| | 6111 10 106111 20 106111 30 10ex 6111 90 006116 10 206116 10 806116 91 006116 92 006116 93 006116 99 00 | pāri | |
| 67. | Trikotāžas apģērba piederumi, izņemot tādi, kas domāti maziem bērniem; visa veida trikotāžas mājturības veļa (tai skaitā drapērijas) un ritināmās žalūzijas, lambrekeni vai baldahīni gultām un citi interjera piederumi; trikotāžas segas un pledi, citi trikotāžas izstrādājumi, tai skaitā apģērbu gabali un piederumi | | |
| | 5807 90 906113 00 106117 10 006117 20 006117 80 106117 80 906117 90 006301 20 106301 30 106301 40 106301 90 106302 10 006302 40 00ex 6302 60 006303 11 006303 12 006303 19 006304 11 006304 91 00ex 6305 20 006305 32 11ex 6305 32 906305 33 10ex 6305 39 00ex 6305 90 006307 10 106307 90 10 | | |
| 67. a) | Tai skaitā maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, kas darināti no polietilēna vai polipropilēna lentēm | | |
| | 6305 32 116305 33 10 | | |
| 69. | Sieviešu un meiteņu kombinē un apakšsvārki, trikotāžas | 7,8 | 128 |
| | 6108 11 006108 19 00 | | |
| 70. | Sintētiskās šķiedras zeķbikses un trikotāžas bikses, ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku par 67 deciteksiem (6,7 teksi) | 30,4 pāri | 33 |
| | 6115 11 006115 20 19 | | |
| | Sintētiskās šķiedras sieviešu garās zeķes | | |
| | 6115 93 91 | | |
| 72. | Peldbikses un peldkostīmi no vilnas, kokvilnas vai mākslīgās šķiedras | 9,7 | 103 |
| | 6112 31 106112 31 906112 39 106112 39 906112 41 106112 41 906112 49 106112 49 906211 11 006211 12 00 | | |
| 74. | Sieviešu vai meiteņu trikotāžas kostīmi un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus | 1,54 | 650 |
| | 6104 11 006104 12 006104 13 00ex 6104 19 006104 21 006104 22 006104 23 00ex 6104 29 00 | | |
| 75. | Vīriešu un zēnu trikotāžas uzvalki un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus | 0,80 | 1 250 |
| | 6103 11 006103 12 006103 19 006103 21 006103 22 006103 23 006103 29 00 | | |
| 84. | Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko šķiedru auduma, kas nav trikotāža | | |
| | 6214 20 006214 30 006214 40 006214 90 10 | | |
| 85. | Kaklasaites, tauriņi un kravates no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko šķiedru auduma, kas nav trikotāža | 17,9 | 56 |
| | 6215 20 006215 90 00 | | |
| 86. | Korsetes, atsaites, bikšturi, zeķturi, bikšu lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi un to daļas, arī no trikotāžas | 8,8 | 114 |
| | 6212 20 006212 30 006212 90 00 | | |
| 87. | Cimdi (pirkstaiņi un dūraiņi), kas nav trikotāžas cimdi | | |
| | ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006216 00 00 | | |
| 88. | Garās zeķes, īsās zeķes un zeķītes, izņemot trikotāžas; citi apģērba piederumi, apģērbu vai to piederumu daļas, kas nav trikotāžas, izņemot zīdaiņiem paredzētos | | |
| | ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006217 10 006217 90 00 | | |
| 90. | Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas no sintētiskās šķiedras | | |
| | 5607 41 005607 49 115607 49 195607 49 905607 50 115607 50 195607 50 305607 50 90 | | |
| 91. | Teltis | | |
| | 6306 21 006306 22 006306 29 00 | | |
| 93. | Maisi un pārvalki, ko izmanto austu materiālu preču iepakošanai, kas nav darināti no polietilēna vai polipropilēna lentēm | | |
| | ex 6305 20 00ex 6305 32 90ex 6305 39 00 | | |
| 94. | Vate no tekstilmateriāliem un izstrādājumi no tās; tekstilšķiedras, ne garākas par 5 mm (pūkas), tekstilputekļi un mezgliņi | | |
| | 5601 10 105601 10 905601 21 105601 21 905601 22 105601 22 915601 22 995601 29 005601 30 00 | | |
| 95. | Tūba un filcs un tā izstrādājumi, arī neimpregnēts, ar vai bez pārklājuma, kas nav grīdsegas | | |
| | 5602 10 195602 10 315602 10 395602 10 905602 21 00ex 5602 29 005602 90 00ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 106307 90 91 | | |
| 96. | Neaustie audumi un izstrādājumi no šādiem audumiem, arī impregnēti, pārklāti vai laminēti | | |
| | 5603 11 105603 11 905603 12 105603 12 905603 13 105603 13 905603 14 105603 14 905603 91 105603 91 905603 92 105603 92 905603 93 105603 93 905603 94 105603 94 90ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 90ex 6301 40 90ex 6301 90 906302 22 106302 32 106302 53 106302 93 106303 92 106303 99 10ex 6304 19 90ex 6304 93 00ex 6304 99 00ex 6305 32 90ex 6305 39 006307 10 30ex 6307 90 99 | | |
| 97. | Linumi un tīkli no auklām, tauvām vai virvēm, kā arī gatavi zvejas tīkli no pavedieniem, auklām, tauvām vai virvēm | | |
| | 5608 11 115608 11 195608 11 915608 11 995608 19 115608 19 195608 19 305608 19 905608 90 00 | | |
| 98. | Citi izstrādājumi no pavedieniem, auklām, tauvām, virvēm vai trosēm, izņemot tekstilaudumus, no šādiem audumiem gatavoti izstrādājumi un 97. kategorijas izstrādājumi | | |
| | 5609 00 005905 00 10 | | |
| 99. | Tekstildrānas, kas pārklātas ar sveķiem vai cietei līdzīgām vielām, grāmatu vāku izgatavošanai vai tamlīdzīgiem mērķiem; stīvdrēbe un tamlīdzīgas stīvinātas tekstildrānas, ko parasti lieto cepuru pamatnēm | | |
| | 5901 10 005901 90 00 | | |
| | Linolejs, piegriezts vai nepiegriezts pēc formas; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, pēc formas piegriezti vai nepiegriezti | | |
| | 5904 10 005904 90 00 | | |
| | Gumijota tekstildrāna, kas nav trikotāžas, izņemot to, kas paredzēta riepām | | |
| | 5906 10 005906 99 105906 99 90 | | |
| | Tekstildrānas, citādi piesūcinātas vai ar pārklājumu; apgleznoti audekli teātra dekorācijām, mākslas studiju prospekti, izņemot 100. kategorijas izstrādājumus | | |
| | 5907 00 105907 00 90 | | |
| 100. | Tekstildrānas, kas piesūcinātas, pārklātas vai laminētas ar celulozes atvasinājumiem vai citādām plastmasām | | |
| | 5903 10 105903 10 905903 20 105903 20 905903 90 105903 90 915903 90 99 | | |
| 101. | Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, izņemot no sintētiskās šķiedras | | |
| | ex 5607 90 90 | | |
| 109. | Nojumes, buras, markīzes un sauljumi | | |
| | 6306 11 006306 12 006306 19 006306 31 006306 39 00 | | |
| 110. | Auduma piepūšamie matrači | | |
| | 6306 41 006306 49 00 | | |
| 111. | Tūrisma piederumi, auduma, izņemot piepūšamos matračus un teltis | | |
| | 6306 91 006306 99 00 | | |
| 112. | Citādi gatavi tekstilizstrādājumi no auduma, izņemot tos, kas minēti 113. un 114. kategorijā | | |
| | 6307 20 00ex 6307 90 99 | | |
| 113. | Grīdas lupatas, trauku lupatas un putekļu lupatas, izņemot trikotāžas | | |
| | 6307 10 90 | | |
| 114. | Audumi un auduma izstrādājumi tehniskām vajadzībām | | |
| | 5902 10 105902 10 905902 20 105902 20 905902 90 105902 90 905908 00 005909 00 105909 00 905910 00 005911 10 00ex 5911 20 005911 31 115911 31 195911 31 905911 32 105911 32 905911 40 005911 90 105911 90 90 | | |
| IV GRUPA |
| 115. | Linšķiedras vai rāmijas dzija | | |
| | 5306 10 105306 10 305306 10 505306 10 905306 20 105306 20 905308 90 125308 90 19 | | |
| 117. | Linšķiedras vai rāmijas audumi | | |
| | 5309 11 105309 11 905309 19 005309 21 105309 21 905309 29 005311 00 105803 90 905905 00 30 | | |
| 118. | Galda, tualetes un virtuves veļa no linšķiedras vai rāmijas, izņemot trikotāžas | | |
| | 6302 29 106302 39 206302 52 00ex 630259006302 92 00ex 6302 99 00 | | |
| 120. | Aizkari (tostarp drapērijas), ritināmās žalūzijas, lambrekeni un baldahīni gultām un citi interjera izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no linšķiedras vai rāmijas | | |
| | ex 6303 99 906304 19 30ex 6304 99 00 | | |
| 121. | Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, no linšķiedras vai rāmijas | | |
| | ex 5607 90 90 | | |
| 122. | Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no linšķiedras, izņemot trikotāžas | | |
| | ex 6305 90 00 | | |
| 123. | Plūksnoti audumi un šenila audumi no linšķiedras vai rāmijas, izņemot šaurus austus audumus | | |
| | 5801 90 10ex 5801 90 90 | | |
| | Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi, no linšķiedras vai rāmijas, izņemot trikotāžas | | |
| | 6214 90 90 | | |

Kategorija

Apraksts

Atbilstības tabula

KN kodi 2005

gab/kg

g/gab

(1)

(2)

(3)

(4)

I.A GRUPA

1.

Kokvilnas dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5204 11 005204 19 005205 11 005205 12 005205 13 005205 14 005205 15 105205 15 905205 21 005205 22 005205 23 005205 24 005205 26 005205 27 005205 28 005205 31 005205 32 005205 33 005205 34 005205 35 005205 41 005205 42 005205 43 005205 44 005205 46 005205 47 005205 48 005206 11 005206 12 005206 13 005206 14 005206 15 005206 21 005206 22 005206 23 005206 24 005206 25 005206 31 005206 32 005206 33 005206 34 005206 35 005206 41 005206 42 005206 43 005206 44 005206 45 00ex 5604 90 00

2.

Kokvilnas audumi, kas nav marle, frotē audumi, plūksnots audums, šenila audumi, tills un citas tīkla drānas

5208 11 105208 11 905208 12 165208 12 195208 12 965208 12 995208 13 005208 19 005208 21 105208 21 905208 22 165208 22 195208 22 965208 22 995208 23 005208 29 005208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 11 005209 12 005209 19 005209 21 005209 22 005209 29 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 11 005210 12 005210 19 005210 21 005210 22 005210 29 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 11 005211 12 005211 19 005211 21 005211 22 005211 29 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 11 105212 11 905212 12 105212 12 905212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 21 105212 21 905212 22 105212 22 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00

2. a)

Tai skaitā tādas, kas nav nebalinātas vai balinātas

5208 31 005208 32 165208 32 195208 32 965208 32 995208 33 005208 39 005208 41 005208 42 005208 43 005208 49 005208 51 005208 52 105208 52 905208 53 005208 59 005209 31 005209 32 005209 39 005209 41 005209 42 005209 43 005209 49 005209 51 005209 52 005209 59 005210 31 005210 32 005210 39 005210 41 005210 42 005210 49 005210 51 005210 52 005210 59 005211 31 005211 32 005211 39 005211 41 005211 42 005211 43 005211 49 105211 49 905211 51 005211 52 005211 59 005212 13 105212 13 905212 14 105212 14 905212 15 105212 15 905212 23 105212 23 905212 24 105212 24 905212 25 105212 25 90ex 5811 00 00ex 6308 00 00

3.

Audumi no sintētiskās šķiedras (gabali vai atliekas), kas nav šauri audumi, plūksnoti audumi (tai skaitā frotē audumi) un šenila audumi

5512 11 005512 19 105512 19 905512 21 005512 29 105512 29 905512 91 005512 99 105512 99 905513 11 205513 11 905513 12 005513 13 005513 19 005513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 11 005514 12 005514 13 005514 19 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 105515 11 305515 11 905515 12 105515 12 305515 12 905515 13 115515 13 195515 13 915515 13 995515 19 105515 19 305515 19 905515 21 105515 21 305515 21 905515 22 115515 22 195515 22 915515 22 995515 29 005515 91 105515 91 305515 91 905515 92 105515 92 905515 99 105515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00

3. a)

Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti

5512 19 105512 19 905512 29 105512 29 905512 99 105512 99 905513 21 105513 21 305513 21 905513 22 005513 23 005513 29 005513 31 005513 32 005513 33 005513 39 005513 41 005513 42 005513 43 005513 49 005514 21 005514 22 005514 23 005514 29 005514 31 005514 32 005514 33 005514 39 005514 41 005514 42 005514 43 005514 49 005515 11 305515 11 905515 12 305515 12 905515 13 195515 13 995515 19 305515 19 905515 21 305515 21 905515 22 195515 22 99ex 5515 29 005515 91 305515 91 90ex 5515 92 10ex 5515 92 905515 99 305515 99 90ex 5803 90 40ex 5905 00 70ex 6308 00 00

I.B GRUPA

4.

Krekli, T krekli, viegli smalkadījuma džemperi, puloveri ar atlokāmu, polo vai krokās krītošu apkakli (izņemot no vilnas vai smalkas spalvas), apakškrekli u. tml., trikotāžas

6,48

154

6105 10 006105 20 106105 20 906105 90 106109 10 006109 90 106109 90 306110 20 106110 30 10

5.

Svīteri, puloveri, bezroči, vestes, džempera un jakas komplekti, jakas, naktsjaciņas (izņemot žaketes un bleizerus), anoraki, vējjakas, jūrnieku žaketes u. tml., trikotāžas

4,53

221

6101 10 906101 20 906101 30 906102 10 906102 20 906102 30 906110 11 106110 11 306110 11 906110 12 106110 12 906110 19 106110 20 906110 20 916110 20 996110 30 916110 30 99

6.

Vīriešu vai zēnu bridžbikses un īsās bikses, izņemot peldbikses un garās bikses (ieskaitot īsās sporta bikses); sieviešu vai meiteņu garās auduma bikses un platbikses, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām; oderētu treniņtērpu lejasdaļas, izņemot 16. vai 29. kategorijas izstrādājumus, no kokvilnas vai mākslīgām šķiedrām

1,76

568

6203 41 106203 41 906203 42 316203 42 336203 42 356203 42 906203 43 196203 43 906203 49 196203 49 506204 61 106204 62 316204 62 336204 62 396204 63 186204 69 186211 32 426211 33 426211 42 426211 43 42

7.

Sieviešu vai meiteņu blūzes, krekli un kreklblūzes, arī trikotāžas, no vilnas, kokvilnas un ķīmiskajām šķiedrām

5,55

180

6106 10 006106 20 006106 90 106206 20 006206 30 006206 40 00

8.

Vīriešu vai zēnu krekli, izņemot trikotāžas kreklus, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām

4,60

217

6205 10 006205 20 006205 30 00

II.A GRUPA

9.

Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi, kokvilnas; vannas dvieļi un virtuves dvieļi, izņemot trikotāžas dvieļus, no dvieļu frotē audumiem un tamlīdzīgiem frotē audumiem, kokvilnas

5802 11 005802 19 00ex 6302 60 00

20.

Gultas veļa, izņemot trikotāžas

6302 21 006302 22 906302 29 906302 31 006302 32 906302 39 90

22.

Dzija no štāpeļšķiedras vai ķīmiskās šķiedras atlikuma, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5508 10 105509 11 005509 12 005509 21 005509 22 005509 31 005509 32 005509 41 005509 42 005509 51 005509 52 005509 53 005509 59 005509 61 005509 62 005509 69 005509 91 005509 92 005509 99 00

22. a)

Tai skaitā akrila

ex 5508 10 105509 31 005509 32 005509 61 005509 62 005509 69 00

23.

Dzija no štāpeļšķiedras vai ķīmiskās šķiedras atlikuma, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5508 20 105510 11 005510 12 005510 20 005510 30 005510 90 00

32.

Plūksnotie un šenila audumi (izņemot frotē dvieļus vai frotē audumus no kokvilnas un šauri austus audumus) un audumi ar šūtām plūksnām, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās tekstilšķiedras

5801 10 005801 21 005801 22 005801 23 005801 24 005801 25 005801 26 005801 31 005801 32 005801 33 005801 34 005801 35 005801 36 005802 20 005802 30 00

32. a)

Tai skaitā velvets

5801 22 00

39.

Galda, tualetes un virtuves veļa, kas nav trikotāžas, kas nav no frotē dvieļaudumiem vai līdzīgiem kokvilnas frotē audumiem

6302 51 006302 53 90ex 6302 59 006302 91 006302 93 90ex 6302 99 00

II.B GRUPA

12.

Trikotāžas zeķbikses, garās zeķes, kapzeķes, īsās zeķes, zeķītes un citādas zeķes, izņemot bērniem domātās, arī elastīgās zeķes slimniekiem ar paplašinātām vēnām, izņemot 70. kategorijas izstrādājumus

24,3 pari

41

6115 12 006115 19 006115 20 116115 20 906115 91 006115 92 006115 93 106115 93 306115 93 996115 99 00

13.

Vīriešu un zēnu apakšbikses, sieviešu un meiteņu apakšbikses, trikotāžas, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras

17

59

6107 11 006107 12 006107 19 006108 21 006108 22 006108 29 00ex 6212 10 10

14.

Vīriešu vai zēnu mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, apmetņi un mantijas no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko tekstilšķiedru auduma (izņemot siltās vējjakas) (21. kategorija)

0,72

1 389

6201 11 00ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906210 20 00

15.

Sieviešu vai meiteņu auduma mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, mantijas un apmetņi, žaketes un bleizeri, no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko tekstilšķiedru auduma (izņemot siltās vējjakas) (21. kategorija)

0,84

1 190

6202 11 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906204 31 006204 32 906204 33 906204 39 196210 30 00

16.

Oderēti vīriešu vai zēnu treniņtērpi ar virspusi no vienāda vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām; oderēti vīriešu vai zēnu treniņtērpi ar virspusi no vienāda vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām

0,80

1 250

6203 11 006203 12 006203 19 106203 19 306203 21 006203 22 806203 23 806203 29 186211 32 316211 33 31

17.

Vīriešu vai zēnu žaketes un bleizeri no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko šķiedru auduma, kas nav trikotāža

1,43

700

6203 31 006203 32 906203 33 906203 39 19

18.

Vīriešu vai zēnu U krekliņi un citādi apakškrekli, īsās un garās apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas nav trikotāžas

6207 11 006207 19 006207 21 006207 22 006207 29 006207 91 006207 92 006207 99 00

Sieviešu vai meiteņu U krekliņi un citi apakškrekli, kombinē, apakšsvārki, biksītes, stilbbikses, naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, rītakleitas un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas

6208 11 006208 19 006208 21 006208 22 006208 29 006208 91 006208 92 006208 99 00ex 6212 10 10

19.

Kabatlakati, izņemot trikotāžas

59

17

6213 20 006213 90 00

21.

Siltās vējjakas; vējjakas, jūrnieku žaketes un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām; oderētu treniņtērpu augšdaļas no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot 16. un 29. kategorijas izstrādājumus

2,3

435

ex 6201 12 10ex 6201 12 90ex 6201 13 10ex 6201 13 906201 91 006201 92 006201 93 00ex 6202 12 10ex 6202 12 90ex 6202 13 10ex 6202 13 906202 91 006202 92 006202 93 006211 32 416211 33 416211 42 416211 43 41

24.

Vīriešu un zēnu naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un līdzīgi izstrādājumi, trikotāžas

3,9

257

6107 21 006107 22 006107 29 006107 91 006107 92 00ex 6107 99 00

Sieviešu un meiteņu naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, rītasvārki un līdzīgi izstrādājumi, trikotāžas

6108 31 006108 32 006108 39 006108 91 006108 92 00ex 6108 99 00

26.

Sieviešu un meiteņu kleitas, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras

3,1

323

6104 41 006104 42 006104 43 006104 44 006204 41 006204 42 006204 43 006204 44 00

27.

Sieviešu un meiteņu svārki, tai skaitā bikšusvārki

2,6

385

6104 51 006104 52 006104 53 006104 59 006204 51 006204 52 006204 53 006204 59 10

28.

Garās bikses, krūšautlenču bikses (dungriņi), pusgarās bikses un šorti (izņemot peldkostīmus), trikotāžas, vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras

1,61

620

6103 41 006103 42 006103 43 00ex 6103 49 0061046100610462006104 63 00ex 6104 69 00

29.

Sieviešu vai meiteņu kostīmi un komplekti, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras, izņemot slēpošanas kostīmus; oderētus sieviešu un meiteņu treniņtērpus, ar virspusi no viena auduma, kokvilnas vai ķīmiskās šķiedras

1,37

730

6204 11 006204 12 006204 13 006204 19 106204 21 006204 22 806204 23 806204 29 186211 42 316211 43 31

31.

Krūšturi, austi, no trikotāžas

18,2

55

ex 6212 10 106212 10 90

68.

Mazu bērnu apģērbi un apģērbu piederumi, izņemot mazu bērnu cimdus – pirkstaiņus un dūraiņus, kā arī bezpirkstu cimdus, kas iekļauti 10. un 87. kategorijā; 88. kategorijas mazu bērnu zeķes, īsās zeķes, izņemot trikotāžas

6111 10 906111 20 906111 30 90ex 6111 90 00ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 00

73.

Treniņtērpi, trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskās tekstilšķiedras

1,67

600

6112 11 006112 12 006112 19 00

76.

Vīriešu un zēnu apģērba gabali darbam ražošanā un profesionālām vajadzībām, izņemot trikotāžas

6203 22 106203 23 106203 29 116203 32 106203 33 106203 39 116203 42 116203 42 516203 43 116203 43 316203 49 116203 49 316211 32 106211 33 10

Sieviešu un meiteņu priekšauti, virsvalki un citādi apģērbi darbam ražošanā un profesionālām vajadzībām, izņemot trikotāžas

6204 22 106204 23 106204 29 116204 32 106204 33 106204 39 116204 62 116204 62 516204 63 116204 63 316204 69 116204 69 316211 42 106211 43 10

77.

Slēpošanas kostīmi, izņemot trikotāžas

ex 6211 20 00

78.

Apģērba gabali, izņemot trikotāžas, izņemot apģērba gabalus, kas iekļauti 6., 7., 8., 14., 15., 16., 17., 18., 21., 26., 27., 29., 68., 72., 76. un 77. kategorijā

6203 41 306203 42 596203 43 396203 49 396204 61 856204 62 596204 62 906204 63 396204 63 906204 69 396204 69 506210 40 006210 50 006211 31 006211 32 906211 33 906211 41 006211 42 906211 43 90

83.

Mēteļi, žaketes, bleizeri un citi apģērba gabali, arī slēpošanas kostīmi, no trikotāžas, izņemot apģērba gabalus, kas iekļauti 4., 5., 7, 13., 24., 26., 27., 28., 68., 69., 72., 73., 74., 75. kategorijā

6101 10 106101 20 106101 30 106102 10 106102 20 106102 30 106103 31 006103 32 006103 33 00ex 6103 39 006104 31 006104 32 006104 33 00ex 6104 39 006112 20 006113 00 906114 10 006114 20 006114 30 00

III.A GRUPA

33.

Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentes vai līdzīga materiāla, platumā līdz 3 m

5407 20 11

Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, izņemot trikotāžas, darināti no lentes vai līdzīga materiāla

6305 32 816305 32 896305 33 916305 33 99

34.

Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentes vai līdzīga materiāla, 3 m vai platāki

5407 20 19

35.

Audums no sintētiskajām (gabala) šķiedrām, kas nav paredzēts 114. kategorijā iekļautajām riepām

5407 10 005407 20 905407 30 005407 41 005407 42 005407 43 005407 44 005407 51 005407 52 005407 53 005407 54 005407 61 105407 61 305407 61 505407 61 905407 69 105407 69 905407 71 005407 72 005407 73 005407 74 005407 81 005407 82 005407 83 005407 84 005407 91 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

35. a)

Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti

ex 5407 10 00ex 5407 20 90ex 5407 30 005407 42 005407 43 005407 44 005407 52 005407 53 00540754005407 61 305407 61 505407 61 905407 69 905407 72 005407 73 005407 74 005407 82 005407 83 005407 84 005407 92 005407 93 005407 94 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

36.

Audumi no gabala mākslīgajām šķiedrām, kas nav paredzēts 114. kategorijā iekļautajām riepām

5408 10 005408 21 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 31 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

36. a)

Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti

ex 5408 10 005408 22 105408 22 905408 23 105408 23 905408 24 005408 32 005408 33 005408 34 00ex 5811 00 00ex 5905 00 70

37.

Audumi no mākslīgās štāpeļšķiedras

5516 11 005516 12 005516 13 005516 14 005516 21 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 31 005516 32 005516 33 005516 34 005516 41 005516 42 005516 43 005516 44 005516 91 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70

37. a)

Tai skaitā tādi, kas nav nebalināti vai balināti

5516 12 005516 13 005516 14 005516 22 005516 23 105516 23 905516 24 005516 32 005516 33 005516 34 005516 42 005516 43 005516 44 005516 92 005516 93 005516 94 00ex 5803 90 40ex 5905 00 70

38. A

Sintētiska aizkaru drāna, no trikotāžas, tostarp aizkaru drānas tīkla pinumā

6005 31 106005 32 106005 33 106005 34 106006 31 106006 32 106006 33 106006 34 10

38. B

Aizkaru drānas tīkla pinumā, izņemot trikotāžas

ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 90

40.

Netrikotāžas austi aizkari (ieskaitot drapērijas, aizkarus interjeram, baldahīnus gultām un citus dekorēšanas izstrādājumus) no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām

ex 6303 91 00ex 6303 92 90ex 6303 99 906304 19 10ex 6304 19 906304 92 00ex 6304 93 00ex 6304 99 00

41.

Dzija no sintētiskās šķiedras (gabala), nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot neteksturētus vienkārtas pavedienus, negrodotu vai ar grodojumu, ne lielāku par 50 pagriezieniem metrā

5401 10 125401 10 145401 10 165401 10 185402 10 105402 10 905402 20 005402 31 005402 32 005402 33 005402 39 105402 39 905402 49 105402 49 915402 49 995402 51 005402 52 005402 59 105402 59 905402 61 005402 62 005402 69 105402 69 90ex 5604 20 00ex 5604 90 00

42.

Vienlaidu ķīmiskās šķiedras dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5401 20 10

Mākslīgo šķiedru dzija; mākslīgo pavedienu dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot viskozes vienkārtas dzijas pavedienus, negrodotus vai ar grodumu ne lielāku par 250 pagriezieniem metrā, kā arī neteksturētu vienkārtas acetilcelulozes pavedienu

5403 10 005403 20 00ex 5403 32 00ex 5403 33 005403 39 005403 41 005403 42 005403 49 00ex 5604 20 00

43.

Dzija no ķīmiskajiem pavedieniem, dzija no mākslīgām štāpeļšķiedrām, kokvilnas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai

5204 20 005207 10 005207 90 005401 10 905401 20 905406 10 005406 20 005508 20 905511 30 00

46.

Kārsta vai ķemmēta aitu un jēru vilna vai cita smalka spalva

5105 10 005105 21 005105 29 005105 31 005105 39 105105 39 90

47.

Kārstas aitu vai jēru vilnas dzija (vilnas dzija) vai kārstas smalkas spalvas dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5106 10 105106 10 905106 20 105106 20 915106 20 995108 10 105108 10 90

48.

Ķemmēta aitu vai jēru vilnas dzija (ķemmdzija) vai ķemmēta smalkas spalvas dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5107 10 105107 10 905107 20 105107 20 305107 20 515107 20 595107 20 915107 20 995108 20 105108 20 90

49.

Aitu vai jēru vilnas dzija vai ķemmētas smalkas spalvas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai

5109 10 105109 10 905109 90 105109 90 90

50.

Audums no aitu vai jēru vilnas vai no smalkas spalvas

5111 11 005111 19 105111 19 905111 20 005111 30 105111 30 305111 30 905111 90 105111 90 915111 90 935111 90 995112 11 005112 19 105112 19 905112 20 005112 30 105112 30 305112 30 905112 90 105112 90 915112 90 935112 90 99

51.

Kokvilna, kārsta vai ķemmēta

5203 00 00

53.

Kokvilnas marle

5803 10 00

54.

Mākslīgās štāpeļšķiedras, tostarp atkritumi un kārstas, ķemmētas vai citādi vērpšanai sagatavotas šķiedras

5507 00 00

55.

Sintētiskās štāpeļšķiedras, arī kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas atlikas vērpšanai

5506 10 005506 20 005506 30 005506 90 105506 90 90

56.

Sintētisko štāpeļšķiedru (tostarp atliku) dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai

5508 10 905511 10 005511 20 00

58.

Paklāji, grīdsegas un grīdceliņi ar sietiem mezgliem (apdarināti vai neapdarināti)

5701 10 105701 10 905701 90 105701 90 90

59.

Paklāji un citi tekstilizstrādājumu grīdas segumi, izņemot tos, kas iekļauti 58. kategorijā

5702 10 005702 31 105702 31 805702 32 105702 32 90ex 5702 39 005702 41 005702 42 00ex 5702 49 005702 51 005702 52 105702 52 90ex 5702 59 005702 91 005702 92 105702 92 90ex 5702 99 005703 10 005703 20 115703 20 195703 20 915703 20 995703 30 115703 30 195703 30 815703 30 895703 90 105703 90 905704 10 005704 90 005705 00 105705 00 30ex 5705 00 90

60.

Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un izšūti gobelēni (piemēram, petit point, krustdūrienu tehnikā), apdarināti vai neapdarināti

5805 00 00

61.

Šauri austi audumi un šauri audumi no paralēli līmētiem pavedieniem vai šķiedrām, izņemot etiķetes un līdzīgus 62. kategorijas izstrādājumus. Elastīgie audumi un apdares materiāli (kas nav trikotāža) no tekstilmateriāliem, kas izgatavoti no gumijas pavedieniem.

ex 5806 10 005806 20 005806 31 005806 32 105806 32 905806 39 005806 40 00

62.

Šenila pavedieni (arī pūkaini šenila pavedieni), pozamenta dzija (izņemot metalizētus pavedienus un pozamenta dzija no astriem)

5606 00 915606 00 99

Tills un citi tīkla drānas, izņemot austas un trikotāžas drānas, roku darba vai mašīnpinuma mežģīnes vienā gabalā, lentēs vai atsevišķos ornamentos

5804 10 115804 10 195804 10 905804 21 105804 21 905804 29 105804 29 905804 30 00

Etiķetes, emblēmas un tamlīdzīgi izstrādājumi no tekstilmateriāliem gabalos, lentēs vai piegriezumā, bet bez izšuvumiem

5807 10 105807 10 90

Pītas lentes un dekoratīvie apdares materiāli gabalos; pušķi, bumbuļi un tamlīdzīgi izstrādājumi

5808 10 005808 90 00

Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu izšuvumu veidā

5810 10 105810 10 905810 91 105810 91 905810 92 105810 92 905810 99 105810 99 90

63.

Sintētisko šķiedru trikotāžas audums ar elastomēru saturu 5 % un vairāk un trikotāžas audumi ar gumijas pavedienu saturu 5 % un vairāk

5906 91 00ex 6002 40 006002 90 00ex 6004 10 006004 90 00

Sintētisko šķiedru rašelmežģīnes un audumi ar garām plūksnām

ex 6001 10 006003 30 106005 31 506005 32 506005 33 506005 34 50

65.

Trikotāžas drānas, kas nav 38.A. un 63. kategorijas, no vilnas, kokvilnas un mākslīgām šķiedrām

5606 00 10ex 6001 10 006001 21 006001 22 00ex 6001 29 006001 91 006001 92 00ex 6001 99 00ex 6002 40 006003 10 006003 20 006003 30 906003 40 00ex 6004 10 006005 10 006005 21 006005 22 006005 23 006005 24 006005 31 906005 32 906005 33 906005 34 906005 41 006005 42 006005 43 006005 44 006006 10 006006 21 006006 22 006006 23 006006 24 006006 31 906006 32 906006 33 906006 34 906006 41 006006 42 006006 43 006006 44 00

66.

Pledi un segas, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai mākslīgām šķiedrām

6301 10 006301 20 906301 30 90ex 6301 40 90ex 6301 90 90

III.B GRUPA

10.

Cimdi – pirkstaiņi, dūraiņi vai bezpirkstu, no trikotāžas

17

59

6111 10 106111 20 106111 30 10ex 6111 90 006116 10 206116 10 806116 91 006116 92 006116 93 006116 99 00

pāri

67.

Trikotāžas apģērba piederumi, izņemot tādi, kas domāti maziem bērniem; visa veida trikotāžas mājturības veļa (tai skaitā drapērijas) un ritināmās žalūzijas, lambrekeni vai baldahīni gultām un citi interjera piederumi; trikotāžas segas un pledi, citi trikotāžas izstrādājumi, tai skaitā apģērbu gabali un piederumi

5807 90 906113 00 106117 10 006117 20 006117 80 106117 80 906117 90 006301 20 106301 30 106301 40 106301 90 106302 10 006302 40 00ex 6302 60 006303 11 006303 12 006303 19 006304 11 006304 91 00ex 6305 20 006305 32 11ex 6305 32 906305 33 10ex 6305 39 00ex 6305 90 006307 10 106307 90 10

67. a)

Tai skaitā maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, kas darināti no polietilēna vai polipropilēna lentēm

6305 32 116305 33 10

69.

Sieviešu un meiteņu kombinē un apakšsvārki, trikotāžas

7,8

128

6108 11 006108 19 00

70.

Sintētiskās šķiedras zeķbikses un trikotāžas bikses, ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku par 67 deciteksiem (6,7 teksi)

30,4 pāri

33

6115 11 006115 20 19

Sintētiskās šķiedras sieviešu garās zeķes

6115 93 91

72.

Peldbikses un peldkostīmi no vilnas, kokvilnas vai mākslīgās šķiedras

9,7

103

6112 31 106112 31 906112 39 106112 39 906112 41 106112 41 906112 49 106112 49 906211 11 006211 12 00

74.

Sieviešu vai meiteņu trikotāžas kostīmi un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus

1,54

650

6104 11 006104 12 006104 13 00ex 6104 19 006104 21 006104 22 006104 23 00ex 6104 29 00

75.

Vīriešu un zēnu trikotāžas uzvalki un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskajām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus

0,80

1 250

6103 11 006103 12 006103 19 006103 21 006103 22 006103 23 006103 29 00

84.

Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko šķiedru auduma, kas nav trikotāža

6214 20 006214 30 006214 40 006214 90 10

85.

Kaklasaites, tauriņi un kravates no vilnas, kokvilnas vai ķīmisko šķiedru auduma, kas nav trikotāža

17,9

56

6215 20 006215 90 00

86.

Korsetes, atsaites, bikšturi, zeķturi, bikšu lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi un to daļas, arī no trikotāžas

8,8

114

6212 20 006212 30 006212 90 00

87.

Cimdi (pirkstaiņi un dūraiņi), kas nav trikotāžas cimdi

ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006216 00 00

88.

Garās zeķes, īsās zeķes un zeķītes, izņemot trikotāžas; citi apģērba piederumi, apģērbu vai to piederumu daļas, kas nav trikotāžas, izņemot zīdaiņiem paredzētos

ex 6209 10 00ex 6209 20 00ex 6209 30 00ex 6209 90 006217 10 006217 90 00

90.

Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas no sintētiskās šķiedras

5607 41 005607 49 115607 49 195607 49 905607 50 115607 50 195607 50 305607 50 90

91.

Teltis

6306 21 006306 22 006306 29 00

93.

Maisi un pārvalki, ko izmanto austu materiālu preču iepakošanai, kas nav darināti no polietilēna vai polipropilēna lentēm

ex 6305 20 00ex 6305 32 90ex 6305 39 00

94.

Vate no tekstilmateriāliem un izstrādājumi no tās; tekstilšķiedras, ne garākas par 5 mm (pūkas), tekstilputekļi un mezgliņi

5601 10 105601 10 905601 21 105601 21 905601 22 105601 22 915601 22 995601 29 005601 30 00

95.

Tūba un filcs un tā izstrādājumi, arī neimpregnēts, ar vai bez pārklājuma, kas nav grīdsegas

5602 10 195602 10 315602 10 395602 10 905602 21 00ex 5602 29 005602 90 00ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 106307 90 91

96.

Neaustie audumi un izstrādājumi no šādiem audumiem, arī impregnēti, pārklāti vai laminēti

5603 11 105603 11 905603 12 105603 12 905603 13 105603 13 905603 14 105603 14 905603 91 105603 91 905603 92 105603 92 905603 93 105603 93 905603 94 105603 94 90ex 5807 90 10ex 5905 00 706210 10 90ex 6301 40 90ex 6301 90 906302 22 106302 32 106302 53 106302 93 106303 92 106303 99 10ex 6304 19 90ex 6304 93 00ex 6304 99 00ex 6305 32 90ex 6305 39 006307 10 30ex 6307 90 99

97.

Linumi un tīkli no auklām, tauvām vai virvēm, kā arī gatavi zvejas tīkli no pavedieniem, auklām, tauvām vai virvēm

5608 11 115608 11 195608 11 915608 11 995608 19 115608 19 195608 19 305608 19 905608 90 00

98.

Citi izstrādājumi no pavedieniem, auklām, tauvām, virvēm vai trosēm, izņemot tekstilaudumus, no šādiem audumiem gatavoti izstrādājumi un 97. kategorijas izstrādājumi

5609 00 005905 00 10

99.

Tekstildrānas, kas pārklātas ar sveķiem vai cietei līdzīgām vielām, grāmatu vāku izgatavošanai vai tamlīdzīgiem mērķiem; stīvdrēbe un tamlīdzīgas stīvinātas tekstildrānas, ko parasti lieto cepuru pamatnēm

5901 10 005901 90 00

Linolejs, piegriezts vai nepiegriezts pēc formas; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, pēc formas piegriezti vai nepiegriezti

5904 10 005904 90 00

Gumijota tekstildrāna, kas nav trikotāžas, izņemot to, kas paredzēta riepām

5906 10 005906 99 105906 99 90

Tekstildrānas, citādi piesūcinātas vai ar pārklājumu; apgleznoti audekli teātra dekorācijām, mākslas studiju prospekti, izņemot 100. kategorijas izstrādājumus

5907 00 105907 00 90

100.

Tekstildrānas, kas piesūcinātas, pārklātas vai laminētas ar celulozes atvasinājumiem vai citādām plastmasām

5903 10 105903 10 905903 20 105903 20 905903 90 105903 90 915903 90 99

101.

Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, izņemot no sintētiskās šķiedras

ex 5607 90 90

109.

Nojumes, buras, markīzes un sauljumi

6306 11 006306 12 006306 19 006306 31 006306 39 00

110.

Auduma piepūšamie matrači

6306 41 006306 49 00

111.

Tūrisma piederumi, auduma, izņemot piepūšamos matračus un teltis

6306 91 006306 99 00

112.

Citādi gatavi tekstilizstrādājumi no auduma, izņemot tos, kas minēti 113. un 114. kategorijā

6307 20 00ex 6307 90 99

113.

Grīdas lupatas, trauku lupatas un putekļu lupatas, izņemot trikotāžas

6307 10 90

114.

Audumi un auduma izstrādājumi tehniskām vajadzībām

5902 10 105902 10 905902 20 105902 20 905902 90 105902 90 905908 00 005909 00 105909 00 905910 00 005911 10 00ex 5911 20 005911 31 115911 31 195911 31 905911 32 105911 32 905911 40 005911 90 105911 90 90

IV GRUPA

115.

Linšķiedras vai rāmijas dzija

5306 10 105306 10 305306 10 505306 10 905306 20 105306 20 905308 90 125308 90 19

117.

Linšķiedras vai rāmijas audumi

5309 11 105309 11 905309 19 005309 21 105309 21 905309 29 005311 00 105803 90 905905 00 30

118.

Galda, tualetes un virtuves veļa no linšķiedras vai rāmijas, izņemot trikotāžas

6302 29 106302 39 206302 52 00ex 630259006302 92 00ex 6302 99 00

120.

Aizkari (tostarp drapērijas), ritināmās žalūzijas, lambrekeni un baldahīni gultām un citi interjera izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no linšķiedras vai rāmijas

ex 6303 99 906304 19 30ex 6304 99 00

121.

Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, no linšķiedras vai rāmijas

ex 5607 90 90

122.

Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no linšķiedras, izņemot trikotāžas

ex 6305 90 00

123.

Plūksnoti audumi un šenila audumi no linšķiedras vai rāmijas, izņemot šaurus austus audumus

5801 90 10ex 5801 90 90

Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi, no linšķiedras vai rāmijas, izņemot trikotāžas

6214 90 90

II PIELIKUMS

TARIFU ATCELŠANAS GRAFIKS

| TARIFU ATCELŠANAS TABULA |
| --- |
| | Tarifi (2004.) | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. un turpmākie gadi |
| Izejviela | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0,5 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 3 | 0 |
| Dzija/šķiedras | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 5 | 4 | 4 | 3 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 2 | 0 |
| Audumi | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 5 | 4 | 4 | 2 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 2 | 0 |
| 15 | 12 | 9 | 5 | 0 |
| Apģērbi | 5 | 5 | 4 | 3 | 0 |
| 10 | 7 | 5 | 2 | 0 |
| 18 | 14 | 10 | 7 | 0 |
| 22 | 16 | 12 | 8 | 0 |

TARIFU ATCELŠANAS TABULA

Tarifi (2004.)

2005.

2006.

2007.

2008. un turpmākie gadi

Izejviela

0

0

0

0

0

1

0,5

0

0

0

10

7

5

3

0

Dzija/šķiedras

0

0

0

0

0

1

1

1

1

0

5

4

4

3

0

10

7

5

2

0

Audumi

1

1

1

1

0

5

4

4

2

0

10

7

5

2

0

15

12

9

5

0

Apģērbi

5

5

4

3

0

10

7

5

2

0

18

14

10

7

0

22

16

12

8

0

III PIELIKUMS

SASKAŅOTAIS PROTOKOLS PAR TIRGUS PIEEJAMĪBU

Līgumslēdzējas puses ir protokolējušas savu vienošanos, ka neviena no tām nepiemēros beztarifu barjeras, kas jebkurā veidā kavē tirdzniecību sektorā. Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šīs beztarifu barjeras, ietver, bet neaprobežojas, ar šādiem apstākļiem:

| — | jebkuri muitas nodokļi attiecībā uz Kopienas vai Serbijas izcelsmes izstrādājumu importu vai tirdzniecību, kas noteiktas papildus tām, kas minētas šajā nolīgumā, vai jebkuri maksājumi un nodevas sakarā ar importu un eksportu papildus aptuvenajām pakalpojumu izmaksām; |
| --- | --- |

—

jebkuri muitas nodokļi attiecībā uz Kopienas vai Serbijas izcelsmes izstrādājumu importu vai tirdzniecību, kas noteiktas papildus tām, kas minētas šajā nolīgumā, vai jebkuri maksājumi un nodevas sakarā ar importu un eksportu papildus aptuvenajām pakalpojumu izmaksām;

| — | jebkuri nodokļi, kas pārsniedz līdzīgus nodokļus, ar kuriem tiek aplikta līdzīgu vietējo izstrādājumu ražošana vai tirdzniecība; |
| --- | --- |

—

jebkuri nodokļi, kas pārsniedz līdzīgus nodokļus, ar kuriem tiek aplikta līdzīgu vietējo izstrādājumu ražošana vai tirdzniecība;

| — | tehniskie noteikumi vai standarti, vai atbilstības noteikšanas vai sertifikācijas noteikumi, procedūras vai prakses, kas ir pārmērīgas attiecībā pret izvirzīto mērķi; |
| --- | --- |

—

tehniskie noteikumi vai standarti, vai atbilstības noteikšanas vai sertifikācijas noteikumi, procedūras vai prakses, kas ir pārmērīgas attiecībā pret izvirzīto mērķi;

| — | jebkuras turpmākas barjeras un pārbaudes katras Puses teritorijā, kas traucē brīvu preču apriti pēc preču atmuitošanas un to laišanas brīvā apgrozībā; |
| --- | --- |

—

jebkuras turpmākas barjeras un pārbaudes katras Puses teritorijā, kas traucē brīvu preču apriti pēc preču atmuitošanas un to laišanas brīvā apgrozībā;

| — | jebkuras indikatīvās vērtības, kuru rezultātā var tikt piemērotas minimālās cenas vai pieņemtas fiktīvas cenas, vai jebkuri noteikumi vai prakse, saskaņā ar kuru tiek noteikta muitas vērtība, ja to rezultātā veidojas tirdzniecības barjeras; |
| --- | --- |

—

jebkuras indikatīvās vērtības, kuru rezultātā var tikt piemērotas minimālās cenas vai pieņemtas fiktīvas cenas, vai jebkuri noteikumi vai prakse, saskaņā ar kuru tiek noteikta muitas vērtība, ja to rezultātā veidojas tirdzniecības barjeras;

| — | diskriminējoši, nepārredzami, pārmērīgi laikietilpīgi un apgrūtinoši pārbaudes noteikumi, procedūras vai prakse, kas tiek piemērota, pārbaudot preces pirms to nosūtīšanas, kā arī obligātas muitas pārbaudes, atmuitojot preces, kas jau izgājušas pārbaudi pirms nosūtīšanas; |
| --- | --- |

—

diskriminējoši, nepārredzami, pārmērīgi laikietilpīgi un apgrūtinoši pārbaudes noteikumi, procedūras vai prakse, kas tiek piemērota, pārbaudot preces pirms to nosūtīšanas, kā arī obligātas muitas pārbaudes, atmuitojot preces, kas jau izgājušas pārbaudi pirms nosūtīšanas;

| — | pārmērīgi apgrūtinoši, dārgi un patvaļīgi preču izcelsmes sertifikātu izsniegšanas noteikumi vai prakse, vai prasība, lai preces tiktu tieši nosūtītas no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti; |
| --- | --- |

—

pārmērīgi apgrūtinoši, dārgi un patvaļīgi preču izcelsmes sertifikātu izsniegšanas noteikumi vai prakse, vai prasība, lai preces tiktu tieši nosūtītas no izcelsmes valsts uz galamērķa valsti;

| — | jebkuras automātiski neizrietošas, patvaļīgas vai citas licencēšanas prasības, noteikumi, procedūras un prakse, kas ir neproporcionāli apgrūtinoša vai ierobežo importu. It īpaši iesniegumi par automātisku licenču piešķiršanu, kas pareizi un pilnīgi aizpildīti, jāapmierina tūlīt pēc to saņemšanas, ciktāl to pieļauj administratīvās procedūras, bet ne ilgāk kā 10 darba dienu laikā; |
| --- | --- |

—

jebkuras automātiski neizrietošas, patvaļīgas vai citas licencēšanas prasības, noteikumi, procedūras un prakse, kas ir neproporcionāli apgrūtinoša vai ierobežo importu. It īpaši iesniegumi par automātisku licenču piešķiršanu, kas pareizi un pilnīgi aizpildīti, jāapmierina tūlīt pēc to saņemšanas, ciktāl to pieļauj administratīvās procedūras, bet ne ilgāk kā 10 darba dienu laikā;

| — | prasības vai prakse attiecībā uz preču marķēšanu, etiķetēšanu, izstrādājuma sastāva aprakstu vai ražošanas aprakstu, kas formas vai piemērojuma ziņā ir diskriminējoša salīdzinājumā ar to, kura tiek attiecināta uz vietējiem izstrādājumiem, un kas ierobežo tirdzniecību vairāk nekā pamatoti; |
| --- | --- |

—

prasības vai prakse attiecībā uz preču marķēšanu, etiķetēšanu, izstrādājuma sastāva aprakstu vai ražošanas aprakstu, kas formas vai piemērojuma ziņā ir diskriminējoša salīdzinājumā ar to, kura tiek attiecināta uz vietējiem izstrādājumiem, un kas ierobežo tirdzniecību vairāk nekā pamatoti;

| — | nepamatoti ilga kavēšanās, atmuitojot preces, vai pārmērīgi apgrūtinātas, nepārredzamas un dārgas muitas procedūras, tai skaitā attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas nevajadzīgi ierobežo importu; |
| --- | --- |

—

nepamatoti ilga kavēšanās, atmuitojot preces, vai pārmērīgi apgrūtinātas, nepārredzamas un dārgas muitas procedūras, tai skaitā attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas nevajadzīgi ierobežo importu;

| — | subsīdijas, kas rada kaitējumu otras Puses tekstilrūpniecībai un apģērbu ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

—

subsīdijas, kas rada kaitējumu otras Puses tekstilrūpniecībai un apģērbu ražošanas nozarei.

Lai atvieglotu likumīgu tirdzniecību, neskatoties uz vajadzību veikt efektīvu kontroli, Puses apņemas:

| — | sadarboties un veikt informācijas apmaiņu visos jautājumos, kas skar muitas tiesību aktus un muitas procedūras, un jo īpaši nekavējoties risināt problēmas, kas skar komersantus un kas izriet no pasākumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

—

sadarboties un veikt informācijas apmaiņu visos jautājumos, kas skar muitas tiesību aktus un muitas procedūras, un jo īpaši nekavējoties risināt problēmas, kas skar komersantus un kas izriet no pasākumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums;

| — | radīt efektīvas, nediskriminējošas un ātras procedūras, kas paver iespēju pārsūdzēt muitas un citu iestāžu administratīvās darbības, spriedumus un lēmumus, kas skar preču importu un eksportu; |
| --- | --- |

—

radīt efektīvas, nediskriminējošas un ātras procedūras, kas paver iespēju pārsūdzēt muitas un citu iestāžu administratīvās darbības, spriedumus un lēmumus, kas skar preču importu un eksportu;

| — | radīt atbilstošu mehānismu apspriedēm starp muitas pārvaldēm un tirgotājiem par muitas noteikumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

—

radīt atbilstošu mehānismu apspriedēm starp muitas pārvaldēm un tirgotājiem par muitas noteikumiem un procedūrām;

| — | pēc iespējas elektroniski publicēt un informēt par jauniem tiesību aktiem un procedūrām saistībā ar muitu, kā arī par jebkurām to izmaiņām ne vēlāk kā līdz dienai, kad šie tiesību akti un procedūras stājas spēkā; |
| --- | --- |

—

pēc iespējas elektroniski publicēt un informēt par jauniem tiesību aktiem un procedūrām saistībā ar muitu, kā arī par jebkurām to izmaiņām ne vēlāk kā līdz dienai, kad šie tiesību akti un procedūras stājas spēkā;

| — | sadarboties ar mērķi veidot vienotu pieeju jautājumiem par muitas vērtības noteikšanu, jo īpaši, lai izstrādātu “labas prakses kodeksu” attiecībā uz darba metodēm un operatīvajiem aspektiem, indikatīvu un uzziņu indeksu lietošanu, atbilstošu dokumentāciju, kas apstiprina muitas vērtības pareizību, un nodrošinājuma lietošanu. Puses vienojas sākt pārrunas par “labas prakses kodeksu” līdz ar šā nolīguma piemērošanas dienu un cik iespējams ātri tās pabeigt. |
| --- | --- |

—

sadarboties ar mērķi veidot vienotu pieeju jautājumiem par muitas vērtības noteikšanu, jo īpaši, lai izstrādātu “labas prakses kodeksu” attiecībā uz darba metodēm un operatīvajiem aspektiem, indikatīvu un uzziņu indeksu lietošanu, atbilstošu dokumentāciju, kas apstiprina muitas vērtības pareizību, un nodrošinājuma lietošanu. Puses vienojas sākt pārrunas par “labas prakses kodeksu” līdz ar šā nolīguma piemērošanas dienu un cik iespējams ātri tās pabeigt.

IV PIELIKUMS

Izstrādājumi, attiecībā uz kuriem tiek apturēti kvantitatīvi ierobežojumi, kā tas noteikts šā nolīguma 4. panta 1. punktā

(šajā pielikumā uzskaitīto kategoriju pilni izstrādājumu apraksti ir atrodami I pielikumā)

Kategorijas

1

2

2.a

3

5

6

7

8

9

15

16

67

V PIELIKUMS

I SADAĻA

KLASIFIKĀCIJA

1. pants

1.   Kopienas kompetentās iestādes apņemas informēt Serbiju par jebkurām izmaiņām Kombinētajā nomenklatūrā (KN), pirms tās stājas spēkā Kopienā.

2.   Kopienas kompetentās iestādes apņemas paziņot Serbijas kompetentās iestādes par visiem lēmumiem attiecībā uz to izstrādājumu klasifikāciju, uz kuriem attiecas šis nolīgums, vēlākais viena mēneša laikā pēc to pieņemšanas. Paziņojumos tiek iekļauts:

| a) | attiecīgo izstrādājumu apraksts; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo izstrādājumu apraksts;

| b) | attiecīgā kategorija un atbilstošie KN kodi; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā kategorija un atbilstošie KN kodi;

| c) | lēmuma pamatojums. |
| --- | --- |

c)

lēmuma pamatojums.

3.   Ja lēmuma par klasifikāciju rezultātā tiek mainīta klasifikācijas prakse vai kāds no izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums, tiek iekļauts citā kategorijā, Kopienas kompetentās iestādes par to paziņo 30 dienas iepriekš, sākot no dienas, kad Kopiena par to ir paziņojusi, līdz dienai, kad lēmums stājas spēkā.

Uz izstrādājumiem, kas ir nosūtīti pirms lēmuma spēkā stāšanās dienas, attiecas iepriekšējā klasifikācijas prakse, ja vien attiecīgās preces ir uzrādītas importam Kopienā 60 dienas pēc minētās dienas.

4.   Ja Kopienas lēmums par klasifikāciju, kura rezultātā tiek mainīta klasifikācijas prakse vai kāds no izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums, tiek iekļauts citā kategorijā, ietekmē kategoriju, uz kuru attiecas kvantitatīvi ierobežojumi, Puses vienojas apspriesties saskaņā ar šā nolīguma 8. pantā aprakstītajām procedūrām, lai izpildītu saistības, ko nosaka šā nolīguma 9. panta 1. punkta trešā daļa.

5.   Ja Serbijai un Kopienas kompetentajām iestādēm punktā, kur izstrādājumus ieved Kopienā, ir dažādi viedokļi par izstrādājumu, uz kuriem attiecas šis nolīgums, klasifikāciju, klasifikācija provizoriski pamatojas uz Kopienas norādījumiem, kam seko apspriedes saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu nolūkā panākt vienošanos par attiecīgā izstrādājuma galīgo klasifikāciju.

II SADAĻA

IZCELSME

2. pants

1.   Serbijas izcelsmes izstrādājumiem, ko eksportē uz Kopienu saskaņā ar šajā nolīgumā noteikto kārtību, tiek pievienots Serbijas Muitas pārvaldes izsniegts izcelsmes sertifikāts, kas atbilst šai pielikumā pievienotajam paraugam.

2.   Izcelsmes sertifikātu apliecina Serbijas Muitas pārvalde, ja attiecīgie izstrādājumi var tikt uzskatīti par Serbijas izcelsmes izstrādājumiem attiecīgo Kopienā spēkā esošo noteikumu izpratnē.

3.   Tomēr III grupas izstrādājumus saskaņā ar šajā nolīgumā noteikto kārtību var ievest Kopienā, eksportētājam deklarējot rēķinā vai citā komercdokumentā, kas attiecas uz izstrādājumu, ka attiecīgā izstrādājuma izcelsmes valsts ir Serbija attiecīgo Kopienā spēkā esošo noteikumu izpratnē.

4.   Šā panta 1. punktā minētais izcelsmes sertifikāts netiek pieprasīts, importējot preces, kurām ir preču pārvadājumu apliecība EUR.1, kas izsniegta saskaņā ar autonomā tarifa režīma, ko Kopiena noteikusi Serbijai, attiecīgajiem noteikumiem.

3. pants

Izcelsmes sertifikātu izsniedz tikai pēc eksportētāja vai, pamatojoties uz eksportētāja atbildību, eksportētāja pilnvarotās personas raktiska pieteikuma. Serbijas Muita pārvalde nodrošina sertifikāta pareizu aizpildīšanu un šim nolūkam pieprasa visus nepieciešamos dokumentārus pierādījumus vai veic nepieciešamo pārbaudi.

4. pants

Ja pastāv atšķirīgi kritēriji izcelsmes noteikšanai izstrādājumiem, kas ietilpst vienā un tajā pašā kategorijā, izcelsmes sertifikātos vai deklarācijās jābūt pietiekami detalizētam preču aprakstam, kas pamato sertifikāta izsniegšanu vai deklarācijas sastādīšanu.

5. pants

Nelielu atšķirību atklāšana starp ziņām izcelsmes sertifikātā un ziņām dokumentos, kas iesniegti Serbijas muitas pārvaldei, lai izpildītu izstrādājumu ievešanas formalitātes, ipso facto nenozīmē, ka sertifikātā ietvertās ziņas ir nepatiesas.

III SADAĻA

DIVKĀRŠAS PĀRBAUDES SISTĒMA

I. IEDAĻA

Eksports

6. pants

Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrija izsniedz izvešanas atļauju visiem to tekstilizstrādājumu sūtījumiem no Serbijas, uz kuriem attiecas jebkuri saskaņā ar šo nolīgumu noteiktie galīgie vai pagaidu kvantitatīvi ierobežojumi, līdz pat atbilstošajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kurus var mainīt ar šo nolīgumu, kā arī visu to tekstilizstrādājumu sūtījumiem, uz kuriem ir attiecināma divkāršas pārbaudes sistēma bez šajā nolīguma noteiktajiem kvantitatīviem ierobežojumiem.

7. pants

1.   Izstrādājumu, uz kuriem attiecas kvantitatīvi ierobežojumi saskaņā ar šo nolīgumu, izvešanas atļauja atbilst 1. paraugam, kas pievienots šim pielikumam, un tā ir derīga visā muitas teritorijā, uz kuru attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

2.   Ja saskaņā ar šo nolīgumu ir ieviesti kvantitatīvi ierobežojumi, katrai izvešanas atļaujai jāapliecina inter alia, ka attiecīgā izstrādājuma daudzums ir atskaitīts no kvantitatīva ierobežojuma, kas noteikts attiecīgā izstrādājuma kategorijai, un tā attiecas tikai uz vienu izstrādājumu kategoriju, kam ir noteikti kvantitatīvi ierobežojumi. To var izmantot vienam vai vairākiem attiecīgo izstrādājumu sūtījumiem.

3.   Izvešanas atļauja izstrādājumiem, uz kuriem attiecas divkāršas pārbaudes sistēma bez kvantitatīviem ierobežojumiem, atbilst 2. paraugam, kas pievienots šim pielikumam. Tā attiecas tikai uz vienu izstrādājumu kategoriju, un to var izmantot attiecībā uz vienu vai vairākiem attiecīgo izstrādājumu sūtījumiem.

8. pants

Kopienas kompetentās iestādes ir nekavējoši jāinformē par izmaiņām izsniegtajā izvešanas atļaujā vai par tās atsaukšanu.

9. pants

1.   To tekstilizstrādājumu eksporta daudzumus, uz kuriem saskaņā ar šo nolīgumu attiecas kvantitatīvi ierobežojumi, atskaita no kvantitatīviem ierobežojumiem, kas noteikti gadam, kurā preces ir nosūtītas, pat ja izvešanas atļauja ir izsniegta pēc nosūtīšanas.

2.   Lai piemērotu 1. punktu, izstrādājumi tiek uzskatīti par nosūtītiem dienā, kad tie tiek iekrauti eksportējošajā lidmašīnā, ceļu satiksmes transportlīdzeklī vai kuģī.

10. pants

Piemērojot šā pielikuma 12. pantu, izvešanas atļauju uzrāda ne vēlāk kā 31. martā nākamajā gadā pēc gada, kad izstrādājumi, uz kuriem attiecas atļauja, ir nosūtīti.

II. IEDAĻA

Imports

11. pants

Importējot Kopienā tekstilizstrādājumus, uz kuriem attiecas saskaņā ar šo nolīgumu noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi vai divkāršas pārbaudes sistēma, ir jāuzrāda ievešanas atļauja.

12. pants

1.   Kopienas kompetentās iestādes izsniedz šā pielikuma 11. pantā minēto ievešanas atļauju piecu darba dienu laikā pēc dienas, kad importētājs ir uzrādījis attiecīgās izvešanas atļaujas oriģinālu.

2.   Ievešanas atļaujas attiecībā uz izstrādājumiem, kuriem saskaņā ar šo nolīgumu ir noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, ir derīgas sešus mēnešus kopš to izsniegšanas dienas importam visā muitas teritorijā, uz kuru attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

3.   Ievešanas atļaujas izstrādājumiem, kuriem saskaņā ar šo nolīgumu ir noteikta divkāršas pārbaudes sistēma bez kvantitatīviem ierobežojumiem, ir derīgas sešus mēnešus kopš to izsniegšanas dienas importam visā muitas teritorijā, uz kuru attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

4.   Kopienas kompetentās iestādes anulē izsniegto ievešanas atļauju visos gadījumos, kad ir atsaukta attiecīgā izvešanas atļauja.

Tomēr, ja Kopienas kompetentajām iestādēm tiek paziņots par izvešanas atļaujas atsaukšanu vai anulēšanu tikai pēc tam, kad izstrādājumi jau ir importēti Kopienā, attiecīgos daudzumus atskaita no kvantitatīviem ierobežojumiem, kas noteikti attiecīgajai kategorijai un kvotas gadam.

13. pants

1.   Ja Kopienas kompetentās iestādes konstatē, ka kopējais noteiktas kategorijas izstrādājumu daudzums, uz ko attiecas Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrijas izsniegtās izvešanas atļaujas, jebkurā gadā pārsniedz kvantitatīvu ierobežojumu, kas kategorijai var tikt noteikts saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un ko var izmainīt ar attiecīgiem tā noteikumiem, šīs iestādes var apturēt turpmāku ievešanas atļauju izsniegšanu. Šai gadījumā Kopienas kompetentās iestādes nekavējoties informē Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministriju, un nekavējoties tiek uzsāktas šā nolīguma 8. pantā paredzētās apspriežu procedūras.

2.   Kopienas kompetentās iestādes var atteikties izsniegt ievešanas atļaujas attiecībā uz tādu Serbijas izcelsmes izstrādājumu eksportu, kuriem ir piemērojami kvantitatīvi ierobežojumi vai divkāršas pārbaudes sistēma un kam nav Serbijas izvešanas atļaujas, kas izsniegta saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem,.

Tomēr, neskarot šā nolīguma 6. pantu, ja Kopienas kompetentās iestādes atļauj šādu izstrādājumu importu Kopienā, attiecīgos daudzumus neatskaita no attiecīgajiem kvantitatīviem ierobežojumiem, kas ir noteikti saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrija tam nav skaidri izteikusi savu piekrišanu.

IV SADAĻA

IZVEŠANAS ATĻAUJU UN IZCELSMES SERTIFIKĀTU FORMA UN UZRĀDĪŠANA UN KOPĪGI NOTEIKUMI PAR EKSPORTU UZ KOPIENU

14. pants

1.   Izvešanas atļaujai un izcelsmes sertifikātam var būt papildu eksemplāri, uz kuriem ir skaidri norādīts, ka tās ir papildu eksemplāri. Minētos dokumentus sastāda angļu vai franču valodā. Ja tie tiek aizpildīti ar roku, tas jādara drukātiem burtiem, izmantojot tinti.

Minēto dokumentu izmēri ir 210 × 297 mm. Izmantojamais papīrs ir balts, atbilstoša izmēra rakstāmpapīrs, kas nesatur mehānisko koksnes masu, ar svaru, kas nav mazāks par 25 g/m2. Ja dokumentam ir vairāki eksemplāri, tikai virsējais eksemplārs, kas ir oriģināls, ir drukāts uz gijošēta aizsargraksta fona. Šis eksemplārs tiek skaidri marķēts kā “oriģināls”, un pārējie eksemplāri — kā “kopijas”. Kopienas kompetentās iestādes pieņem tikai oriģinālu kā dokumentu, kas ir derīgs eksportēšanai uz Kopienu saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

2.   Katram dokumentam ir uzdrukāts vai neuzdrukāts standartizēts sērijas numurs, pēc kura to var identificēt.

Šo numuru veido šādi elementi:

| — | divu burtu apzīmējums, kas norāda eksportētāju: XS; |
| --- | --- |

—

divu burtu apzīmējums, kas norāda eksportētāju: XS;

| — | divu burtu apzīmējums, kas norāda dalībvalsti, kurā ir plānots veikt atmuitošanu:





  — | AT = Austrija, |
| --- | --- | --- |

—

—

AT = Austrija,

| — | BL = Beniluksa valstis, |
| --- | --- |

—

BL = Beniluksa valstis,

| — | CY = Kipra, |
| --- | --- |

—

CY = Kipra,

| — | CZ = Čehijas Republika, |
| --- | --- |

—

CZ = Čehijas Republika,

| — | DE = Vācija, |
| --- | --- |

—

DE = Vācija,

| — | DK = Dānija, |
| --- | --- |

—

DK = Dānija,

| — | EE = Igaunija, |
| --- | --- |

—

EE = Igaunija,

| — | EL = Grieķija, |
| --- | --- |

—

EL = Grieķija,

| — | ES = Spānija, |
| --- | --- |

—

ES = Spānija,

| — | FI = Somija, |
| --- | --- |

—

FI = Somija,

| — | FR = Francija, |
| --- | --- |

—

FR = Francija,

| — | GB = Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

GB = Apvienotā Karaliste,

| — | HU = Ungārija, |
| --- | --- |

—

HU = Ungārija,

| — | IE = Īrija, |
| --- | --- |

—

IE = Īrija,

| — | IT = Itālija, |
| --- | --- |

—

IT = Itālija,

| — | LT = Lietuva, |
| --- | --- |

—

LT = Lietuva,

| — | LV = Latvija, |
| --- | --- |

—

LV = Latvija,

| — | MT = Malta, |
| --- | --- |

—

MT = Malta,

| — | PL = Polija, |
| --- | --- |

—

PL = Polija,

| — | PT = Portugāle, |
| --- | --- |

—

PT = Portugāle,

| — | SE = Zviedrija, |
| --- | --- |

—

SE = Zviedrija,

| — | SI = Slovēnija, |
| --- | --- |

—

SI = Slovēnija,

| — | SK = Slovākija; |
| --- | --- |

—

SK = Slovākija;

| — | viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu atbilstoši attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, 2004. — 4, 2005. — 5, 2006. — 6 un 2007. — 7, |
| --- | --- |

—

viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu atbilstoši attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, 2004. — 4, 2005. — 5, 2006. — 6 un 2007. — 7,

| — | divciparu skaitlis no 01 līdz 99, kas norāda konkrēto izsniedzēju iestādi eksportētājvalstī, |
| --- | --- |

—

divciparu skaitlis no 01 līdz 99, kas norāda konkrēto izsniedzēju iestādi eksportētājvalstī,

| — | piecciparu numuru pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas tiek piešķirts dalībvalstij, kurā ir plānots preces atmuitot. |
| --- | --- |

—

piecciparu numuru pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas tiek piešķirts dalībvalstij, kurā ir plānots preces atmuitot.

15. pants

Izvešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu var izsniegt pēc attiecīgo izstrādājumu nosūtīšanas. Šai gadījumā uz tām jābūt apstiprinājumam “délivré à posteriori” vai “issued retrospectively”.

16. pants

1.   Ja izvešanas atļauja vai izcelsmes sertifikāts tiek nozagts, pazaudēts vai iznīcināts, eksportētājs var griezties dokumenta izsniedzējā iestādē — Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrijā, ja runa ir par izvešanas atļauju, vai Serbijas Muitas pārvaldē, ja runa ir par izcelsmes sertifikātu — lai tā izsniegtu dublikātu, pamatojoties uz tā rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem. Uz šādi izsniegtu sertifikātu vai atļauju dublikātiem ir jābūt uzrakstam “duplicata” vai “duplicate”.

2.   Uz dublikāta jānorāda izvešanas atļaujas vai izcelsmes sertifikāta oriģināla izsniegšanas datums.

V SADAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

17. pants

Puses cieši sadarbojas, lai īstenotu šā pielikuma noteikumus. Šai nolūkā abas Puses atvieglo kontaktus un viedokļu apmaiņu, tostarp par tehniskiem jautājumiem.

18. pants

Lai nodrošinātu šā pielikuma pareizu piemērošanu, Puses sniedz savstarpēju palīdzību, lai pārbaudītu izvešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu, kā arī jebkuru deklarāciju, ko sniedz atbilstīgi šā pielikuma noteikumiem, autentiskumu un pareizību.

19. pants

Serbija dara zināmus Kopienai to iestāžu nosaukumus un adreses, kuru kompetencē ir izsniegt un verificēt izvešanas atļaujas un izcelsmes sertifikātus, kā arī minēto iestāžu lietoto zīmogu paraugus un to personu parakstu paraugus, kas pilnvarotas parakstīt izvešanas atļaujas un izcelsmes sertifikātus. Serbija arī paziņo Kopienai par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

20. pants

1.   Izcelsmes sertifikātu un izvešanas atļauju turpmāko pārbaudi veic izlases veidā vai visos gadījumos, kad Kopienas kompetentajām iestādēm ir pamatotas šaubas par sertifikāta vai atļaujas autentiskumu vai informācijas pareizību par attiecīgo izstrādājumu patieso izcelsmi.

2.   Šādos gadījumos Kopienas kompetentās iestādes nogādā izcelsmes sertifikātu vai izvešanas atļauju, vai to kopijas Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrijai, ja runa ir par izvešanas atļaujām, vai Serbijas Muitas pārvaldei, ja runa ir par izcelsmes sertifikātiem, ja nepieciešams, sniedzot pamatojumu, kas attiecas uz to formu vai saturu, pieprasījuma iesniegšanai. Ja ir bijis iesniegts rēķins, to vai tā kopiju pievieno sertifikātam vai atļaujai, vai to kopijām. Iestādes arī nosūta jebkuru informāciju, kuru tās guvušas un kas vedina domāt, ka attiecīgajā atļaujā vai sertifikātā minētās ziņas nav pareizas.

3.   Šā panta 1. punkta noteikumus arī piemēro izcelsmes deklarāciju turpmākajai pārbaudei, kā tas noteikts šā pielikuma 2. pantā.

4.   Par turpmāko pārbaužu rezultātiem, kas veiktas saskaņā ar 1. un 2. punktu, ziņo Kopienas kompetentajām iestādēm vēlākais trīs mēnešu laikā. Paziņotajā informācijā tiek norādīts, vai strīdīgais sertifikāts, atļauja vai deklarācija attiecas uz faktiski eksportētajām precēm un vai šīs preces ir ļauts eksportēt saskaņā ar šo nolīgumu. Informācijā pēc Kopienas lūguma ir iekļautas visu nepieciešamo dokumentu kopijas, lai pilnībā noteiktu faktus, jo īpaši, par preču patieso izcelsmi.

5.   Ja šādu pārbaužu rezultātā tiek konstatēti sistemātiski pārkāpumi izcelsmes deklarāciju lietošanā, Kopiena var uz attiecīgo izstrādājumu importu attiecināt šā pielikuma 2. panta 1. punktu. Lai varētu veikt izcelsmes sertifikātu turpmāko pārbaudi, sertifikātu kopijas, kā arī visus ar tiem saistītos eksporta dokumentus iestādei, kas tos izdevusi, jāglabā vismaz divus gadus.

6.   Šai pantā minētās izlases pārbaudes procedūras veikšana nedrīkst būt šķērslis attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā.

21. pants

1.   Ja šī pielikuma 20. pantā minētā pārbaudes procedūra vai Kopienas vai Serbijas kompetento iestāžu rīcībā esošā informācija norāda vai šķietami norāda, ka šā nolīguma noteikumi tiek apieti vai pārkāpti, abas Puses cieši un pietiekami steidzamā kārtā sadarbojas, lai novērstu šādu noteikumu apiešanu vai pārkāpšanu.

2.   Šim nolūkam Serbijas Starptautisko Ekonomisko attiecību ministrija, kad runa ir par izvešanas atļauju, vai Serbijas Muitas pārvalde, kad runa ir par izcelsmes sertifikātu, pēc savas ierosmes vai pēc Kopienas lūguma veic atbilstošu izmeklēšanu vai organizē šādas izmeklēšanas veikšanu attiecībā uz darbībām, kas ir vērstas uz šī pielikuma apiešanu vai pārkāpšanu, vai kuras Kopienai tādas šķiet. Par šādas izmeklēšanas rezultātiem Serbija paziņo Kopienai, turklāt sniedzot tai jebkuru citu saistītu informāciju, kas ļauj noteikt apiešanas vai pārkāpšanas cēloni, tostarp par preču patieso izcelsmi.

3.   Pusēm vienojoties, Kopienas nozīmētie ierēdņi var piedalīties 2. punktā minētajās izmeklēšanās.

4.   Lai sekmētu 1. punktā minēto sadarbību, Pušu kompetentās iestādes apmainās ar visa veida informāciju, kuru jebkura no tām uzskata par noderīgu šā nolīguma noteikumu apiešanas vai pārkāpšanas novēršanai. Šī apmaiņa var ietvert informāciju par tekstilizstrādājumu ražošanu Serbijā un to izstrādājumu tirdzniecību, uz kuriem attiecas šis nolīgums, starp Serbiju un trešām valstīm, jo īpaši ja Kopienai ir pamats domāt, ka attiecīgie izstrādājumi ir tranzītā caur Serbijas teritoriju, pirms tie ir importēti Kopienā. Šī informācija pēc Kopienas lūguma var iekļaut visus atbilstošos pieejamos dokumentus.

5.   Ja šī pielikuma noteikumi nav pareizi piemēroti, Kopiena var veikt šā nolīguma 6. panta 3. punktā minētos pasākumus vai jebkurus citus piemērotus pasākumus.

V pielikuma 2. panta 1. punktā minētā izcelsmes sertifikāta paraugs

Image

V pielikuma 7. panta 1. punktā minētās izvešanas atļaujas paraugs, 1. variants

Image

V pielikuma 7. panta 3. punktā minētās izvešanas atļaujas paraugs, 2. variants

Image

VI PIELIKUMS

MĀJAMATNIECĪBAS UN TAUTAS DAIĻAMATNIECĪBAS IZSTRĀDĀJUMI, KURU IZCELSMES VALSTS IR SERBIJA

| 1. | Šā nolīguma 12. pantā noteiktais atbrīvojums attiecībā uz mājamatniecības izstrādājumiem attiecas tikai uz šādiem izstrādājumu veidiem:






  a) | audumiem, kas austi tikai ar roku darbināmās vai kājminamās stellēs un kas ir tradicionāli Serbijas mājamatniecības darinājumi; |
| --- | --- | --- |

1.

Šā nolīguma 12. pantā noteiktais atbrīvojums attiecībā uz mājamatniecības izstrādājumiem attiecas tikai uz šādiem izstrādājumu veidiem:

a)

audumiem, kas austi tikai ar roku darbināmās vai kājminamās stellēs un kas ir tradicionāli Serbijas mājamatniecības darinājumi;

| b) | apģērba gabaliem un citiem tekstilizstrādājumiem, kas ir tradicionāli Serbijas mājamatniecības darinājumi, izgatavoti no minētajiem audumiem un šūti tikai ar roku bez jebkādu mašīnu palīdzības; |
| --- | --- |

b)

apģērba gabaliem un citiem tekstilizstrādājumiem, kas ir tradicionāli Serbijas mājamatniecības darinājumi, izgatavoti no minētajiem audumiem un šūti tikai ar roku bez jebkādu mašīnu palīdzības;

| c) | tradicionāliem Serbijas tautas daiļamatniecības roku darba izstrādājumiem, par kuru sarakstu vienojas Puses. |
| --- | --- |

c)

tradicionāliem Serbijas tautas daiļamatniecības roku darba izstrādājumiem, par kuru sarakstu vienojas Puses.

Atbrīvojumu var piešķirt tikai attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Serbijas Muitas pārvaldes izsniegtais sertifikāts, kas atbilst šim pielikumam pievienotajam paraugam. Šajos sertifikātos jānorāda to izsniegšanas pamatojums. Kopienas kompetentās iestādes tos pieņem pēc pārbaudes, kas apliecina izstrādājuma atbilstību šī pielikuma nosacījumiem. Uz izstrādājumu, kas norādīti c) apakšpunktā, sertifikātiem jābūt skaidri redzamam “FOLKLORE”. Ja pusēm rodas domstarpības par šo izstrādājumu raksturu, mēneša laikā jāveic apspriedes, lai tās atrisinātu.

Ja kādu izstrādājumu, uz kuriem attiecas šis pielikums, imports sasniedz apmērus, kas var radīt sarežģījumus Kopienā, pēc iespējas ātri tiek sāktas apspriedes ar Serbiju, lai atrisinātu situāciju, vajadzības gadījumā ieviešot kvantitatīvus ierobežojumus, saskaņā ar šā nolīguma 8. pantā noteikto procedūru.

| 2. | Šā nolīguma V pielikuma IV un V sadaļu mutatis mutandis piemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šā pielikuma 1. punkts. |
| --- | --- |

2.

Šā nolīguma V pielikuma IV un V sadaļu mutatis mutandis piemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šā pielikuma 1. punkts.

VI pielikuma papildinājums

Image

VII PIELIKUMS

KOPIENAS DEKLARĀCIJA

Kopiena apņemas sniegt Serbijai palīdzību jautājumos, kas var rasties, piemērojot šā nolīguma noteikumus saistībā ar Serbijas pievienošanos PTO.

---