# Europeiska unionens L 74/19 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 74 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången19 mars 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 74

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången19 mars 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 446/2005 av den 18 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 447/2005 av den 18 mars 2005 om undantag för år 2005 från förordning (EG) nr 1445/95 när det gäller datum för utfärdande av exportlicenser inom nötköttssektorn | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 448/2005 av den 15 mars 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3880/91 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 449/2005 av den 18 mars 2005 om undantag från förordning (EG) nr 174/1999 när det gäller giltighetstiden för exportlicenser inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter | 28 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 450/2005 av den 18 mars 2005 om bevis för att mjölk och mjölkprodukter tullbehandlats för import i tredje land i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999 | 30 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 451/2005 av den 18 mars 2005 om importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 452/2005 av den 18 mars 2005 om fastställande av i vilken utsträckning ansökningar som lämnats in i mars 2005 om importlicenser för vissa grisköttsprodukter i enlighet med den ordning som fastställs i avtalen mellan gemenskapen samt Bulgarien och Rumänien kan godkännas | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 453/2005 av den 18 mars 2005 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i mars 2005 skall beviljas för vissa produkter inom grisköttssektorn inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 774/94 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter för griskött och vissa andra jordbruksprodukter | 36 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 454/2005 av den 18 mars 2005 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i mars 2005 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 april–30 juni 2005 | 38 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 455/2005 av den 18 mars 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 40 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 446/2005 av den 18 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 447/2005 av den 18 mars 2005 om undantag för år 2005 från förordning (EG) nr 1445/95 när det gäller datum för utfärdande av exportlicenser inom nötköttssektorn

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 448/2005 av den 15 mars 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3880/91 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 449/2005 av den 18 mars 2005 om undantag från förordning (EG) nr 174/1999 när det gäller giltighetstiden för exportlicenser inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

28

*

Kommissionens förordning (EG) nr 450/2005 av den 18 mars 2005 om bevis för att mjölk och mjölkprodukter tullbehandlats för import i tredje land i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999

30

Kommissionens förordning (EG) nr 451/2005 av den 18 mars 2005 om importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia

32

Kommissionens förordning (EG) nr 452/2005 av den 18 mars 2005 om fastställande av i vilken utsträckning ansökningar som lämnats in i mars 2005 om importlicenser för vissa grisköttsprodukter i enlighet med den ordning som fastställs i avtalen mellan gemenskapen samt Bulgarien och Rumänien kan godkännas

34

Kommissionens förordning (EG) nr 453/2005 av den 18 mars 2005 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i mars 2005 skall beviljas för vissa produkter inom grisköttssektorn inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 774/94 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter för griskött och vissa andra jordbruksprodukter

36

Kommissionens förordning (EG) nr 454/2005 av den 18 mars 2005 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i mars 2005 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 april–30 juni 2005

38

Kommissionens förordning (EG) nr 455/2005 av den 18 mars 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

40

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 juli 2004 om stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn på Korsika under perioden 1986–1999
  [delgivet med nr K(2004) 2585]

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 juli 2004 om vissa stöd som Frankrike har beviljat vattenbrukare och fiskare
  [delgivet med nr K(2004) 2588]

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 mars 2005 om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen
  [delgivet med nr K(2005) 552] | 62 |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 mars 2005 om gemenskapens bidrag för 2004 till finansieringen av ett bekämpningsprogram mot skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen
  [delgivet med nr K(2005) 603] | 66 |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 mars 2005 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen till Tyskland och Finland till deras program för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer
  [delgivet med nr K(2005) 674] | 71 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 14 juli 2004 om stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn på Korsika under perioden 1986–1999
  [delgivet med nr K(2004) 2585]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2004) 2585]

1

41

*

Kommissionens beslut av den 14 juli 2004 om vissa stöd som Frankrike har beviljat vattenbrukare och fiskare
  [delgivet med nr K(2004) 2588]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2004) 2588]

1

49

*

Kommissionens beslut av den 11 mars 2005 om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen
  [delgivet med nr K(2005) 552]

[delgivet med nr K(2005) 552]

62

*

Kommissionens beslut av den 14 mars 2005 om gemenskapens bidrag för 2004 till finansieringen av ett bekämpningsprogram mot skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen
  [delgivet med nr K(2005) 603]

[delgivet med nr K(2005) 603]

66

*

Kommissionens beslut av den 16 mars 2005 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen till Tyskland och Finland till deras program för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer
  [delgivet med nr K(2005) 674]

[delgivet med nr K(2005) 674]

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 446/2005

av den 18 mars 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 18 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 447/2005

av den 18 mars 2005

om undantag för år 2005 från förordning (EG) nr 1445/95 när det gäller datum för utfärdande av exportlicenser inom nötköttssektorn

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), särskilt artikel 29.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (2) skall exportlicenserna utfärdas den femte arbetsdagen efter den dag då ansökningen om licens lämnades in, förutsatt att kommissionen inte vidtagit någon särskild åtgärd under tiden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1445/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen med import- och exportlicenser inom nötköttssektorn och om upphävande av förordning (EEG) nr 2377/80 (2) skall exportlicenserna utfärdas den femte arbetsdagen efter den dag då ansökningen om licens lämnades in, förutsatt att kommissionen inte vidtagit någon särskild åtgärd under tiden.

| (2) | Med tanke på helgdagarna under år 2005 och den oregelbundna utgivningen av Europeiska unionens officiella tidning under dessa dagar, är denna tidsfrist på fem arbetsdagar för kort för att ge garantier för en god förvaltning av marknaden och bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på helgdagarna under år 2005 och den oregelbundna utgivningen av Europeiska unionens officiella tidning under dessa dagar, är denna tidsfrist på fem arbetsdagar för kort för att ge garantier för en god förvaltning av marknaden och bör därför förlängas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för nötkött. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för nötkött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1445/95 skall för 2005 gälla att de licenser för vilka en ansökan lämnas in under de perioder som anges i bilagan till den här förordningen skall utfärdas på respektive motsvarande datum enligt bilagan.

Undantaget skall gälla under förutsättning att det före dessa utfärdandedatum inte har vidtagits någon särskild åtgärd enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1445/95.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 143, 27.6.1995, s. 35. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1118/2004 (EUT L 217, 17.6.2004, s. 10).

2

---

BILAGA

| Perioder för inlämnande av licensansökningar | Datum för utfärdande |
| --- | --- |
| 21–23 mars 2005 | 31 mars 2005 |
| 2–4 maj 2005 | 12 maj 2005 |
| 27–28 oktober 2005 | 7 november 2005 |
| 19 december 2005 | 27 december 2005 |
| 26 december 2005 | 3 januari 2006 |

Perioder för inlämnande av licensansökningar

Datum för utfärdande

21–23 mars 2005

31 mars 2005

2–4 maj 2005

12 maj 2005

27–28 oktober 2005

7 november 2005

19 december 2005

27 december 2005

26 december 2005

3 januari 2006

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 448/2005

av den 15 mars 2005

om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3880/91 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (1), särskilt artikel 2.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att förbättra förvaltningen av fiskbestånden i de internationella vatten där den är behörig, rekommenderade den Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) vid årsmötet i november 2002 att de internationella instanser som ansvarar för insamling och sammanställning av fångststatistik åläggs att genomföra en lämplig uppdelning av de statistiska områdena. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att förbättra förvaltningen av fiskbestånden i de internationella vatten där den är behörig, rekommenderade den Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) vid årsmötet i november 2002 att de internationella instanser som ansvarar för insamling och sammanställning av fångststatistik åläggs att genomföra en lämplig uppdelning av de statistiska områdena.

| (2) | Internationella havsforskningsrådets (ICES) arbetsgrupp för djuphavsfiske har rekommenderat en uppdelning av de statistiska sektionerna i Nordatlantens östra del för att kartlägga djuphavsfisket. |
| --- | --- |

(2)

Internationella havsforskningsrådets (ICES) arbetsgrupp för djuphavsfiske har rekommenderat en uppdelning av de statistiska sektionerna i Nordatlantens östra del för att kartlägga djuphavsfisket.

| (3) | Det beslut som Fiskerikommissionen för Östersjön har fattat om att förvalta bestånden i Östersjösektionen 28 som två separata enheter kräver att statistik tillhandahålls för dessa enheter. |
| --- | --- |

(3)

Det beslut som Fiskerikommissionen för Östersjön har fattat om att förvalta bestånden i Östersjösektionen 28 som två separata enheter kräver att statistik tillhandahålls för dessa enheter.

| (4) | ICES har på inrådan av sin rådgivande kommitté för fiskeförvaltning därför uppmanat FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) att ändra formuläret Statlant 27A genom att be nationella myndigheter att rapportera fångststatistik om vissa vatten i Nordatlantens östra del på en mer detaljerad nivå. |
| --- | --- |

(4)

ICES har på inrådan av sin rådgivande kommitté för fiskeförvaltning därför uppmanat FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) att ändra formuläret Statlant 27A genom att be nationella myndigheter att rapportera fångststatistik om vissa vatten i Nordatlantens östra del på en mer detaljerad nivå.

| (5) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG (2). |
| --- | --- |

(5)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till förordning (EEG) nr 3880/91 skall ersättas med bilagorna I och II till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 365, 31.12.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

2

---

BILAGA I

STATISTISKA FISKEREGIONER I NORDATLANTENS ÖSTRA DEL FÖR VILKA UPPGIFTER SKALL LÄMNAS

| | ICES sektion I a |
| --- | --- |

ICES sektion I a

| | ICES sektion I b |
| --- | --- |

ICES sektion I b

| | ICES delsektion II a 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion II a 1

| | ICES delsektion II a 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion II a 2

| | ICES delsektion II b 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion II b 1

| | ICES delsektion II b 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion II b 2

| | ICES sektion III a |
| --- | --- |

ICES sektion III a

| | ICES sektion III b, c |
| --- | --- |

ICES sektion III b, c

| | ICES sektion IV a |
| --- | --- |

ICES sektion IV a

| | ICES sektion IV b |
| --- | --- |

ICES sektion IV b

| | ICES sektion IV c |
| --- | --- |

ICES sektion IV c

| | ICES delsektion V a 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion V a 1

| | ICES delsektion V a 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion V a 2

| | ICES delsektion V b 1 a |
| --- | --- |

ICES delsektion V b 1 a

| | ICES delsektion V b 1 b |
| --- | --- |

ICES delsektion V b 1 b

| | ICES delsektion V b 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion V b 2

| | ICES sektion VI a |
| --- | --- |

ICES sektion VI a

| | ICES delsektion VI b 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion VI b 1

| | ICES delsektion VI b 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion VI b 2

| | ICES sektion VII a |
| --- | --- |

ICES sektion VII a

| | ICES sektion VII b |
| --- | --- |

ICES sektion VII b

| | ICES delsektion VII c 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion VII c 1

| | ICES delsektion VII c 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion VII c 2

| | ICES sektion VII d |
| --- | --- |

ICES sektion VII d

| | ICES sektion VII e |
| --- | --- |

ICES sektion VII e

| | ICES sektion VII f |
| --- | --- |

ICES sektion VII f

| | ICES sektion VII g |
| --- | --- |

ICES sektion VII g

| | ICES sektion VII h |
| --- | --- |

ICES sektion VII h

| | ICES delsektion VII j 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion VII j 1

| | ICES delsektion VII j 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion VII j 2

| | ICES delsektion VII k 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion VII k 1

| | ICES delsektion VII k 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion VII k 2

| | ICES sektion VIII a |
| --- | --- |

ICES sektion VIII a

| | ICES sektion VIII b |
| --- | --- |

ICES sektion VIII b

| | ICES sektion VIII c |
| --- | --- |

ICES sektion VIII c

| | ICES delsektion VIII d 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion VIII d 1

| | ICES delsektion VIII d 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion VIII d 2

| | ICES delsektion VIII e 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion VIII e 1

| | ICES delsektion VIII e 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion VIII e 2

| | ICES sektion IX a |
| --- | --- |

ICES sektion IX a

| | ICES delsektion IX b 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion IX b 1

| | ICES delsektion IX b 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion IX b 2

| | ICES delsektion X a 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion X a 1

| | ICES delsektion X a 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion X a 2

| | ICES sektion X b |
| --- | --- |

ICES sektion X b

| | ICES delsektion XII a 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion XII a 1

| | ICES delsektion XII a 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion XII a 2

| | ICES delsektion XII a 3 |
| --- | --- |

ICES delsektion XII a 3

| | ICES delsektion XII a 4 |
| --- | --- |

ICES delsektion XII a 4

| | ICES sektion XII b |
| --- | --- |

ICES sektion XII b

| | ICES sektion XII c |
| --- | --- |

ICES sektion XII c

| | ICES sektion XIV a |
| --- | --- |

ICES sektion XIV a

| | ICES delsektion XIV b 1 |
| --- | --- |

ICES delsektion XIV b 1

| | ICES delsektion XIV b 2 |
| --- | --- |

ICES delsektion XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Anmärkningar

| 1. | De statistiska fiskeregioner för vilka ”ICES” ingår i beteckningen har bestämts och definierats av Internationella rådet för havsforskning (International Council for the Exploration of the Sea, ICES). |
| --- | --- |

1.

De statistiska fiskeregioner för vilka ”ICES” ingår i beteckningen har bestämts och definierats av Internationella rådet för havsforskning (International Council for the Exploration of the Sea, ICES).

| 2. | De statistiska fiskeregioner för vilka ”BAL” ingår i beteckningen har bestämts och definierats av Fiskerikommissionen för Östersjön (International Baltic Sea Fishery Commission, BAL). |
| --- | --- |

2.

De statistiska fiskeregioner för vilka ”BAL” ingår i beteckningen har bestämts och definierats av Fiskerikommissionen för Östersjön (International Baltic Sea Fishery Commission, BAL).

| 3. | Uppgifterna skall vara så detaljerade som möjligt. ”Utan uppgift” och gruppering av regioner bör användas endast när detaljerade uppgifter inte är tillgängliga. När detaljerade uppgifter lämnas skall gruppkategorierna inte användas. |
| --- | --- |

3.

Uppgifterna skall vara så detaljerade som möjligt. ”Utan uppgift” och gruppering av regioner bör användas endast när detaljerade uppgifter inte är tillgängliga. När detaljerade uppgifter lämnas skall gruppkategorierna inte användas.

Statistiska fiskeregioner i Nordatlantens östra del

Image

Image

Image

---

BILAGA II

BESKRIVNING AV DE DELOMRÅDEN OCH SEKTIONER ENLIGT ICES SOM ANVÄNDS FÖR FISKESTATISTIK OCH REGLERING I NORDATLANTENS ÖSTRA DEL

ICES STATISTISKA OMRÅDEN (NORDATLANTENS ÖSTRA DEL)

Alla vatten i Atlanten och Norra ishavet och anslutande farvatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 40° 00′ V till Grönlands norra kust; sedan i östlig och sydlig riktning längs Grönlands kust till en punkt vid 44° 00′ V; sedan rakt åt söder till 59 00′ N; sedan rakt åt öster till 42°00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till en punkt vid 5° 36′ V på Spaniens kust (näset vid Punta Marroqui); sedan i nordvästlig och nordlig riktning längs Spaniens sydvästra kust, Portugals kust, Spaniens nordvästra och norra kust, Frankrikes, Belgiens, Nederländernas och Tysklands kuster till den västra ändpunkten av gränsen mellan Tyskland och Danmark; sedan längs Jyllands kust till Thyborøn; sedan åt söder och åt öster längs Limfjordens södra strand till udden vid Egensekloster; sedan åt söder längs Jyllands östra kust till den östra ändpunkten av landgränsen mellan Danmark och Tyskland; sedan längs Tysklands, Polens, Rysslands, Litauens, Lettlands, Estlands, Rysslands, Finlands, Sveriges och Norges kuster, Rysslands norra kust till Chaborovo; sedan över västra inloppet till Jugorskij Sjar-sundet; sedan åt väster och åt norr längs Vaigatj’s kust; sedan över västra inloppet till Karskij Vorota-sundet; sedan åt väster och åt norr längs Novaja Zemljas sydö; sedan över västra inloppet till Matotjkin Sjar-sundet; sedan längs västra kusten av Novaja Zemljas nordö till en punkt vid 68° 30′ O; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.

Detta område utgör även område 27 (Statistikområde Nordatlantens östra del) i FAO:s internationella statistiska indelning av fiskeområden.

ICES statistiska delområde I

De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 30° 00′ O till 72° 00′ N; sedan rakt åt väster till 26° 00′ O; sedan rakt åt söder till Norges kust; sedan åt öster längs Norges och Rysslands kuster till Chaborovo; sedan över västra inloppet till Jugorskij Sjar-sundet; sedan åt väster och åt norr längs Vaigatj’s kust; sedan över västra inloppet till Karskij Vorota-sundet; sedan åt väster och åt norr längs Novaja Zemljas sydö; sedan över västra inloppet till Matotjkin Sjar-sundet; sedan längs västra kusten av Novaja Zemljas nordö till en punkt vid 68° 30′ O; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.

| — | ICES statistiska sektion I a

  Den del av delområde I som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 73.98 N | 33.70 O |
| 74.18 N | 34.55 O |
| 74.36 N | 35.28 O |
| 74.71 N | 36.38 O |
| 75.14 N | 37.57 O |
| 75.45 N | 38.31 O |
| 75.84 N | 39.05 O |
| 76.26 N | 39.61 O |
| 76.61 N | 41.24 O |
| 76.96 N | 42.81 O |
| 76.90 N | 43.06 O |
| 76.75 N | 44.48 O |
| 75.99 N | 43.51 O |
| 75.39 N | 43.18 O |
| 74.82 N | 41.73 O |
| 73.98 N | 41.56 O |
| 73.17 N | 40.66 O |
| 72.20 N | 40.51 O |
| 72.26 N | 39.76 O |
| 72.62 N | 38.96 O |
| 73.04 N | 37.74 O |
| 73.37 N | 36.61 O |
| 73.56 N | 35.70 O |
| 73.98 N | 33.70 O |

—

ICES statistiska sektion I a

Den del av delområde I som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

73.98 N

33.70 O

74.18 N

34.55 O

74.36 N

35.28 O

74.71 N

36.38 O

75.14 N

37.57 O

75.45 N

38.31 O

75.84 N

39.05 O

76.26 N

39.61 O

76.61 N

41.24 O

76.96 N

42.81 O

76.90 N

43.06 O

76.75 N

44.48 O

75.99 N

43.51 O

75.39 N

43.18 O

74.82 N

41.73 O

73.98 N

41.56 O

73.17 N

40.66 O

72.20 N

40.51 O

72.26 N

39.76 O

72.62 N

38.96 O

73.04 N

37.74 O

73.37 N

36.61 O

73.56 N

35.70 O

73.98 N

33.70 O

| — | ICES statistiska sektion I b

  Den del av delområde I som ligger utanför sektion I a. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion I b

Den del av delområde I som ligger utanför sektion I a.

ICES statistiska delområde II

De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 30° 00′ O till 72° 00′ N; sedan rakt åt väster till 26° 00′ O; sedan rakt åt söder till Norges kust; sedan åt väster och åt sydväst längs Norges kust till 62° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 63° 00′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00’ V; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.

| — | ICES statistiska sektion II a

  De vatten som begränsas av en linje från Norges kust vid 62° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 63° 00′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till 72° 30′ N; sedan rakt åt öster till 30° 00′ O; sedan rakt åt söder till 72° 00′ N; sedan rakt åt väster till 26° 00′ O; sedan rakt åt söder till Norges kust; sedan åt väster och åt sydväst längs Norges kust till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion II a 1

  Den del av sektion II a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 00.20 V |
| 73.50 N | 07.21 O |
| 73.45 N | 07.28 O |
| 73.14 N | 07.83 O |
| 72.76 N | 08.65 O |
| 72.49 N | 09.33 O |
| 72.31 N | 09.83 O |
| 72.18 N | 10.29 O |
| 71.98 N | 09.94 O |
| 71.91 N | 09.70 O |
| 71.64 N | 08.75 O |
| 71.36 N | 07.93 O |
| 71.13 N | 07.42 O |
| 70.79 N | 06.73 O |
| 70.17 N | 05.64 O |
| 69.79 N | 05.01 O |
| 69.56 N | 04.74 O |
| 69.32 N | 04.32 O |
| 69.10 N | 04.00 O |
| 68.86 N | 03.73 O |
| 68.69 N | 03.57 O |
| 68.46 N | 03.40 O |
| 68.23 N | 03.27 O |
| 67.98 N | 03.19 O |
| 67.77 N | 03.16 O |
| 67.57 N | 03.15 O |
| 67.37 N | 03.18 O |
| 67.18 N | 03.24 O |
| 67.01 N | 03.31 O |
| 66.84 N | 03.42 O |
| 66.43 N | 03.27 O |
| 66.39 N | 03.18 O |
| 66.23 N | 02.79 O |
| 65.95 N | 02.24 O |
| 65.64 N | 01.79 O |
| 65.38 N | 01.44 O |
| 65.32 N | 01.26 O |
| 65.08 N | 00.72 O |
| 64.72 N | 00.04 O |
| 64.43 N | 00.49 V |
| 64.84 N | 01.31 V |
| 64.92 N | 01.56 V |
| 65.13 N | 02.17 V |
| 65.22 N | 02.54 V |
| 65.39 N | 03.19 V |
| 65.47 N | 03.73 V |
| 65.55 N | 04.19 V |
| 65.59 N | 04.56 V |
| 65.69 N | 05.58 V |
| 65.96 N | 05.60 V |
| 66.22 N | 05.67 V |
| 66.47 N | 05.78 V |
| 67.09 N | 06.25 V |
| 67.61 N | 06.62 V |
| 67.77 N | 05.33 V |
| 67.96 N | 04.19 V |
| 68.10 N | 03.42 V |
| 68.33 N | 02.39 V |
| 68.55 N | 01.56 V |
| 68.86 N | 00.61 V |
| 69.14 N | 00.08 O |
| 69.44 N | 00.68 O |
| 69.76 N | 01.18 O |
| 69.97 N | 01.46 O |
| 70.21 N | 01.72 O |
| 70.43 N | 01.94 O |
| 70.63 N | 02.09 O |
| 70.89 N | 02.25 O |
| 71.14 N | 02.35 O |
| 71.35 N | 02.39 O |
| 71.61 N | 02.38 O |
| 71.83 N | 02.31 O |
| 72.01 N | 02.22 O |
| 72.24 N | 02.06 O |
| 72.43 N | 01.89 O |
| 72.60 N | 01.68 O |
| 72.75 N | 01.48 O |
| 72.99 N | 01.08 O |
| 73.31 N | 00.34 O |
| 73.50 N | 00.20 V |

—

ICES statistiska sektion II a

De vatten som begränsas av en linje från Norges kust vid 62° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 63° 00′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till 72° 30′ N; sedan rakt åt öster till 30° 00′ O; sedan rakt åt söder till 72° 00′ N; sedan rakt åt väster till 26° 00′ O; sedan rakt åt söder till Norges kust; sedan åt väster och åt sydväst längs Norges kust till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion II a 1

Den del av sektion II a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

73.50 N

00.20 V

73.50 N

07.21 O

73.45 N

07.28 O

73.14 N

07.83 O

72.76 N

08.65 O

72.49 N

09.33 O

72.31 N

09.83 O

72.18 N

10.29 O

71.98 N

09.94 O

71.91 N

09.70 O

71.64 N

08.75 O

71.36 N

07.93 O

71.13 N

07.42 O

70.79 N

06.73 O

70.17 N

05.64 O

69.79 N

05.01 O

69.56 N

04.74 O

69.32 N

04.32 O

69.10 N

04.00 O

68.86 N

03.73 O

68.69 N

03.57 O

68.46 N

03.40 O

68.23 N

03.27 O

67.98 N

03.19 O

67.77 N

03.16 O

67.57 N

03.15 O

67.37 N

03.18 O

67.18 N

03.24 O

67.01 N

03.31 O

66.84 N

03.42 O

66.43 N

03.27 O

66.39 N

03.18 O

66.23 N

02.79 O

65.95 N

02.24 O

65.64 N

01.79 O

65.38 N

01.44 O

65.32 N

01.26 O

65.08 N

00.72 O

64.72 N

00.04 O

64.43 N

00.49 V

64.84 N

01.31 V

64.92 N

01.56 V

65.13 N

02.17 V

65.22 N

02.54 V

65.39 N

03.19 V

65.47 N

03.73 V

65.55 N

04.19 V

65.59 N

04.56 V

65.69 N

05.58 V

65.96 N

05.60 V

66.22 N

05.67 V

66.47 N

05.78 V

67.09 N

06.25 V

67.61 N

06.62 V

67.77 N

05.33 V

67.96 N

04.19 V

68.10 N

03.42 V

68.33 N

02.39 V

68.55 N

01.56 V

68.86 N

00.61 V

69.14 N

00.08 O

69.44 N

00.68 O

69.76 N

01.18 O

69.97 N

01.46 O

70.21 N

01.72 O

70.43 N

01.94 O

70.63 N

02.09 O

70.89 N

02.25 O

71.14 N

02.35 O

71.35 N

02.39 O

71.61 N

02.38 O

71.83 N

02.31 O

72.01 N

02.22 O

72.24 N

02.06 O

72.43 N

01.89 O

72.60 N

01.68 O

72.75 N

01.48 O

72.99 N

01.08 O

73.31 N

00.34 O

73.50 N

00.20 V

| — | ICES statistiska delsektion II a 2

  Den del av sektion II a som inte tillhör delsektion II a 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion II a 2

Den del av sektion II a som inte tillhör delsektion II a 1.

| — | ICES statistiska sektion II b

  De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 30° 00′ O till 73° 30′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.






  — | ICES statistiska delsektion II b 1

  That part of division IIb confined by the following coordinates:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 07.21 O |
| 73.50 N | 00.20 V |
| 73.60 N | 00.48 V |
| 73.94 N | 01.88 V |
| 74.09 N | 02.70 V |
| 74.21 N | 05.00 V |
| 74.50 N | 04.38 V |
| 75.00 N | 04.29 V |
| 75.30 N | 04.19 V |
| 76.05 N | 04.30 V |
| 76.18 N | 04.09 V |
| 76.57 N | 02.52 V |
| 76.67 N | 02.10 V |
| 76.56 N | 01.60 V |
| 76.00 N | 00.80 O |
| 75.87 N | 01.12 O |
| 75.64 N | 01.71 O |
| 75.21 N | 03.06 O |
| 74.96 N | 04.07 O |
| 74.86 N | 04.55 O |
| 74.69 N | 05.19 O |
| 74.34 N | 06.39 O |
| 74.13 N | 06.51 O |
| 73.89 N | 06.74 O |
| 73.60 N | 07.06 O |
| 73.50 N | 07.21 O |

—

ICES statistiska sektion II b

De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 30° 00′ O till 73° 30′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.

—

ICES statistiska delsektion II b 1

That part of division IIb confined by the following coordinates:

Latitud

Longitud

73.50 N

07.21 O

73.50 N

00.20 V

73.60 N

00.48 V

73.94 N

01.88 V

74.09 N

02.70 V

74.21 N

05.00 V

74.50 N

04.38 V

75.00 N

04.29 V

75.30 N

04.19 V

76.05 N

04.30 V

76.18 N

04.09 V

76.57 N

02.52 V

76.67 N

02.10 V

76.56 N

01.60 V

76.00 N

00.80 O

75.87 N

01.12 O

75.64 N

01.71 O

75.21 N

03.06 O

74.96 N

04.07 O

74.86 N

04.55 O

74.69 N

05.19 O

74.34 N

06.39 O

74.13 N

06.51 O

73.89 N

06.74 O

73.60 N

07.06 O

73.50 N

07.21 O

| — | ICES statistiska delsektion II b 2

  Den del av sektion II b som inte tillhör delsektion II b 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion II b 2

Den del av sektion II b som inte tillhör delsektion II b 1.

ICES statistiska delområde III

De vatten som begränsas av en linje från Norges kust vid 7° 00′ O; sedan rakt åt söder till 57° 30′ N; sedan rakt åt öster till 8 00′ O; sedan rakt åt söder till 57° 00′ N; sedan rakt åt öster till Danmarks kust; sedan längs Jyllands nordvästra och östra kust till Hals; sedan över östra inloppet till Limfjorden till Egensekloster; sedan åt söder längs Jyllands kust till östra ändpunkten av gränsen mellan Danmark och Tyskland; sedan längs Tysklands, Polens, Rysslands, Litauens, Lettlands, Estlands, Rysslands, Finlands, Sveriges och Norges kuster till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion III a

  De vatten som begränsas av en linje från Norges kust vid 7° 00′ O; sedan rakt åt söder till 57 30′ N; sedan rakt åt öster till 8° 00′ O; sedan rakt åt söder till 57° 00′ N; sedan rakt åt öster till Danmarks kust; sedan längs Jyllands nordvästra och östra kust till Hals; sedan över östra inloppet till Limfjorden till Egensekloster; sedan åt söder längs Jyllands kust till Hasenørhoved; sedan över Stora Bält till Gniben; sedan längs Själlands norra kust till Gilbjerg hoved; sedan över norra inloppet till Öresund till Kullen på Sveriges kust; sedan åt öster och norr längs Sveriges västra kust och Norges södra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion III a

De vatten som begränsas av en linje från Norges kust vid 7° 00′ O; sedan rakt åt söder till 57 30′ N; sedan rakt åt öster till 8° 00′ O; sedan rakt åt söder till 57° 00′ N; sedan rakt åt öster till Danmarks kust; sedan längs Jyllands nordvästra och östra kust till Hals; sedan över östra inloppet till Limfjorden till Egensekloster; sedan åt söder längs Jyllands kust till Hasenørhoved; sedan över Stora Bält till Gniben; sedan längs Själlands norra kust till Gilbjerg hoved; sedan över norra inloppet till Öresund till Kullen på Sveriges kust; sedan åt öster och norr längs Sveriges västra kust och Norges södra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion III b och c

  De vatten som begränsas av en linje från Hasenørhoved på Jyllands östra kust; sedan över Stora Bält till Gniben på Själlands västra kust; sedan längs Själlands kust till Gilbjerg hoved; sedan över norra inloppet till Öresund till Kullen på Sveriges kust; sedan åt söder längs Sveriges kust till Falsterbo fyr; sedan över södra inloppet till Öresund till Stevns fyr; sedan längs Själlands sydöstra kust; sedan över östra inloppet till Storströmmen; sedan längs Falsters östra kust till Gedser; sedan till Darsser Ort på Tysklands kust; sedan åt sydväst längs Tysklands kust och Jyllands östra kust till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion 22 (BAL 22)

  De vatten som begränsas av en linje från Hasenørhoved på Jyllands östra kust (56° 09′ N, 10° 44′ O) till Gniben på Själlands västra kust (56° 01′ N, 11° 18′ O); sedan längs Själlands västra och södra kust till en punkt vid 12° 00′ O; sedan rakt åt söder till Falster; sedan längs Falsters östra kust till Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ O); sedan rakt åt öster till 12° 00′ O; sedan rakt åt söder till Tysklands kust; sedan åt sydväst längs Tysklands kust och Jyllands östkust till utgångspunkten. |
| --- | --- | --- |

—

ICES statistiska sektion III b och c

De vatten som begränsas av en linje från Hasenørhoved på Jyllands östra kust; sedan över Stora Bält till Gniben på Själlands västra kust; sedan längs Själlands kust till Gilbjerg hoved; sedan över norra inloppet till Öresund till Kullen på Sveriges kust; sedan åt söder längs Sveriges kust till Falsterbo fyr; sedan över södra inloppet till Öresund till Stevns fyr; sedan längs Själlands sydöstra kust; sedan över östra inloppet till Storströmmen; sedan längs Falsters östra kust till Gedser; sedan till Darsser Ort på Tysklands kust; sedan åt sydväst längs Tysklands kust och Jyllands östra kust till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion 22 (BAL 22)

De vatten som begränsas av en linje från Hasenørhoved på Jyllands östra kust (56° 09′ N, 10° 44′ O) till Gniben på Själlands västra kust (56° 01′ N, 11° 18′ O); sedan längs Själlands västra och södra kust till en punkt vid 12° 00′ O; sedan rakt åt söder till Falster; sedan längs Falsters östra kust till Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ O); sedan rakt åt öster till 12° 00′ O; sedan rakt åt söder till Tysklands kust; sedan åt sydväst längs Tysklands kust och Jyllands östkust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 23 (BAL 23)

  De vatten som begränsas av en linje från Gilbjerg hoved på Själlands norra kust (56 08′ N, 12° 18′ O) till Kullen på Sveriges kust (56° 18′ N, 12° 28′ O); sedan åt söder längs Sveriges kust till Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ O); sedan över södra inloppet till Öresund till Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ O) på Själlands kust; sedan åt norr längs Själlands östra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 23 (BAL 23)

De vatten som begränsas av en linje från Gilbjerg hoved på Själlands norra kust (56 08′ N, 12° 18′ O) till Kullen på Sveriges kust (56° 18′ N, 12° 28′ O); sedan åt söder längs Sveriges kust till Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ O); sedan över södra inloppet till Öresund till Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ O) på Själlands kust; sedan åt norr längs Själlands östra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 24 (BAL 24)

  De vatten som begränsas av en linje från Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ O) på Själlands östra kust över södra inloppet till Öresund till Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ O) på Sveriges kust; sedan längs Sveriges södra kust till Sandhammarens fyr (55° 24′ N, 14° 12′ O); sedan till Hammerodde fyr på Bornholms norra kust (55° 18′ N, 14° 47′ O); sedan längs Bornholms västra och södra kuster till en punkt vid 15° 00′ O; sedan rakt åt söder till Polens kust; sedan åt väster längs Polens och Tysklands kuster till en punkt vid 12° 00′ O; sedan rakt norrut till en punkt vid 54° 34′ N, 12° 00′ O; sedan rakt åt väster till Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ O); sedan längs Falsters östra och norra kuster till en punkt vid 12° 00′ O; sedan rakt åt norr till Själlands södra kust; sedan åt väster och norr längs Själlands västra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 24 (BAL 24)

De vatten som begränsas av en linje från Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ O) på Själlands östra kust över södra inloppet till Öresund till Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ O) på Sveriges kust; sedan längs Sveriges södra kust till Sandhammarens fyr (55° 24′ N, 14° 12′ O); sedan till Hammerodde fyr på Bornholms norra kust (55° 18′ N, 14° 47′ O); sedan längs Bornholms västra och södra kuster till en punkt vid 15° 00′ O; sedan rakt åt söder till Polens kust; sedan åt väster längs Polens och Tysklands kuster till en punkt vid 12° 00′ O; sedan rakt norrut till en punkt vid 54° 34′ N, 12° 00′ O; sedan rakt åt väster till Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ O); sedan längs Falsters östra och norra kuster till en punkt vid 12° 00′ O; sedan rakt åt norr till Själlands södra kust; sedan åt väster och norr längs Själlands västra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 25 (BAL 25)

  De vatten som begränsas av en linje från Sveriges östra kust vid 56° 30′ N; sedan rakt åt öster till Ölands västra kust; sedan runt Ölands södra udde till en punkt på Ölands östra kust vid 56° 30′ N; sedan rakt åt öster till 18° 00′ O; sedan rakt åt söder till Polens kust; sedan åt väster längs Polens kust till en punkt vid 15° 00′ O; sedan rakt åt norr till Bornholm; sedan längs Bornholms södra och västra kust till Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ O); sedan till Sandhammarens fyr på Sveriges södra kust (55° 24′ N, 14° 12′ O); sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 25 (BAL 25)

De vatten som begränsas av en linje från Sveriges östra kust vid 56° 30′ N; sedan rakt åt öster till Ölands västra kust; sedan runt Ölands södra udde till en punkt på Ölands östra kust vid 56° 30′ N; sedan rakt åt öster till 18° 00′ O; sedan rakt åt söder till Polens kust; sedan åt väster längs Polens kust till en punkt vid 15° 00′ O; sedan rakt åt norr till Bornholm; sedan längs Bornholms södra och västra kust till Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ O); sedan till Sandhammarens fyr på Sveriges södra kust (55° 24′ N, 14° 12′ O); sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 26 (BAL 26)

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 56° 30′ N, 18° 00′ O; sedan rakt åt öster till Lettlands västra kust; sedan åt söder längs Lettlands, Litauens, Rysslands och Polens kuster till en punkt på polska kusten vid 18° 00′ O; sedan åt norr till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 26 (BAL 26)

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 56° 30′ N, 18° 00′ O; sedan rakt åt öster till Lettlands västra kust; sedan åt söder längs Lettlands, Litauens, Rysslands och Polens kuster till en punkt på polska kusten vid 18° 00′ O; sedan åt norr till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 27 (BAL 27)

  De vatten som begränsas av en linje från Sveriges östra fastlandskust vid 59° 41′ N, 19° 00′ O; sedan rakt åt söder till Gotlands norra kust; sedan åt söder längs Gotlands västra kust till en punkt vid 57° 00′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ O; sedan rakt åt söder till 56° 30′ N; sedan rakt åt väster till Ölands östra kust; sedan runt Ölands södra udde till en punkt på Ölands västra kust vid 56° 30′ N; sedan rakt åt väster till Sveriges kust; sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 27 (BAL 27)

De vatten som begränsas av en linje från Sveriges östra fastlandskust vid 59° 41′ N, 19° 00′ O; sedan rakt åt söder till Gotlands norra kust; sedan åt söder längs Gotlands västra kust till en punkt vid 57° 00′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ O; sedan rakt åt söder till 56° 30′ N; sedan rakt åt väster till Ölands östra kust; sedan runt Ölands södra udde till en punkt på Ölands västra kust vid 56° 30′ N; sedan rakt åt väster till Sveriges kust; sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 28 (BAL 28)

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 58° 30′ N, 19° 00′ O; sedan rakt åt öster till Ösels västra kust; sedan runt Ösels norra kust till en punkt på Ösels östra kust vid 58° 30′ N; sedan rakt åt öster till Estlands kust; sedan åt söder längs Estlands och Lettlands västra kust till en punkt vid 56° 30′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ O; sedan rakt åt norr till 57° 00′ N; sedan rakt åt öster till Gotlands västra kust; sedan åt norr till en punkt på Gotlands norra kust vid 19° 00′ O; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion 28-1
  Det område som i väster begränsas av en linje från Ovisi fyr (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ O) på Lettlands västkust till södra delen av Loode neem (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ O) på Ösel; sedan åt söder till Sörves sydligaste udde och sedan åt nordost längs Ösels östkust; och i norr av en linje från 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ O till 58° 30.0′ N, 23° 41′ O. |
| --- | --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 28 (BAL 28)

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 58° 30′ N, 19° 00′ O; sedan rakt åt öster till Ösels västra kust; sedan runt Ösels norra kust till en punkt på Ösels östra kust vid 58° 30′ N; sedan rakt åt öster till Estlands kust; sedan åt söder längs Estlands och Lettlands västra kust till en punkt vid 56° 30′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ O; sedan rakt åt norr till 57° 00′ N; sedan rakt åt öster till Gotlands västra kust; sedan åt norr till en punkt på Gotlands norra kust vid 19° 00′ O; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion 28-1

Det område som i väster begränsas av en linje från Ovisi fyr (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ O) på Lettlands västkust till södra delen av Loode neem (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ O) på Ösel; sedan åt söder till Sörves sydligaste udde och sedan åt nordost längs Ösels östkust; och i norr av en linje från 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ O till 58° 30.0′ N, 23° 41′ O.

| — | ICES statistiska delsektion 28–2
  Den del av delsektionen 28 som ligger utanför delsektionen 28–1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 28–2

Den del av delsektionen 28 som ligger utanför delsektionen 28–1.

| — | ICES statistiska delsektion 29 (BAL 29)

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Sveriges östra fastlandskust vid 60 30′ N rakt åt öster till Finska fastlandskusten; sedan åt söder längs Finlands västra och södra kust till en punkt på södra fastlandskusten vid 23° 00′ O; sedan rakt åt söder till 59° 00′ N; sedan rakt åt öster till Estlands fastlandskust; sedan åt söder längs Estlands västra kust till en punkt vid 58° 30′ N; sedan rakt åt väster till Ösels östra kust; sedan runt Ösels norra kust till en punkt på Ösels västra kust vid 58° 30′ N; sedan rakt åt väster till 19° 00′ O; sedan rakt åt norr till en punkt på Sveriges östra fastlandskust vid 59° 41′ N; sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 29 (BAL 29)

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Sveriges östra fastlandskust vid 60 30′ N rakt åt öster till Finska fastlandskusten; sedan åt söder längs Finlands västra och södra kust till en punkt på södra fastlandskusten vid 23° 00′ O; sedan rakt åt söder till 59° 00′ N; sedan rakt åt öster till Estlands fastlandskust; sedan åt söder längs Estlands västra kust till en punkt vid 58° 30′ N; sedan rakt åt väster till Ösels östra kust; sedan runt Ösels norra kust till en punkt på Ösels västra kust vid 58° 30′ N; sedan rakt åt väster till 19° 00′ O; sedan rakt åt norr till en punkt på Sveriges östra fastlandskust vid 59° 41′ N; sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 30 (BAL 30)

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Sveriges östra kust vid 63° 30′ N rakt åt öster till Finska fastlandskusten; sedan åt söder längs Finlands kust till en punkt vid 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till Sveriges fastlandskust; sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 30 (BAL 30)

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Sveriges östra kust vid 63° 30′ N rakt åt öster till Finska fastlandskusten; sedan åt söder längs Finlands kust till en punkt vid 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till Sveriges fastlandskust; sedan åt norr längs Sveriges östra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 31 (BAL 31)

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Sveriges östra kust vid 63° 30′ N; sedan åt norr och runt Bottenvikens strandlinje till en punkt på Finlands fastlandskust vid 63° 30′ N; sedan rakt åt väster till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 31 (BAL 31)

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Sveriges östra kust vid 63° 30′ N; sedan åt norr och runt Bottenvikens strandlinje till en punkt på Finlands fastlandskust vid 63° 30′ N; sedan rakt åt väster till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska delsektion 32 (BAL 32)

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Finlands södra kust vid 23° 00′ O; sedan åt öster och runt Finska vikens strandlinje till en punkt på Estlands västra kust vid 59° 00′ 00’ N; sedan rakt åt väster till 23° 00′ O; sedan åt norr till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion 32 (BAL 32)

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Finlands södra kust vid 23° 00′ O; sedan åt öster och runt Finska vikens strandlinje till en punkt på Estlands västra kust vid 59° 00′ 00’ N; sedan rakt åt väster till 23° 00′ O; sedan åt norr till utgångspunkten.

ICES statistiska delområde IV

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Norges kust vid 62° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt söder till Skottlands kust; sedan åt öster och söder längs Skottlands och Englands kuster till en punkt vid 51° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt nordost längs Frankrikes, Belgiens, Nederländernas och Tysklands kuster till den västra ändpunkten av gränsen mellan Tyskland och Danmark; sedan längs västra Jyllands kust till Thyborøn; sedan åt söder och åt öster längs Limfjordens södra strand till udden vid Egensekloster; sedan över Limfjordens östra inlopp till Hals; sedan åt väster längs Limfjordens norra strand till Agger Tanges sydligaste udde; sedan åt norr längs Jyllands västra kust till en punkt vid 57° 00′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ O; sedan rakt åt norr till 57° 30′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ O; sedan rakt åt norr till Norges kust; sedan åt nordväst längs Norges kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion IV a

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Norges kust vid 62° 00′ N; sedan rakt åt väster till 3° 00′ V; sedan rakt åt söder till Skottlands kust; sedan åt öster och åt söder längs Skottlands kust; till en punkt vid 57° 30′ N; sedan rakt åt öster till 7° 00′ O; sedan rakt åt norr till Norges kust; sedan åt nordväst längs Norges kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion IV a

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Norges kust vid 62° 00′ N; sedan rakt åt väster till 3° 00′ V; sedan rakt åt söder till Skottlands kust; sedan åt öster och åt söder längs Skottlands kust; till en punkt vid 57° 30′ N; sedan rakt åt öster till 7° 00′ O; sedan rakt åt norr till Norges kust; sedan åt nordväst längs Norges kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion IV b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Danmarks väst kust vid 57° 00′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ O; sedan rakt åt norr till 57° 30′ N; sedan rakt åt väster till Skottlands kust; sedan åt söder längs Skottlands och Englands kuster till en punkt vid 53° 30′ N; sedan rakt åt öster till Tysklands kust; sedan åt nordost längs Jyllands kust till Thyborøn; sedan åt söder och åt öster längs Limfjordens södra strand till udden vid Egensekloster; sedan över Limfjordens östra inlopp till Hals; sedan åt väster längs Limfjordens norra strand till Agger Tanges sydligaste udde; sedan åt norr längs Jyllands västra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion IV b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Danmarks väst kust vid 57° 00′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ O; sedan rakt åt norr till 57° 30′ N; sedan rakt åt väster till Skottlands kust; sedan åt söder längs Skottlands och Englands kuster till en punkt vid 53° 30′ N; sedan rakt åt öster till Tysklands kust; sedan åt nordost längs Jyllands kust till Thyborøn; sedan åt söder och åt öster längs Limfjordens södra strand till udden vid Egensekloster; sedan över Limfjordens östra inlopp till Hals; sedan åt väster längs Limfjordens norra strand till Agger Tanges sydligaste udde; sedan åt norr längs Jyllands västra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion IV c

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Tysklands västkust vid 53° 30′ N; sedan rakt åt väster till Englands kust; sedan åt söder till en punkt vid 51° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt nordost längs Frankrikes, Belgiens, Nederländernas och Tysklands kuster till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion IV c

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Tysklands västkust vid 53° 30′ N; sedan rakt åt väster till Englands kust; sedan åt söder till en punkt vid 51° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt nordost längs Frankrikes, Belgiens, Nederländernas och Tysklands kuster till utgångspunkten.

ICES statistiska delområde V

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 68° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 27° 00′ V; sedan rakt åt söder till 62° 00′ N; sedan rakt åt öster till 15° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 30′ N; sedan rakt åt öster till 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 63° 00′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion V a

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 68° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 27° 00′ V; sedan rakt åt söder till 62° 00′ N; sedan rakt åt öster till 15° 00′ V; sedan rakt åt norr till 63° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion V a 1

  Området i den rektangel som avgränsas med hjälp av följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 N | 24.00 V |
| 62.00 N | 24.00 V |
| 62.00 N | 27.00 V |
| 63.00 N | 27.00 V |
| 63.00 N | 24.00 V |

—

ICES statistiska sektion V a

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 68° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 27° 00′ V; sedan rakt åt söder till 62° 00′ N; sedan rakt åt öster till 15° 00′ V; sedan rakt åt norr till 63° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion V a 1

Området i den rektangel som avgränsas med hjälp av följande koordinater:

Latitud

Longitud

63.00 N

24.00 V

62.00 N

24.00 V

62.00 N

27.00 V

63.00 N

27.00 V

63.00 N

24.00 V

| — | ICES statistiska delsektion V a 2

  Den del av sektion V som inte tillhör delsektion V a 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion V a 2

Den del av sektion V som inte tillhör delsektion V a 1.

| — | ICES statistiska sektion V b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 63° 00′ N, 4° 00′ V; sedan rakt åt väster till 15° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska sektion V b 1

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 63° 00′ N, 4° 00′ V; sedan rakt åt väster till 15° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 10° 00′ V; sedan rakt åt norr till 61° 30′ N; sedan rakt åt öster till 8° 00′ V; sedan längs en diagonal till en punkt vid 61° 15′ N, 7° 30′ V; sedan rakt åt söder till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 30′ N; sedan rakt åt öster till 4° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion V b 1 a
  Den del av delsektion V b 1 som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 N | 15.00 V |
| 60.71 N | 13.99 V |
| 60.15 N | 13.29 V |
| 60.00 N | 13.50 V |
| 60.00 N | 15.00 V |
| 60.49 N | 15.00 V |

—

ICES statistiska sektion V b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 63° 00′ N, 4° 00′ V; sedan rakt åt väster till 15° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska sektion V b 1

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 63° 00′ N, 4° 00′ V; sedan rakt åt väster till 15° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 10° 00′ V; sedan rakt åt norr till 61° 30′ N; sedan rakt åt öster till 8° 00′ V; sedan längs en diagonal till en punkt vid 61° 15′ N, 7° 30′ V; sedan rakt åt söder till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 30′ N; sedan rakt åt öster till 4° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion V b 1 a

Den del av delsektion V b 1 som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

60.49 N

15.00 V

60.71 N

13.99 V

60.15 N

13.29 V

60.00 N

13.50 V

60.00 N

15.00 V

60.49 N

15.00 V

| — | ICES statistiska delsektion V b 1 b
  Den del av delsektion V b 1 som inte tillhör delsektion V b 1 a. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion V b 1 b

Den del av delsektion V b 1 som inte tillhör delsektion V b 1 a.

| — | ICES statistiska sektion V b 2

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 60° 00′ N, 10° 00′ V; sedan rakt åt norr till 61° 30′ N; sedan rakt åt öster till 8° 00′ V; sedan längs en diagonal till en punkt vid 61° 15′ N, 7° 30′ V; sedan rakt åt söder till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion V b 2

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 60° 00′ N, 10° 00′ V; sedan rakt åt norr till 61° 30′ N; sedan rakt åt öster till 8° 00′ V; sedan längs en diagonal till en punkt vid 61° 15′ N, 7° 30′ V; sedan rakt åt söder till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till utgångspunkten.

ICES statistiska delområde VI

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Skottlands nordkust vid 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 54° 30′ N; sedan rakt åt öster till Irlands kust; sedan åt norr och åt öster längs Irlands och Nordirlands kuster till en punkt på Nordirlands östkust vid 55° 00′ N; sedan rakt åt öster till Skottlands kust; sedan åt norr längs Skottlands västra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VI a

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Skottlands nordkust vid 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till 12° 00′ V; sedan rakt åt söder till 54° 30′ N; sedan rakt åt öster till Irlands kust; sedan åt norr och åt öster längs Irlands och Nordirlands kuster till en punkt på Nordirlands östkust vid 55° 00′ N; sedan rakt åt öster till Skottlands kust; sedan åt norr längs Skottlands västra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VI a

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Skottlands nordkust vid 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 30′ N; sedan rakt åt väster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 60° 00′ N; sedan rakt åt väster till 12° 00′ V; sedan rakt åt söder till 54° 30′ N; sedan rakt åt öster till Irlands kust; sedan åt norr och åt öster längs Irlands och Nordirlands kuster till en punkt på Nordirlands östkust vid 55° 00′ N; sedan rakt åt öster till Skottlands kust; sedan åt norr längs Skottlands västra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VI b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 60° 00′ N, 12° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 54° 30′ N; sedan rakt åt öster till 12° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion VI b 1

  Den del av sektion VI b som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 13.50 V |
| 60.15 N | 13.29 V |
| 59.65 N | 13.99 V |
| 59.01 N | 14.57 V |
| 58.51 N | 14.79 V |
| 57.87 N | 14.88 V |
| 57.01 N | 14.63 V |
| 56.57 N | 14.34 V |
| 56.50 N | 14.44 V |
| 56.44 N | 14.54 V |
| 56.37 N | 14.62 V |
| 56.31 N | 14.72 V |
| 56.24 N | 14.80 V |
| 56.17 N | 14.89 V |
| 56.09 N | 14.97 V |
| 56.02 N | 15.04 V |
| 55.95 N | 15.11 V |
| 55.88 N | 15.19 V |
| 55.80 N | 15.27 V |
| 55.73 N | 15.34 V |
| 55.65 N | 15.41 V |
| 55.57 N | 15.47 V |
| 55.50 N | 15.54 V |
| 55.42 N | 15.60 V |
| 55.34 N | 15.65 V |
| 55.26 N | 15.70 V |
| 55.18 N | 15.75 V |
| 55.09 N | 15.79 V |
| 55.01 N | 15.83 V |
| 54.93 N | 15.87 V |
| 54.84 N | 15.90 V |
| 54.76 N | 15.92 V |
| 54.68 N | 15.95 V |
| 54.59 N | 15.97 V |
| 54.51 N | 15.99 V |
| 54.50 N | 15.99 V |
| 54.50 N | 18.00 V |

—

ICES statistiska sektion VI b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 60° 00′ N, 12° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 54° 30′ N; sedan rakt åt öster till 12° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion VI b 1

Den del av sektion VI b som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

54.50 N

18.00 V

60.00 N

18.00 V

60.00 N

13.50 V

60.15 N

13.29 V

59.65 N

13.99 V

59.01 N

14.57 V

58.51 N

14.79 V

57.87 N

14.88 V

57.01 N

14.63 V

56.57 N

14.34 V

56.50 N

14.44 V

56.44 N

14.54 V

56.37 N

14.62 V

56.31 N

14.72 V

56.24 N

14.80 V

56.17 N

14.89 V

56.09 N

14.97 V

56.02 N

15.04 V

55.95 N

15.11 V

55.88 N

15.19 V

55.80 N

15.27 V

55.73 N

15.34 V

55.65 N

15.41 V

55.57 N

15.47 V

55.50 N

15.54 V

55.42 N

15.60 V

55.34 N

15.65 V

55.26 N

15.70 V

55.18 N

15.75 V

55.09 N

15.79 V

55.01 N

15.83 V

54.93 N

15.87 V

54.84 N

15.90 V

54.76 N

15.92 V

54.68 N

15.95 V

54.59 N

15.97 V

54.51 N

15.99 V

54.50 N

15.99 V

54.50 N

18.00 V

| — | ICES statistiska delsektion VI b 2

  Den del av sektion VI b som inte tillhör delsektion VI b 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion VI b 2

Den del av sektion VI b som inte tillhör delsektion VI b 1.

ICES statistiska delområde VII

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Irlands västkust vid 54° 30′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt norr och nordost längs Frankrikes kust till en punkt vid 51° 00′ N; sedan rakt åt väster till Englands sydostkust; sedan åt väster och åt norr längs Englands, Wales och Skottlands kuster till en punkt på Skottlands västkust vid 55° 00′ N; sedan rakt åt väster till Nordirlands kust; sedan åt norr och väster längs Nordirlands och Irlands kuster till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII a

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Skottlands västkust vid 55° 00′ N; sedan rakt åt väster till Nordirlands kust; sedan åt söder längs Nordirlands och Irlands kuster till en punkt på Irlands sydostkust vid 52° 00′ N; sedan rakt åt öster till Wales kust; sedan åt nordost och åt norr längs Wales, Englands och Skottlands kuster till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII a

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Skottlands västkust vid 55° 00′ N; sedan rakt åt väster till Nordirlands kust; sedan åt söder längs Nordirlands och Irlands kuster till en punkt på Irlands sydostkust vid 52° 00′ N; sedan rakt åt öster till Wales kust; sedan åt nordost och åt norr längs Wales, Englands och Skottlands kuster till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Irlands västkust vid 54° 30′ N; sedan rakt åt väster till 12° 00′ V; sedan rakt åt söder till 52° 30′ N; sedan rakt åt öster till Irlands kust; sedan åt norr längs Irlands västra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Irlands västkust vid 54° 30′ N; sedan rakt åt väster till 12° 00′ V; sedan rakt åt söder till 52° 30′ N; sedan rakt åt öster till Irlands kust; sedan åt norr längs Irlands västra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII c

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 54° 30′ N, 12° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 52° 30′ N; sedan rakt åt öster till 12° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion VII c 1

  Den del av sektion VII c som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 15.99 V |
| 54.42 N | 15.99 V |
| 54.34 N | 16.00 V |
| 54.25 N | 16.01 V |
| 54.17 N | 16.01 V |
| 54.08 N | 16.01 V |
| 53.99 N | 16.00 V |
| 53.91 N | 15.99 V |
| 53.82 N | 15.97 V |
| 53.74 N | 15.96 V |
| 53.66 N | 15.94 V |
| 53.57 N | 15.91 V |
| 53.49 N | 15.90 V |
| 53.42 N | 15.89 V |
| 53.34 N | 15.88 V |
| 53.26 N | 15.86 V |
| 53.18 N | 15.84 V |
| 53.10 N | 15.88 V |
| 53.02 N | 15.92 V |
| 52.94 N | 15.95 V |
| 52.86 N | 15.98 V |
| 52.77 N | 16.00 V |
| 52.69 N | 16.02 V |
| 52.61 N | 16.04 V |
| 52.52 N | 16.06 V |
| 52.50 N | 16.06 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 15.99 V |

—

ICES statistiska sektion VII c

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 54° 30′ N, 12° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 52° 30′ N; sedan rakt åt öster till 12° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion VII c 1

Den del av sektion VII c som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

54.50 N

15.99 V

54.42 N

15.99 V

54.34 N

16.00 V

54.25 N

16.01 V

54.17 N

16.01 V

54.08 N

16.01 V

53.99 N

16.00 V

53.91 N

15.99 V

53.82 N

15.97 V

53.74 N

15.96 V

53.66 N

15.94 V

53.57 N

15.91 V

53.49 N

15.90 V

53.42 N

15.89 V

53.34 N

15.88 V

53.26 N

15.86 V

53.18 N

15.84 V

53.10 N

15.88 V

53.02 N

15.92 V

52.94 N

15.95 V

52.86 N

15.98 V

52.77 N

16.00 V

52.69 N

16.02 V

52.61 N

16.04 V

52.52 N

16.06 V

52.50 N

16.06 V

52.50 N

18.00 V

54.50 N

18.00 V

54.50 N

15.99 V

| — | ICES statistiska delsektion VII c 2

  Den del av sektion VII c som inte tillhör delsektion VII c 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion VII c 2

Den del av sektion VII c som inte tillhör delsektion VII c 1.

| — | ICES statistiska sektion VII d

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 51° 00′ N; sedan rakt åt väster till Englands kust; sedan åt väster längs Englands sydkust till 2° 00′ V; sedan åt söder till Frankrikes kust vid Cap de la Hague; sedan åt nordost längs Frankrikes kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII d

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 51° 00′ N; sedan rakt åt väster till Englands kust; sedan åt väster längs Englands sydkust till 2° 00′ V; sedan åt söder till Frankrikes kust vid Cap de la Hague; sedan åt nordost längs Frankrikes kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII e

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Englands sydkust vid 2° 00′ V; sedan åt söder och väster längs Englands kust till en punkt på sydvästkusten vid 50° 00′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ V; sedan rakt åt söder till 49° 30′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt norr och nordost längs Frankrikes kust till Cap de la Hague; sedan åt norr till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII e

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Englands sydkust vid 2° 00′ V; sedan åt söder och väster längs Englands kust till en punkt på sydvästkusten vid 50° 00′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ V; sedan rakt åt söder till 49° 30′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt norr och nordost längs Frankrikes kust till Cap de la Hague; sedan åt norr till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII f

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Wales sydkust vid 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 51° 00′ N; sedan rakt åt väster till 6° 00′ V; sedan rakt åt söder till 50° 30′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ V; sedan rakt åt söder till 50° 00′ N; sedan rakt åt öster till Englands kust; sedan längs Englands sydvästkust och Wales sydkust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII f

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Wales sydkust vid 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 51° 00′ N; sedan rakt åt väster till 6° 00′ V; sedan rakt åt söder till 50° 30′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ V; sedan rakt åt söder till 50° 00′ N; sedan rakt åt öster till Englands kust; sedan längs Englands sydvästkust och Wales sydkust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII g

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Wales västkust vid 52° 00′ N; sedan rakt åt väster till Irlands sydostkust; sedan åt sydväst längs Irlands kust till en punkt vid 9° 00′ väst; sedan rakt åt söder till 50° 00′ N; sedan rakt åt öster till 7° 00′ V; sedan rakt åt norr till 50° 30′ N; sedan rakt åt öster till 6° 00′ V; sedan rakt åt norr till 51° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till Wales södra kust; sedan åt nordväst längs Wales kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII g

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Wales västkust vid 52° 00′ N; sedan rakt åt väster till Irlands sydostkust; sedan åt sydväst längs Irlands kust till en punkt vid 9° 00′ väst; sedan rakt åt söder till 50° 00′ N; sedan rakt åt öster till 7° 00′ V; sedan rakt åt norr till 50° 30′ N; sedan rakt åt öster till 6° 00′ V; sedan rakt åt norr till 51° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till Wales södra kust; sedan åt nordväst längs Wales kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII h

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 50° 00′ N, 7° 00′ V; sedan rakt åt väster till 9° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 49° 30′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VII h

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 50° 00′ N, 7° 00′ V; sedan rakt åt väster till 9° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 49° 30′ N; sedan rakt åt väster till 7° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VII j

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Irlands västkust vid 52° 30′ N; sedan rakt åt väster till 12° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 9° 00′ V; sedan rakt åt norr till Irlands södra kust; sedan åt norr längs Irlands kust till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion VII j 1

  Den del av sektion VII j som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Latitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 N | 12.00 V |
| 48.42 N | 11.99 V |
| 48.39 N | 11.87 V |
| 48.36 N | 11.75 V |
| 48.33 N | 11.64 V |
| 48.30 N | 11.52 V |
| 48.27 N | 11.39 V |
| 48.25 N | 11.27 V |
| 48.23 N | 11.14 V |
| 48.21 N | 11.02 V |
| 48.19 N | 10.89 V |
| 48.17 N | 10.77 V |
| 48.03 N | 10.68 V |
| 48.00 N | 10.64 V |
| 48.00 N | 12.00 V |
| 48.43 N | 12.00 V |

—

ICES statistiska sektion VII j

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Irlands västkust vid 52° 30′ N; sedan rakt åt väster till 12° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 9° 00′ V; sedan rakt åt norr till Irlands södra kust; sedan åt norr längs Irlands kust till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion VII j 1

Den del av sektion VII j som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Latitud

48.43 N

12.00 V

48.42 N

11.99 V

48.39 N

11.87 V

48.36 N

11.75 V

48.33 N

11.64 V

48.30 N

11.52 V

48.27 N

11.39 V

48.25 N

11.27 V

48.23 N

11.14 V

48.21 N

11.02 V

48.19 N

10.89 V

48.17 N

10.77 V

48.03 N

10.68 V

48.00 N

10.64 V

48.00 N

12.00 V

48.43 N

12.00 V

| — | ICES statistiska delsektion VII j 2

  Den del av sektion VII j som inte tillhör delsektion VII j 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion VII j 2

Den del av sektion VII j som inte tillhör delsektion VII j 1.

| — | ICES statistiska sektion VII k

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 52° 30′ N, 12° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 12° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion VII k 1

  Den del av sektion VII k som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 16.06 V |
| 52.44 N | 16.07 V |
| 52.36 N | 16.08 V |
| 52.27 N | 16.09 V |
| 52.19 N | 16.09 V |
| 52.11 N | 16.09 V |
| 52.02 N | 16.08 V |
| 51.94 N | 16.07 V |
| 51.85 N | 16.07 V |
| 51.77 N | 16.05 V |
| 51.68 N | 16.04 V |
| 51.60 N | 16.02 V |
| 51.52 N | 15.99 V |
| 51.43 N | 15.96 V |
| 51.34 N | 15.93 V |
| 51.27 N | 15.90 V |
| 51.18 N | 15.86 V |
| 51.10 N | 15.82 V |
| 51.02 N | 15.77 V |
| 50.94 N | 15.73 V |
| 50.86 N | 15.68 V |
| 50.78 N | 15.63 V |
| 50.70 N | 15.57 V |
| 50.62 N | 15.52 V |
| 50.54 N | 15.47 V |
| 50.47 N | 15.42 V |
| 50.39 N | 15.36 V |
| 50.32 N | 15.30 V |
| 50.24 N | 15.24 V |
| 50.17 N | 15.17 V |
| 50.10 N | 15.11 V |
| 50.03 N | 15.04 V |
| 49.96 N | 14.97 V |
| 49.89 N | 14.89 V |
| 49.82 N | 14.82 V |
| 49.75 N | 14.74 V |
| 49.69 N | 14.65 V |
| 49.62 N | 14.57 V |
| 49.56 N | 14.48 V |
| 49.50 N | 14.39 V |
| 49.44 N | 14.30 V |
| 49.38 N | 14.22 V |
| 49.32 N | 14.13 V |
| 49.27 N | 14.04 V |
| 49.21 N | 13.95 V |
| 49.15 N | 13.86 V |
| 49.10 N | 13.77 V |
| 49.05 N | 13.67 V |
| 49.00 N | 13.57 V |
| 48.95 N | 13.47 V |
| 48.90 N | 13.37 V |
| 48.86 N | 13.27 V |
| 48.81 N | 13.17 V |
| 48.77 N | 13.07 V |
| 48.73 N | 12.96 V |
| 48.69 N | 12.85 V |
| 48.65 N | 12.74 V |
| 48.62 N | 12.64 V |
| 48.58 N | 12.54 V |
| 48.55 N | 12.43 V |
| 48.52 N | 12.32 V |
| 48.49 N | 12.22 V |
| 48.46 N | 12.11 V |
| 48.43 N | 12.00 V |
| 48.00 N | 18.00 V |

—

ICES statistiska sektion VII k

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 52° 30′ N, 12° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 12° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion VII k 1

Den del av sektion VII k som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

48.00 N

18.00 V

52.50 N

18.00 V

52.50 N

16.06 V

52.44 N

16.07 V

52.36 N

16.08 V

52.27 N

16.09 V

52.19 N

16.09 V

52.11 N

16.09 V

52.02 N

16.08 V

51.94 N

16.07 V

51.85 N

16.07 V

51.77 N

16.05 V

51.68 N

16.04 V

51.60 N

16.02 V

51.52 N

15.99 V

51.43 N

15.96 V

51.34 N

15.93 V

51.27 N

15.90 V

51.18 N

15.86 V

51.10 N

15.82 V

51.02 N

15.77 V

50.94 N

15.73 V

50.86 N

15.68 V

50.78 N

15.63 V

50.70 N

15.57 V

50.62 N

15.52 V

50.54 N

15.47 V

50.47 N

15.42 V

50.39 N

15.36 V

50.32 N

15.30 V

50.24 N

15.24 V

50.17 N

15.17 V

50.10 N

15.11 V

50.03 N

15.04 V

49.96 N

14.97 V

49.89 N

14.89 V

49.82 N

14.82 V

49.75 N

14.74 V

49.69 N

14.65 V

49.62 N

14.57 V

49.56 N

14.48 V

49.50 N

14.39 V

49.44 N

14.30 V

49.38 N

14.22 V

49.32 N

14.13 V

49.27 N

14.04 V

49.21 N

13.95 V

49.15 N

13.86 V

49.10 N

13.77 V

49.05 N

13.67 V

49.00 N

13.57 V

48.95 N

13.47 V

48.90 N

13.37 V

48.86 N

13.27 V

48.81 N

13.17 V

48.77 N

13.07 V

48.73 N

12.96 V

48.69 N

12.85 V

48.65 N

12.74 V

48.62 N

12.64 V

48.58 N

12.54 V

48.55 N

12.43 V

48.52 N

12.32 V

48.49 N

12.22 V

48.46 N

12.11 V

48.43 N

12.00 V

48.00 N

18.00 V

| — | ICES statistiska delsektion VII k 2

  Den del av sektion VII k som inte tillhör delsektion VII k 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion VII k 2

Den del av sektion VII k som inte tillhör delsektion VII k 1.

ICES statistiska delområde VIII

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 48° 00′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 43° 00′ N; sedan rakt åt öster till Spaniens västra kust; sedan åt norr längs Spaniens och Frankrikes kuster till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VIII a

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 48° 00′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan rakt åt söder till 47° 30′ N; sedan rakt åt öster till 6° 00′ V; sedan rakt åt söder till 47° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 46° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt nordväst längs Frankrikes kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VIII a

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 48° 00′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan rakt åt söder till 47° 30′ N; sedan rakt åt öster till 6° 00′ V; sedan rakt åt söder till 47° 00′ N; sedan rakt åt öster till 5° 00′ V; sedan rakt åt söder till 46° 00′ N; sedan rakt åt öster till Frankrikes kust; sedan åt nordväst längs Frankrikes kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VIII b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 46° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt söder till 45° 30′ N; sedan rakt åt öster till 3° 00′ V; sedan rakt åt söder till 44° 30′ N; sedan rakt åt öster till 2° 00′ V; sedan rakt åt söder till Spaniens norra kust; sedan längs Spaniens norra kust och Frankrikes västra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VIII b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Frankrikes västkust vid 46° 00′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt söder till 45° 30′ N; sedan rakt åt öster till 3° 00′ V; sedan rakt åt söder till 44° 30′ N; sedan rakt åt öster till 2° 00′ V; sedan rakt åt söder till Spaniens norra kust; sedan längs Spaniens norra kust och Frankrikes västra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VIII c

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Spaniens nordkust vid 2° 00′ V; sedan rakt åt norr till 44° 30′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt söder till 43° 00′ N; sedan rakt åt öster till Spaniens västra kust; sedan åt norr och öster längs Spaniens kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion VIII c

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Spaniens nordkust vid 2° 00′ V; sedan rakt åt norr till 44° 30′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt söder till 43° 00′ N; sedan rakt åt öster till Spaniens västra kust; sedan åt norr och öster längs Spaniens kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion VIII d

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 48° 00′ N, 8° 00′ V; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt söder till 44° 30′ N; sedan rakt åt öster till 3° 00′ V; sedan rakt åt norr till 45° 30′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 46° 00′ N; sedan rakt åt väster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 47° 00′ N; sedan rakt åt väster till 6° 00′ V; sedan rakt åt norr till 47° 30′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion VIII d 1

  Den del av sektion VIII d som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 11.00 V |
| 48.00 N | 10.64 V |
| 47.77 N | 10.37 V |
| 47.45 N | 09.89 V |
| 46.88 N | 09.62 V |
| 46.34 N | 10.95 V |
| 46.32 N | 11.00 V |
| 48.00 N | 11.00 V |

—

ICES statistiska sektion VIII d

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 48° 00′ N, 8° 00′ V; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt söder till 44° 30′ N; sedan rakt åt öster till 3° 00′ V; sedan rakt åt norr till 45° 30′ N; sedan rakt åt väster till 4° 00′ V; sedan rakt åt norr till 46° 00′ N; sedan rakt åt väster till 5° 00′ V; sedan rakt åt norr till 47° 00′ N; sedan rakt åt väster till 6° 00′ V; sedan rakt åt norr till 47° 30′ N; sedan rakt åt väster till 8° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion VIII d 1

Den del av sektion VIII d som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

48.00 N

11.00 V

48.00 N

10.64 V

47.77 N

10.37 V

47.45 N

09.89 V

46.88 N

09.62 V

46.34 N

10.95 V

46.32 N

11.00 V

48.00 N

11.00 V

| — | ICES statistiska delsektion VIII d 2

  Den del av sektion VIII d som inte tillhör delsektion VIII d 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion VIII d 2

Den del av sektion VIII d som inte tillhör delsektion VIII d 1.

| — | ICES statistiska sektion VIII e

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 48° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 43° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion VIII e 1

  Den del av sektion VIII e som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 V |
| 48.00 N | 18.00 V |
| 48.00 N | 11.00 V |
| 46.32 N | 11.00 V |
| 44.72 N | 13.31 V |
| 44.07 N | 13.49 V |
| 43.00 N | 13.80 V |

—

ICES statistiska sektion VIII e

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 48° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 43° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion VIII e 1

Den del av sektion VIII e som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

43.00 N

18.00 V

48.00 N

18.00 V

48.00 N

11.00 V

46.32 N

11.00 V

44.72 N

13.31 V

44.07 N

13.49 V

43.00 N

13.80 V

| — | ICES statistiska delsektion VIII e 2

  Den del av sektion VIII e som inte tillhör delsektion VIII e 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion VIII e 2

Den del av sektion VIII e som inte tillhör delsektion VIII e 1.

ICES statistiska delområde IX

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Spaniens nordvästkust vid 43° 00′ N; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till en punkt vid 5° 36′ V på Spaniens södra kust (näset vid Punta Marroqui); sedan åt nordväst längs Spaniens sydvästra kust, Portugals kust och Spaniens nordvästra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion IX a

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Spaniens nordvästra kust vid 43° 00′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till en punkt vid 5° 36′ V på Spaniens södra kust (näset vid Punta Marroqui); sedan åt nordväst längs Spaniens sydvästra kust, Portugals kust och Spaniens nordvästra kust till utgångspunkten. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion IX a

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Spaniens nordvästra kust vid 43° 00′ N; sedan rakt åt väster till 11° 00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till en punkt vid 5° 36′ V på Spaniens södra kust (näset vid Punta Marroqui); sedan åt nordväst längs Spaniens sydvästra kust, Portugals kust och Spaniens nordvästra kust till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion IX b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 43° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion IX b 1

  Den del av sektion IX b som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 V |
| 43.00 N | 13.80 V |
| 42.88 N | 13.84 V |
| 42.04 N | 13.64 V |
| 41.38 N | 13.27 V |
| 41.13 N | 13.27 V |
| 40.06 N | 13.49 V |
| 38.75 N | 13.78 V |
| 38.17 N | 13.69 V |
| 36.03 N | 12.73 V |
| 36.04 N | 15.30 V |
| 36.02 N | 17.90 V |
| 36.00 N | 18.00 V |
| 43.00 N | 18.00 V |

—

ICES statistiska sektion IX b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 43° 00′ N, 11° 00′ V; sedan rakt åt väster till 18° 00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion IX b 1

Den del av sektion IX b som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

43.00 N

18.00 V

43.00 N

13.80 V

42.88 N

13.84 V

42.04 N

13.64 V

41.38 N

13.27 V

41.13 N

13.27 V

40.06 N

13.49 V

38.75 N

13.78 V

38.17 N

13.69 V

36.03 N

12.73 V

36.04 N

15.30 V

36.02 N

17.90 V

36.00 N

18.00 V

43.00 N

18.00 V

| — | ICES statistiska delsektion IX b 2

  Den del av sektion IX b som inte tillhör delsektion IX b 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion IX b 2

Den del av sektion IX b som inte tillhör delsektion IX b 1.

ICES statistiska delområde X

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 48° 00′ N, 18° 00′ V; sedan rakt åt väster till 42° 00′ V; sedan rakt åt söder till 36° 00′ N; sedan rakt åt öster till 18° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion X a

  Den del av delområde X som ligger söder om 43° N.






  — | ICES statistiska delsektion X a 1

  Den del av sektion X a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 N | 18.00 V |
| 36.00 N | 22.25 V |
| 37.58 N | 20.62 V |
| 39.16 N | 21.32 V |
| 40.97 N | 23.91 V |
| 41.35 N | 24.65 V |
| 41.91 N | 25.79 V |
| 42.34 N | 28.45 V |
| 42.05 N | 29.95 V |
| 41.02 N | 35.11 V |
| 40.04 N | 35.26 V |
| 38.74 N | 35.48 V |
| 36.03 N | 31.76 V |
| 36.00 N | 32.03 V |
| 36.00 N | 42.00 V |
| 43.00 N | 42.00 V |
| 43.00 N | 18.00 V |
| 36.00 N | 18.00 V |

—

ICES statistiska sektion X a

Den del av delområde X som ligger söder om 43° N.

—

ICES statistiska delsektion X a 1

Den del av sektion X a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

36.00 N

18.00 V

36.00 N

22.25 V

37.58 N

20.62 V

39.16 N

21.32 V

40.97 N

23.91 V

41.35 N

24.65 V

41.91 N

25.79 V

42.34 N

28.45 V

42.05 N

29.95 V

41.02 N

35.11 V

40.04 N

35.26 V

38.74 N

35.48 V

36.03 N

31.76 V

36.00 N

32.03 V

36.00 N

42.00 V

43.00 N

42.00 V

43.00 N

18.00 V

36.00 N

18.00 V

| — | ICES statistiska delsektion X a 2

  Den del av sektion X a som inte tillhör delsektion X a 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion X a 2

Den del av sektion X a som inte tillhör delsektion X a 1.

| — | ICES statistiska sektion X b

  Den del av delområde X som ligger norr om 43° N. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion X b

Den del av delområde X som ligger norr om 43° N.

ICES statistiska delområde XII

De vatten som begränsas av en linje från en punkt vid 62° 00′ N, 15° 00′ V; sedan rakt åt väster till 27° 00′ V; sedan rakt åt söder till 59° 00′ N; sedan rakt åt väster till 42° 00′ V; sedan rakt åt söder till 48° 00′ N; sedan rakt åt öster till 18° 00′ V; sedan rakt åt norr till 60° 00′ N; sedan rakt åt öster till 15° 00′ V; sedan åt norr till utgångspunkten.

| — | ICES statistiska sektion XII a

  Den del av delområde XII som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 42.00 V |
| 52.50 N | 42.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 15.00 V |

—

ICES statistiska sektion XII a

Den del av delområde XII som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

62.00 N

15.00 V

62.00 N

27.00 V

59.00 N

27.00 V

59.00 N

42.00 V

52.50 N

42.00 V

52.50 N

18.00 V

54.50 N

18.00 V

54.50 N

24.00 V

60.00 N

24.00 V

60.00 N

18.00 V

60.00 N

15.00 V

62.00 N

15.00 V

| — | ICES statistiska delsektion XII a 1

  Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 V |
| 56.55 N | 42.00 V |
| 56.64 N | 41.50 V |
| 56.75 N | 41.00 V |
| 56.88 N | 40.50 V |
| 57.03 N | 40.00 V |
| 57.20 N | 39.50 V |
| 57.37 N | 39.00 V |
| 57.62 N | 38.50 V |
| 57.78 N | 38.25 V |
| 57.97 N | 38.00 V |
| 58.26 N | 37.50 V |
| 58.50 N | 37.20 V |
| 58.63 N | 37.00 V |
| 59.00 N | 36.77 V |
| 59.00 N | 27.00 V |
| 60.85 N | 27.00 V |
| 60.69 N | 26.46 V |
| 60.45 N | 25.09 V |
| 60.37 N | 23.96 V |
| 60.22 N | 23.27 V |
| 60.02 N | 21.76 V |
| 60.00 N | 20.55 V |
| 60.05 N | 18.65 V |
| 60.08 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 24.00 V |
| 54.50 N | 24.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 42.00 V |

—

ICES statistiska delsektion XII a 1

Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

52.50 N

42.00 V

56.55 N

42.00 V

56.64 N

41.50 V

56.75 N

41.00 V

56.88 N

40.50 V

57.03 N

40.00 V

57.20 N

39.50 V

57.37 N

39.00 V

57.62 N

38.50 V

57.78 N

38.25 V

57.97 N

38.00 V

58.26 N

37.50 V

58.50 N

37.20 V

58.63 N

37.00 V

59.00 N

36.77 V

59.00 N

27.00 V

60.85 N

27.00 V

60.69 N

26.46 V

60.45 N

25.09 V

60.37 N

23.96 V

60.22 N

23.27 V

60.02 N

21.76 V

60.00 N

20.55 V

60.05 N

18.65 V

60.08 N

18.00 V

60.00 N

18.00 V

60.00 N

24.00 V

54.50 N

24.00 V

54.50 N

18.00 V

52.50 N

18.00 V

52.50 N

42.00 V

| — | ICES statistiska delsektion XII a 2

  Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 20.55 V |
| 60.00 N | 15.00 V |
| 60.49 N | 15.00 V |
| 60.44 N | 15.22 V |
| 60.11 N | 17.32 V |
| 60.05 N | 18.65 V |
| 60.00 N | 20.55 V |

—

ICES statistiska delsektion XII a 2

Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

60.00 N

20.55 V

60.00 N

15.00 V

60.49 N

15.00 V

60.44 N

15.22 V

60.11 N

17.32 V

60.05 N

18.65 V

60.00 N

20.55 V

| — | ICES statistiska delsektion XII a 3

  Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 59.00 N | 42.00 V |
| 56.55 N | 42.00 V |
| 56.64 N | 41.50 V |
| 56.75 N | 41.00 V |
| 56.88 N | 40.50 V |
| 57.03 N | 40.00 V |
| 57.20 N | 39.50 V |
| 57.37 N | 39.00 V |
| 57.62 N | 38.50 V |
| 57.78 N | 38.25 V |
| 57.97 N | 38.00 V |
| 58.26 N | 37.50 V |
| 58.63 N | 37.00 V |
| 59.00 N | 36.77 V |
| 59.00 N | 42.00 V |

—

ICES statistiska delsektion XII a 3

Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

59.00 N

42.00 V

56.55 N

42.00 V

56.64 N

41.50 V

56.75 N

41.00 V

56.88 N

40.50 V

57.03 N

40.00 V

57.20 N

39.50 V

57.37 N

39.00 V

57.62 N

38.50 V

57.78 N

38.25 V

57.97 N

38.00 V

58.26 N

37.50 V

58.63 N

37.00 V

59.00 N

36.77 V

59.00 N

42.00 V

| — | ICES statistiska delsektion XII a 4

  Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 27.00 V |
| 60.85 N | 27.00 V |
| 60.69 N | 26.46 V |
| 60.45 N | 25.09 V |
| 60.37 N | 23.96 V |
| 60.22 N | 23.27 V |
| 60.02 N | 21.76 V |
| 60.00 N | 20.55 V |
| 60.05 N | 18.65 V |
| 60.11 N | 17.32 V |
| 60.44 N | 15.22 V |
| 60.49 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 27.00 V |

—

ICES statistiska delsektion XII a 4

Den del av sektion XII a som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

62.00 N

27.00 V

60.85 N

27.00 V

60.69 N

26.46 V

60.45 N

25.09 V

60.37 N

23.96 V

60.22 N

23.27 V

60.02 N

21.76 V

60.00 N

20.55 V

60.05 N

18.65 V

60.11 N

17.32 V

60.44 N

15.22 V

60.49 N

15.00 V

62.00 N

15.00 V

62.00 N

27.00 V

| — | ICES statistiska sektion XII b

  Den del av delområde XII som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |

—

ICES statistiska sektion XII b

Den del av delområde XII som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

60.00 N

18.00 V

54.50 N

18.00 V

54.50 N

24.00 V

60.00 N

24.00 V

60.00 N

18.00 V

| — | ICES statistiska sektion XII c

  Den del av delområde XII som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 V |
| 48.00 N | 42.00 V |
| 48.00 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 42.00 V |

—

ICES statistiska sektion XII c

Den del av delområde XII som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

52.50 N

42.00 V

48.00 N

42.00 V

48.00 N

18.00 V

52.50 N

18.00 V

52.50 N

42.00 V

ICES statistiska delområde XIV

De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 40° 00′ V till Grönlands norra kust; sedan åt öster och söder längs Grönlands kust till en punkt vid 44° 00′ V; sedan rakt åt söder till 59° 00′ N; sedan rakt åt öster till 27° 00′ V; sedan rakt åt norr till 68° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.

| — | ICES statistiska sektion XIV a

  De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 40° 00′ V till Grönlands norra kust; sedan åt öster och söder längs Grönlands kust till en punkt vid Kap Savary på 68° 30′ N; sedan rakt åt söder längs meridianen 27° 00′ V till 68° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska sektion XIV a

De vatten som begränsas av en linje från den geografiska nordpolen längs meridianen 40° 00′ V till Grönlands norra kust; sedan åt öster och söder längs Grönlands kust till en punkt vid Kap Savary på 68° 30′ N; sedan rakt åt söder längs meridianen 27° 00′ V till 68° 00′ N; sedan rakt åt öster till 11° 00′ V; sedan rakt åt norr till den geografiska nordpolen.

| — | ICES statistiska sektion XIV b

  De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Grönlands sydkust vid 44° 00′ V; sedan rakt åt söder till 59° 00′ N; sedan rakt åt öster till 27° 00′ V; sedan rakt norrut till en punkt vid Kap Savary på 68° 30′ N; sedan åt sydväst längs Grönlands kust till utgångspunkten.






  — | ICES statistiska delsektion XIV b 1

  Den del av sektion XIV b som omges av en linje som förbinder följande koordinater:






  Latitud | Longitud |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 36.77 V |
| 59.35 N | 36.50 V |
| 59.50 N | 36.35 V |
| 59.75 N | 36.16 V |
| 60.00 N | 35.96 V |
| 60.25 N | 35.76 V |
| 60.55 N | 35.50 V |
| 60.75 N | 35.37 V |
| 61.00 N | 35.15 V |
| 61.25 N | 34.97 V |
| 61.50 N | 34.65 V |
| 61.60 N | 34.50 V |
| 61.75 N | 34.31 V |
| 61.98 N | 34.00 V |
| 62.25 N | 33.70 V |
| 62.45 N | 33.53 V |
| 62.50 N | 33.27 V |
| 62.56 N | 33.00 V |
| 62.69 N | 32.50 V |
| 62.75 N | 32.30 V |
| 62.87 N | 32.00 V |
| 63.03 N | 31.50 V |
| 63.25 N | 31.00 V |
| 63.31 N | 30.86 V |
| 63.00 N | 30.61 V |
| 62.23 N | 29.87 V |
| 61.79 N | 29.25 V |
| 61.44 N | 28.61 V |
| 61.06 N | 27.69 V |
| 60.85 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 27.00 V |

—

ICES statistiska sektion XIV b

De vatten som begränsas av en linje från en punkt på Grönlands sydkust vid 44° 00′ V; sedan rakt åt söder till 59° 00′ N; sedan rakt åt öster till 27° 00′ V; sedan rakt norrut till en punkt vid Kap Savary på 68° 30′ N; sedan åt sydväst längs Grönlands kust till utgångspunkten.

—

ICES statistiska delsektion XIV b 1

Den del av sektion XIV b som omges av en linje som förbinder följande koordinater:

Latitud

Longitud

59.00 N

27.00 V

59.00 N

36.77 V

59.35 N

36.50 V

59.50 N

36.35 V

59.75 N

36.16 V

60.00 N

35.96 V

60.25 N

35.76 V

60.55 N

35.50 V

60.75 N

35.37 V

61.00 N

35.15 V

61.25 N

34.97 V

61.50 N

34.65 V

61.60 N

34.50 V

61.75 N

34.31 V

61.98 N

34.00 V

62.25 N

33.70 V

62.45 N

33.53 V

62.50 N

33.27 V

62.56 N

33.00 V

62.69 N

32.50 V

62.75 N

32.30 V

62.87 N

32.00 V

63.03 N

31.50 V

63.25 N

31.00 V

63.31 N

30.86 V

63.00 N

30.61 V

62.23 N

29.87 V

61.79 N

29.25 V

61.44 N

28.61 V

61.06 N

27.69 V

60.85 N

27.00 V

59.00 N

27.00 V

| — | ICES statistiska delsektion XIV a 2

  Den del av sektion XIV b som inte tillhör delsektion XIV b 1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiska delsektion XIV a 2

Den del av sektion XIV b som inte tillhör delsektion XIV b 1.

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 449/2005

av den 18 mars 2005

om undantag från förordning (EG) nr 174/1999 när det gäller giltighetstiden för exportlicenser inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.14 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 av den 26 januari 1999 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 804/68 i fråga om exportlicenser och exportbidrag inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (2) fastställs giltighetstiden för exportlicenser. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 174/1999 av den 26 januari 1999 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 804/68 i fråga om exportlicenser och exportbidrag inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (2) fastställs giltighetstiden för exportlicenser.

| (2) | Ryska federationen har infört nya krav när det gäller godkännandet av mjölkbearbetningsanläggningar i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (nedan kallade ”de nya medlemsstaterna”) som exporterar till Ryssland. |
| --- | --- |

(2)

Ryska federationen har infört nya krav när det gäller godkännandet av mjölkbearbetningsanläggningar i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (nedan kallade ”de nya medlemsstaterna”) som exporterar till Ryssland.

| (3) | Trots de ryska veterinärmyndigheternas kontroller av mjölkbearbetningsanläggningar de senaste månaderna har de ryska myndigheterna ännu inte sänt någon förteckning över godkända anläggningar till de behöriga myndigheterna i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Trots de ryska veterinärmyndigheternas kontroller av mjölkbearbetningsanläggningar de senaste månaderna har de ryska myndigheterna ännu inte sänt någon förteckning över godkända anläggningar till de behöriga myndigheterna i de nya medlemsstaterna.

| (4) | Många aktörer, som förväntar sig att deras anläggningar kommer att godkännas eftersom de uppfyller kraven i rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter (3), har fortlöpande fortsatt att ansöka om exportlicenser för att kunna uppehålla sitt normala handelsutbyte med Ryssland. De kommer dock inte att kunna utnyttja dessa licenser innan giltighetstiden löper ut. |
| --- | --- |

(4)

Många aktörer, som förväntar sig att deras anläggningar kommer att godkännas eftersom de uppfyller kraven i rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter (3), har fortlöpande fortsatt att ansöka om exportlicenser för att kunna uppehålla sitt normala handelsutbyte med Ryssland. De kommer dock inte att kunna utnyttja dessa licenser innan giltighetstiden löper ut.

| (5) | De nya ryska godkännandekraven medför att exportörer från gemenskapen senast från och med den 1 januari 2005 skall ha intyg före export på att djur och animaliska produkter, som har sitt ursprung i en annan medlemsstat än den exporterande medlemsstaten, och som ingår i slutprodukten, uppfyller kraven i veterinär- och hygienlagstiftningen. |
| --- | --- |

(5)

De nya ryska godkännandekraven medför att exportörer från gemenskapen senast från och med den 1 januari 2005 skall ha intyg före export på att djur och animaliska produkter, som har sitt ursprung i en annan medlemsstat än den exporterande medlemsstaten, och som ingår i slutprodukten, uppfyller kraven i veterinär- och hygienlagstiftningen.

| (6) | Eftersom det krävs viss tid för att införa ett nytt administrativt system och lämpliga förfaranden mellan medlemsstaterna när det gäller utfärdande och utbyte av sådana intyg före export, och eftersom systemet ännu inte är helt operativt i alla medlemsstater, kommer vissa exportörer inte att kunna utnyttja exportlicenser som löper ut den 31 januari 2005 på grund av att de saknar sådana intyg före export. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det krävs viss tid för att införa ett nytt administrativt system och lämpliga förfaranden mellan medlemsstaterna när det gäller utfärdande och utbyte av sådana intyg före export, och eftersom systemet ännu inte är helt operativt i alla medlemsstater, kommer vissa exportörer inte att kunna utnyttja exportlicenser som löper ut den 31 januari 2005 på grund av att de saknar sådana intyg före export.

| (7) | Det är under dessa omständigheter lämpligt att förlänga giltighetstiden för exportlicenser som utfärdades i juli, augusti, september, oktober och november 2004. |
| --- | --- |

(7)

Det är under dessa omständigheter lämpligt att förlänga giltighetstiden för exportlicenser som utfärdades i juli, augusti, september, oktober och november 2004.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 6 i förordning (EG) nr 174/1999 skall exportlicenser med förutfastställelse av bidraget, som har Ryssland som destination och som utfärdades i juli, augusti, september, oktober och november 2004, för de produkter som avses i led a–d i samma artikel, gälla fram till och med den 30 april 2005.

Artikel 2

På begäran av licensinnehavaren skall giltighetstiden för licenser enligt artikel 1 ändras av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas från och med den 1 juli 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 20, 27.1.1999, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2250/2004 (EUT L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

3

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 450/2005

av den 18 mars 2005

om bevis för att mjölk och mjölkprodukter tullbehandlats för import i tredje land i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.10 tredje strecksatsen i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 31.10 tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1255/1999 skall exportbidraget, när det gäller differentierade bidrag, utbetalas efter framläggande av bevis för att produkterna har nått den bestämmelseort som anges i licensen eller annan bestämmelseort för vilken ett exportbidrag har fastställts. Undantag från denna bestämmelse får dock göras i enlighet med förfarandet i artikel 42 i förordningen, förutsatt att det fastställs villkor för att motsvarande garantier lämnas. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 31.10 tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1255/1999 skall exportbidraget, när det gäller differentierade bidrag, utbetalas efter framläggande av bevis för att produkterna har nått den bestämmelseort som anges i licensen eller annan bestämmelseort för vilken ett exportbidrag har fastställts. Undantag från denna bestämmelse får dock göras i enlighet med förfarandet i artikel 42 i förordningen, förutsatt att det fastställs villkor för att motsvarande garantier lämnas.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 351/2004 av den 26 februari 2004 om fastställande av exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter (2) skall exportbidragen för samtliga mjölkprodukter differentieras beroende på bestämmelseort från och med den 27 februari 2004. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 351/2004 av den 26 februari 2004 om fastställande av exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter (2) skall exportbidragen för samtliga mjölkprodukter differentieras beroende på bestämmelseort från och med den 27 februari 2004.

| (3) | I artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (3), anges vilka dokument som kan tjäna som bevis för att tullbehandling för import genomförts i tredje land i de fall då bidragssatsen varierar beroende på bestämmelseort. Enligt denna artikel får kommissionen i särskilda fall, som måste specificeras, besluta att importbevis som avses i artikeln får anses ha lagts fram genom uppvisande av ett visst dokument eller på annat sätt. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter (3), anges vilka dokument som kan tjäna som bevis för att tullbehandling för import genomförts i tredje land i de fall då bidragssatsen varierar beroende på bestämmelseort. Enligt denna artikel får kommissionen i särskilda fall, som måste specificeras, besluta att importbevis som avses i artikeln får anses ha lagts fram genom uppvisande av ett visst dokument eller på annat sätt.

| (4) | För att utbetalning av exportbidragen skall uppfylla kraven i artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999 krävs genomgripande förändringar av administrativa förfaranden, både hos nationella myndigheter och hos exportörer, och detta medför administrativa följder och innebär en betydande ekonomisk börda. I vissa länder kan framläggandet av de bevis som avses i artikel 16 i samma förordning vara förenat med stora administrativa problem. |
| --- | --- |

(4)

För att utbetalning av exportbidragen skall uppfylla kraven i artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999 krävs genomgripande förändringar av administrativa förfaranden, både hos nationella myndigheter och hos exportörer, och detta medför administrativa följder och innebär en betydande ekonomisk börda. I vissa länder kan framläggandet av de bevis som avses i artikel 16 i samma förordning vara förenat med stora administrativa problem.

| (5) | För att minska den ekonomiska och administrativa bördan för exportörer, och för att ge myndigheter och exportörer möjlighet att inrätta det nya systemet för de aktuella produkterna och att införa de förfaranden som krävs för ett smidigt fullgörande av alla nödvändiga formaliteter, infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 519/2004 av den 19 mars 2004 om undantag från förordning (EG) nr 800/1999 i fråga om export av mjölk och mjölkprodukter (4) en övergångsperiod med enklare regler för framläggandet av bevis för att en produkt har tullbehandlats för import. Dessa bestämmelser upphör att gälla den 31 december 2004. |
| --- | --- |

(5)

För att minska den ekonomiska och administrativa bördan för exportörer, och för att ge myndigheter och exportörer möjlighet att inrätta det nya systemet för de aktuella produkterna och att införa de förfaranden som krävs för ett smidigt fullgörande av alla nödvändiga formaliteter, infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 519/2004 av den 19 mars 2004 om undantag från förordning (EG) nr 800/1999 i fråga om export av mjölk och mjölkprodukter (4) en övergångsperiod med enklare regler för framläggandet av bevis för att en produkt har tullbehandlats för import. Dessa bestämmelser upphör att gälla den 31 december 2004.

| (6) | I många av bestämmelseländerna saknas det dock fortfarande erforderliga förfaranden och tillräckliga resurser för att tillhandahålla erforderliga dokument. I syfte att undvika att exportörer inte beviljas exportbidrag på grund av bristande administrativa förfaranden i tredje land, är det nödvändigt att fortsätta med en övergångsordning för år 2005. På grundval av erfarenheter från tillämpningen av förordning (EG) nr 519/2004, bör den övergångsordning som införs genom den förordningen anpassas i syfte att möjliggöra framläggande av kompletterande dokument. |
| --- | --- |

(6)

I många av bestämmelseländerna saknas det dock fortfarande erforderliga förfaranden och tillräckliga resurser för att tillhandahålla erforderliga dokument. I syfte att undvika att exportörer inte beviljas exportbidrag på grund av bristande administrativa förfaranden i tredje land, är det nödvändigt att fortsätta med en övergångsordning för år 2005. På grundval av erfarenheter från tillämpningen av förordning (EG) nr 519/2004, bör den övergångsordning som införs genom den förordningen anpassas i syfte att möjliggöra framläggande av kompletterande dokument.

| (7) | Det är på sin plats att påminna om att bestämmelserna i artikel 20 i förordning (EG) nr 800/1999 ger de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna rätt att för samtliga bidrag, om det råder något tvivel om de exporterade produkternas bestämmelseort, kräva att det läggs fram ytterligare bevis som – på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsställande sätt – styrker att produkterna faktiskt har släppts ut på marknaden i det importerande tredje landet. |
| --- | --- |

(7)

Det är på sin plats att påminna om att bestämmelserna i artikel 20 i förordning (EG) nr 800/1999 ger de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna rätt att för samtliga bidrag, om det råder något tvivel om de exporterade produkternas bestämmelseort, kräva att det läggs fram ytterligare bevis som – på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsställande sätt – styrker att produkterna faktiskt har släppts ut på marknaden i det importerande tredje landet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Om en exportör vid export i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1255/1999 av produkter enligt KN-koderna 0401–0405 inte kan lägga fram de bevis som avses i artikel 16.1 och 16.2 i förordning (EG) nr 800/1999, skall produkterna, genom undantag från den artikeln, anses ha importerats till tredje land i och med att följande tre dokument läggs fram:

| a) | en kopia av transportdokumentet, |
| --- | --- |

a)

en kopia av transportdokumentet,

| b) | ett intyg om att produkten har lossats, upprättat av en officiell myndighet i det tredje landet i fråga, av en medlemsstats officiella myndigheter som är etablerade i bestämmelselandet, eller av ett internationellt övervakningsorgan som är godkänt i enlighet med artikel 16a–f i förordning (EG) nr 800/1999; intyget skall bekräfta att produkten har lämnat lossningsplatsen eller åtminstone att produkten, så vitt känt för den myndighet eller det organ som utfärdar intyget, efter lossningen inte har lastats för återexport, |
| --- | --- |

b)

ett intyg om att produkten har lossats, upprättat av en officiell myndighet i det tredje landet i fråga, av en medlemsstats officiella myndigheter som är etablerade i bestämmelselandet, eller av ett internationellt övervakningsorgan som är godkänt i enlighet med artikel 16a–f i förordning (EG) nr 800/1999; intyget skall bekräfta att produkten har lämnat lossningsplatsen eller åtminstone att produkten, så vitt känt för den myndighet eller det organ som utfärdar intyget, efter lossningen inte har lastats för återexport,

| c) | ett bankdokument, utfärdat av ett godkänt kreditinstitut som är etablerat inom gemenskapen, som intygar att exportörens konto hos kreditinstitutet har krediterats betalningen för den aktuella exporten; alternativt kan ett betalningsbevis läggas fram. |
| --- | --- |

c)

ett bankdokument, utfärdat av ett godkänt kreditinstitut som är etablerat inom gemenskapen, som intygar att exportörens konto hos kreditinstitutet har krediterats betalningen för den aktuella exporten; alternativt kan ett betalningsbevis läggas fram.

2.   Vid tillämpning av artikel 20 i förordning (EG) nr 800/1999 skall medlemsstaterna beakta de bestämmelser som fastläggs i punkt 1.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas på exportdeklarationer som godkänns från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 60, 27.2.2004, s. 46.

2

(3)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 671/2004 (EUT L 105, 14.4.2004, s. 5).

3

(4)  EGT L 83, 20.3.2004, s. 4.

4

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 451/2005

av den 18 mars 2005

om importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2286/2002 av den 10 december 2002 om den ordning som skall gälla för jordbruksprodukter och varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter med ursprung i stater i Afrika, Västindien eller Stilla havet (AVS) och om upphävande av förordning (EG) nr 1706/98 (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2247/2003 av den 19 december 2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter inom sektorn för nötkött för rådets förordning (EG) nr 2286/2002 om ordningar för jordbruksprodukter och varor som framställts genom bearbetning av jordbruksprodukter med ursprung i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS-staterna) (3), särskilt artikel 5 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 1 i förordning (EG) nr 2247/2003 är det möjligt att utfärda importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia. Importen får dock inte överstiga de kvantiteter som är fastställda för vart och ett av dessa exporterande tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 1 i förordning (EG) nr 2247/2003 är det möjligt att utfärda importlicenser för nötköttsprodukter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia. Importen får dock inte överstiga de kvantiteter som är fastställda för vart och ett av dessa exporterande tredjeländer.

| (2) | De licensansökningar som ingivits från den 1 till och med den 10 mars 2005, uttryckta i urbenat kött, i enlighet med förordning (EG) nr 2247/2003, överstiger för produkter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia inte de tillgängliga kvantiteterna för dessa länder. Det är därför möjligt att utfärda importlicenser för de kvantiteter som det har ansökts om licens för. |
| --- | --- |

(2)

De licensansökningar som ingivits från den 1 till och med den 10 mars 2005, uttryckta i urbenat kött, i enlighet med förordning (EG) nr 2247/2003, överstiger för produkter med ursprung i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe och Namibia inte de tillgängliga kvantiteterna för dessa länder. Det är därför möjligt att utfärda importlicenser för de kvantiteter som det har ansökts om licens för.

| (3) | De kvantiteter för vilka det kan ansökas om licenser från och med den 1 april 2005 bör fastställas inom ramarna för den totala kvantiteten på 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter för vilka det kan ansökas om licenser från och med den 1 april 2005 bör fastställas inom ramarna för den totala kvantiteten på 52 100 t.

| (4) | Det bör understrykas att denna förordning inte påverkar rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får och getter, svin och färskt kött eller köttprodukter (4). |
| --- | --- |

(4)

Det bör understrykas att denna förordning inte påverkar rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får och getter, svin och färskt kött eller köttprodukter (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande medlemsstater skall den 21 mars 2005 utfärda importlicenser för nötköttsprodukter, uttryckta i urbenat kött, med ursprung i vissa AVS-stater, för nedanstående kvantiteter och ursprungsländer:

| | Förenade kungariket:






  — | 300 t med ursprung i Botswana, |
| --- | --- | --- |

Förenade kungariket:

—

300 t med ursprung i Botswana,

| — | 10 t med ursprung i Swaziland, |
| --- | --- |

—

10 t med ursprung i Swaziland,

| — | 550 t med ursprung i Namibia. |
| --- | --- |

—

550 t med ursprung i Namibia.

Artikel 2

Licensansökningar kan, i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2247/2003, inges under loppet av de tio första dagarna i april 2005 för följande kvantiteter urbenat kött:

| Botswana: | 17 236 t |
| --- | --- |
| Kenya: | 142 t |
| Madagaskar: | 7 579 t |
| Swaziland: | 3 337 t |
| Zimbabwe: | 9 100 t |
| Namibia: | 11 350 t |

Botswana:

17 236 t

Kenya:

142 t

Madagaskar:

7 579 t

Swaziland:

3 337 t

Zimbabwe:

9 100 t

Namibia:

11 350 t

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 21 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1899/2004 (EUT L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EGT L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  EUT L 333, 20.12.2003, s. 37. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1118/2004 (EUT L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  EGT L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 452/2005

av den 18 mars 2005

om fastställande av i vilken utsträckning ansökningar som lämnats in i mars 2005 om importlicenser för vissa grisköttsprodukter i enlighet med den ordning som fastställs i avtalen mellan gemenskapen samt Bulgarien och Rumänien kan godkännas

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1898/97 av den 29 september 1997 om närmare bestämmelser för tillämpningen inom grisköttssektorn som fastställs inom ramen för Europaavtalen med Bulgarien, Tjeckien, Slovakien, Rumänien, Polen och Ungern (1), särskilt artikel 4.5 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för perioden 1 april–30 juni 2005 underskrider eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna varför dessa kan godkännas i sin helhet. |
| --- | --- |

(1)

Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för perioden 1 april–30 juni 2005 underskrider eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna varför dessa kan godkännas i sin helhet.

| (2) | Det är lämpligt att uppmärksamma aktörerna på att licenserna endast får användas för produkter som uppfyller samtliga för närvarande gällande veterinärbestämmelser i gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Det är lämpligt att uppmärksamma aktörerna på att licenserna endast får användas för produkter som uppfyller samtliga för närvarande gällande veterinärbestämmelser i gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Ansökningar om importlicenser för perioden 1 april–30 juni 2005 som har lämnats in i enlighet med förordning (EG) nr 1898/97 skall behandlas så som anges i bilagan.

2.   Licenser får endast användas för de produkter som uppfyller samtliga för närvarande gällande veterinärbestämmelser i gemenskapen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 267, 30.9.1997, s. 58. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 333/2004 (EGT L 60, 27.2.2004, s. 12).

1

---

BILAGA

| Gruppnummer | Andel beviljade ansökningar om importlicenser som inlämnats under perioden 1 april–30 juni 2005 (i procent) |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Gruppnummer

Andel beviljade ansökningar om importlicenser som inlämnats under perioden 1 april–30 juni 2005 (i procent)

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 453/2005

av den 18 mars 2005

om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i mars 2005 skall beviljas för vissa produkter inom grisköttssektorn inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 774/94 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter för griskött och vissa andra jordbruksprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1432/94 av den 22 juni 1994 om tillämpningsföreskrifter för griskött till den importordning som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 774/94 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter för griskött och vissa andra jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 4.4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för andra kvartalet 2005 är mindre än de tillgängliga kvantiteterna och kan därför godkännas i sin helhet. |
| --- | --- |

(1)

Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för andra kvartalet 2005 är mindre än de tillgängliga kvantiteterna och kan därför godkännas i sin helhet.

| (2) | Det är nödvändigt att fastställa hur mycket gränsen får överskridas under följande period. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att fastställa hur mycket gränsen får överskridas under följande period.

| (3) | Det är lämpligt att göra aktörerna uppmärksamma på att licenserna bara får användas för produkter som uppfyller alla de veterinärmedicinska bestämmelser som för närvarande är i kraft i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Det är lämpligt att göra aktörerna uppmärksamma på att licenserna bara får användas för produkter som uppfyller alla de veterinärmedicinska bestämmelser som för närvarande är i kraft i gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De ansökningar om importlicens som inlämnas under perioden 1 april–30 juni 2005 beviljas i enlighet med förordning (EG) nr 1432/94 och i den utsträckning som anges i bilaga I.

2.   Under perioden 1 juli–30 september 2005 kan ansökningar om importlicens inlämnas för den kvantitet som anges i bilaga II i denna förordning, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1432/94.

3.   Licenserna får bara användas för produkter som uppfyller alla de veterinärmedicinska bestämmelser som för närvarande är i kraft i gemenskapen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 156, 23.6.1994, s. 14. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 332/2004 (EUT L 60, 27.2.2004, s. 10).

1

---

BILAGA I

| Grupp | Andel beviljade ansökningar om importlicens som inlämnats för perioden 1. april–30 juni 2005 |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Grupp

Andel beviljade ansökningar om importlicens som inlämnats för perioden 1. april–30 juni 2005

1

100,00

---

BILAGA II

| (t) |
| --- |
| Gruppnummer | Total tillgänglig kvantitet för perioden 1 juli–30 september 2005 |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Gruppnummer

Total tillgänglig kvantitet för perioden 1 juli–30 september 2005

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 454/2005

av den 18 mars 2005

om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i mars 2005 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 april–30 juni 2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1458/2003 av den 18 augusti 2003 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för griskött (1), särskilt artikel 5.6 i denna, och

av följande skäl:

Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för perioden 1 april–30 juni 2005 gäller kvantiteter som är mindre än de tillgängliga kvantiteterna och kan därför godkännas i sin helhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ansökningar om importlicens som inlämnas under perioden 1 april–30 juni 2005 beviljas i enlighet med förordning (EG) nr 1458/2003 och i den utsträckning som anges i bilaga.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 208, 19.8.2003, s. 3.

1

---

BILAGA

| Gruppnummer | Andel beviljande ansökningar om importlicens som inlämnas för perioden 1 april–30 juni 2005 (i procent) |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Gruppnummer

Andel beviljande ansökningar om importlicens som inlämnas för perioden 1 april–30 juni 2005 (i procent)

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 455/2005

av den 18 mars 2005

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 19,011 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 juli 2004

om stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn på Korsika under perioden 1986–1999

[delgivet med nr K(2004) 2585]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/238/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 21 maj 1996 ägde ett möte rum i Bryssel mellan representanter för Frankrike och kommissionen. Mötet gällde situationen i vissa verksamhetssektorer på Korsika, däribland fiskerinäringen. Kommissionen fick under detta möte veta att fiskerisektorn beviljats statligt stöd utan att detta stöd anmälts till kommissionen för granskning i enlighet med artikel 93 (nu artikel 88) i fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Den 21 maj 1996 ägde ett möte rum i Bryssel mellan representanter för Frankrike och kommissionen. Mötet gällde situationen i vissa verksamhetssektorer på Korsika, däribland fiskerinäringen. Kommissionen fick under detta möte veta att fiskerisektorn beviljats statligt stöd utan att detta stöd anmälts till kommissionen för granskning i enlighet med artikel 93 (nu artikel 88) i fördraget.

| (2) | Kommissionen uppmanade därför Frankrike, genom en skrivelse av den 14 juni 1996, att lämna ytterligare upplysningar om det aktuella stödet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen uppmanade därför Frankrike, genom en skrivelse av den 14 juni 1996, att lämna ytterligare upplysningar om det aktuella stödet.

| (3) | Genom en skrivelse av den 7 juli 1996 meddelade Frankrike kommissionen att man hade kontaktat de regionala myndigheterna på Korsika för att få fram de nödvändiga upplysningarna. Eftersom kommissionen inte mottagit dessa upplysningar skickade man ut en första påminnelse den 12 september 1996. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 7 juli 1996 meddelade Frankrike kommissionen att man hade kontaktat de regionala myndigheterna på Korsika för att få fram de nödvändiga upplysningarna. Eftersom kommissionen inte mottagit dessa upplysningar skickade man ut en första påminnelse den 12 september 1996.

| (4) | Genom en skrivelse av den 17 december 1996 översände Frankrike sedan vissa upplysningar angående det berörda stödet. Dessa upplysningar diariefördes den 6 januari 1997 under nummer NN 11/97 i registret över icke anmälda stöd. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 17 december 1996 översände Frankrike sedan vissa upplysningar angående det berörda stödet. Dessa upplysningar diariefördes den 6 januari 1997 under nummer NN 11/97 i registret över icke anmälda stöd.

| (5) | Efter att ha konstaterat att den inte förfogade över alla de uppgifter som var nödvändiga för att kunna bedöma den aktuella stödordningen bad kommissionen, genom en skrivelse av den 24 april 1997, om kompletterande uppgifter. Den erhöll vissa dokument genom skrivelser av den 3 december 1997 och den 11 augusti 1998. |
| --- | --- |

(5)

Efter att ha konstaterat att den inte förfogade över alla de uppgifter som var nödvändiga för att kunna bedöma den aktuella stödordningen bad kommissionen, genom en skrivelse av den 24 april 1997, om kompletterande uppgifter. Den erhöll vissa dokument genom skrivelser av den 3 december 1997 och den 11 augusti 1998.

| (6) | Kommissionen översände en ny begäran om kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 11 februari 1999. Därefter höll kommissionen ett möte den 22 februari 2000 med representanter för de regionala myndigheterna på Korsika. Efter detta möte sände kommissionen återigen en begäran till Frankrike med en förteckning över de uppgifter som den behövde för att kunna bedöma stödåtgärderna i fråga. Efter ytterligare två påminnelser inkom en stor del av de begärda upplysningarna till kommissionen genom en skrivelse av den 11 april 2001. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen översände en ny begäran om kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 11 februari 1999. Därefter höll kommissionen ett möte den 22 februari 2000 med representanter för de regionala myndigheterna på Korsika. Efter detta möte sände kommissionen återigen en begäran till Frankrike med en förteckning över de uppgifter som den behövde för att kunna bedöma stödåtgärderna i fråga. Efter ytterligare två påminnelser inkom en stor del av de begärda upplysningarna till kommissionen genom en skrivelse av den 11 april 2001.

| (7) | Kommissionen har dessutom fått kännedom om Franska nationalförsamlingens betänkande nr 1077, utarbetat av den undersökningskommission som tillsatts för att utreda användningen av allmänna medel och förvaltningen av offentliga myndigheter på Korsika (1) (nedan kallat ”Nationalförsamlingens betänkande”). Betänkandet offentliggjordes 1998 och behandlar det stöd som beviljades fiskeri- och vattenbrukssektorn år 1997 (se punkt I.C.1.b i nämnda betänkande). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har dessutom fått kännedom om Franska nationalförsamlingens betänkande nr 1077, utarbetat av den undersökningskommission som tillsatts för att utreda användningen av allmänna medel och förvaltningen av offentliga myndigheter på Korsika (1) (nedan kallat ”Nationalförsamlingens betänkande”). Betänkandet offentliggjordes 1998 och behandlar det stöd som beviljades fiskeri- och vattenbrukssektorn år 1997 (se punkt I.C.1.b i nämnda betänkande).

| (8) | Genom en skrivelse av den 30 oktober 2001 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende följande stödåtgärder som genomförts på Korsika:






  — | De stödåtgärder som avser förvärv av nya eller begagnade fartyg under hela perioden 1986–1999. |
| --- | --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 30 oktober 2001 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende följande stödåtgärder som genomförts på Korsika:

—

De stödåtgärder som avser förvärv av nya eller begagnade fartyg under hela perioden 1986–1999.

| — | De stödåtgärder som avser ombyggnad och utrustning av befintliga fartyg under perioden 1 januari 1987–28 oktober 1998, såvida dessa arbeten resulterat i en ökning av fartygets maskinstyrka. |
| --- | --- |

—

De stödåtgärder som avser ombyggnad och utrustning av befintliga fartyg under perioden 1 januari 1987–28 oktober 1998, såvida dessa arbeten resulterat i en ökning av fartygets maskinstyrka.

| (9) | I samma beslut meddelar kommissionen Frankrike att den beslutat anse stöd till ombyggnad och utrustning av fartyg som inte ökar fartygets maskinstyrka som förenligt med den gemensamma marknaden, liksom stöd till installation av utrustning på land som används av fiskare. |
| --- | --- |

(9)

I samma beslut meddelar kommissionen Frankrike att den beslutat anse stöd till ombyggnad och utrustning av fartyg som inte ökar fartygets maskinstyrka som förenligt med den gemensamma marknaden, liksom stöd till installation av utrustning på land som används av fiskare.

| (10) | Genom detta beslut uppfordrade kommissionen även Frankrike att tillhandahålla de upplysningar som kommissionen behövde för att granska stödet till vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

(10)

Genom detta beslut uppfordrade kommissionen även Frankrike att tillhandahålla de upplysningar som kommissionen behövde för att granska stödet till vattenbrukssektorn.

| (11) | Genom en skrivelse av den 21 december 2001 inkom Frankrike med sina synpunkter på det stöd för vilket det formella granskningsförfarandet inletts och tillhandahöll dessutom upplysningar om stödet till vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 21 december 2001 inkom Frankrike med sina synpunkter på det stöd för vilket det formella granskningsförfarandet inletts och tillhandahöll dessutom upplysningar om stödet till vattenbrukssektorn.

| (12) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Den har inte mottagit några synpunkter till följd av detta offentliggörande. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Den har inte mottagit några synpunkter till följd av detta offentliggörande.

II.   BESKRIVNING

| (13) | I detta beslut behandlas de stödåtgärder för vilka det formella granskningsförfarandet inletts och som kommissionen uppmanat Frankrike att tillhandahålla upplysningar om. Detta beslut avser alltså följande fyra typer av stöd:






  — | Stödet till förvärv av nya fartyg under perioden 1986–1999. |
| --- | --- | --- |

(13)

I detta beslut behandlas de stödåtgärder för vilka det formella granskningsförfarandet inletts och som kommissionen uppmanat Frankrike att tillhandahålla upplysningar om. Detta beslut avser alltså följande fyra typer av stöd:

—

Stödet till förvärv av nya fartyg under perioden 1986–1999.

| — | Stödet till modernisering och utrustning av befintliga fartyg under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, om de arbeten som utförts medfört en ökning av fartygets maskinstyrka. |
| --- | --- |

—

Stödet till modernisering och utrustning av befintliga fartyg under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, om de arbeten som utförts medfört en ökning av fartygets maskinstyrka.

| — | Stödet till inköp av begagnade fartyg under perioden 1986–1999. |
| --- | --- |

—

Stödet till inköp av begagnade fartyg under perioden 1986–1999.

| — | Stödet till vattenbrukssektorn under perioden 1994–1999. |
| --- | --- |

—

Stödet till vattenbrukssektorn under perioden 1994–1999.

| (14) | Stödet till fiskeflottan på Korsika infördes av Korsikas regionala församling som den 29 mars 1985, genom beslut nr 85/10a, antog en ”stödordning för modernisering av fiskeflottan”. Detta beslut ändrades vid flera tillfällen: beslut av den 30 november 1990 (nr 90/99), av den 19 december 1991 (nr 91/1032), av den 23 februari 1993 (nr 93/25), av den 9 mars 1995 (nr 95/16), av den 11 september 1995 (nr 95/79) och av den 11 april 1997 (nr 97/36). Frankrike har klargjort att sistnämnda beslut (nr 97/36) inte ändrats fram till slutet av programplaneringsperioden för det samlade programdokument för strukturfondsinsatser som gällde vid den aktuella tidpunkten, dvs. fram till och med den 31 december 1999. När det gäller stödet till vattenbrukssektorn har Frankrike förklarat att de regionala myndigheterna på Korsika hade tillämpat gemenskapens bestämmelser direkt, i enlighet med den stödguide (Guide des aides) som givits ut av l’Agence de Développement Economique de la Corse (ADEC, Byrån för Korsikas ekonomiska utveckling). Kommissionen har underrättats om innehållet i det avsnitt i stödguiden som behandlar fiskeri- och vattenbrukssektorn och som beskriver de stöd som kan beviljas. |
| --- | --- |

(14)

Stödet till fiskeflottan på Korsika infördes av Korsikas regionala församling som den 29 mars 1985, genom beslut nr 85/10a, antog en ”stödordning för modernisering av fiskeflottan”. Detta beslut ändrades vid flera tillfällen: beslut av den 30 november 1990 (nr 90/99), av den 19 december 1991 (nr 91/1032), av den 23 februari 1993 (nr 93/25), av den 9 mars 1995 (nr 95/16), av den 11 september 1995 (nr 95/79) och av den 11 april 1997 (nr 97/36). Frankrike har klargjort att sistnämnda beslut (nr 97/36) inte ändrats fram till slutet av programplaneringsperioden för det samlade programdokument för strukturfondsinsatser som gällde vid den aktuella tidpunkten, dvs. fram till och med den 31 december 1999. När det gäller stödet till vattenbrukssektorn har Frankrike förklarat att de regionala myndigheterna på Korsika hade tillämpat gemenskapens bestämmelser direkt, i enlighet med den stödguide (Guide des aides) som givits ut av l’Agence de Développement Economique de la Corse (ADEC, Byrån för Korsikas ekonomiska utveckling). Kommissionen har underrättats om innehållet i det avsnitt i stödguiden som behandlar fiskeri- och vattenbrukssektorn och som beskriver de stöd som kan beviljas.

| (15) | De aktuella stöden går tillbaka till 1985. I rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3) anges inte någon preskriptionstid för granskningen av olagligt stöd enligt artikel 1 f i samma förordning, dvs. stöd som genomförts utan att kommissionen fått tillfälle att yttra sig angående stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. I artikel 15 i nämnda förordning föreskrivs emellertid att en preskriptionstid på tio år skall gälla för kommissionens befogenheter att återkräva stöd och att preskriptionstiden skall börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren samt att preskriptionstiden skall avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen. Kommissionen anser följaktligen att det inte tjänar något till att granska de stöd som omfattas av denna preskriptionstid, dvs. de stöd som beviljats mer än tio år innan kommissionen vidtog någon åtgärd i de aktuella fallen. |
| --- | --- |

(15)

De aktuella stöden går tillbaka till 1985. I rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (3) anges inte någon preskriptionstid för granskningen av olagligt stöd enligt artikel 1 f i samma förordning, dvs. stöd som genomförts utan att kommissionen fått tillfälle att yttra sig angående stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. I artikel 15 i nämnda förordning föreskrivs emellertid att en preskriptionstid på tio år skall gälla för kommissionens befogenheter att återkräva stöd och att preskriptionstiden skall börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren samt att preskriptionstiden skall avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen. Kommissionen anser följaktligen att det inte tjänar något till att granska de stöd som omfattas av denna preskriptionstid, dvs. de stöd som beviljats mer än tio år innan kommissionen vidtog någon åtgärd i de aktuella fallen.

| (16) | Kommissionen anser att denna tidsfrist avbröts av den begäran om upplysningar som kommissionen riktade till Frankrike den 14 juni 1996. Preskriptionstiden gäller följaktligen för de stöd som mottagarna beviljades före den 14 juni 1986. Preskriptionstiden gäller således bl.a. stöd som beviljades av de regionala myndigheterna på Korsika före den 14 juni 1986, men som inte betalades ut till stödmottagarna förrän under efterföljande år, efter det att de stödberättigande investeringarna verkligen verkställts. I följande analys beaktar kommissionen alltså stöd som beviljades under perioden från och med den 14 juni 1986 till och med den 31 december 1999. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen anser att denna tidsfrist avbröts av den begäran om upplysningar som kommissionen riktade till Frankrike den 14 juni 1996. Preskriptionstiden gäller följaktligen för de stöd som mottagarna beviljades före den 14 juni 1986. Preskriptionstiden gäller således bl.a. stöd som beviljades av de regionala myndigheterna på Korsika före den 14 juni 1986, men som inte betalades ut till stödmottagarna förrän under efterföljande år, efter det att de stödberättigande investeringarna verkligen verkställts. I följande analys beaktar kommissionen alltså stöd som beviljades under perioden från och med den 14 juni 1986 till och med den 31 december 1999.

| (17) | Enligt beslut 85/10a från 1985 fick det beviljas stöd till inköp av fartyg kortare än 18 m avsedda för fiskerisektorn på Korsika förutsatt att dessa fartyg, utom i vissa undantagsfall, var byggda i Frankrike. Stödet uppgick till 20 % av inköpspriset och kunde höjas med 10 % om det rörde sig om ett startstöd (första inköp av ett nytt fartyg), och med ytterligare 10 % om fartyget var byggt på Korsika. För att främja den traditionella byggnationen av träfartyg på öns skeppsvarv kunde stödet dessutom ökas med 20 % av kostnaden för inköp av fartyget om man sökte den särskilda finansiering som var avsedd att främja träindustrin. Redaren själv skulle bidra med minst 10 %. |
| --- | --- |

(17)

Enligt beslut 85/10a från 1985 fick det beviljas stöd till inköp av fartyg kortare än 18 m avsedda för fiskerisektorn på Korsika förutsatt att dessa fartyg, utom i vissa undantagsfall, var byggda i Frankrike. Stödet uppgick till 20 % av inköpspriset och kunde höjas med 10 % om det rörde sig om ett startstöd (första inköp av ett nytt fartyg), och med ytterligare 10 % om fartyget var byggt på Korsika. För att främja den traditionella byggnationen av träfartyg på öns skeppsvarv kunde stödet dessutom ökas med 20 % av kostnaden för inköp av fartyget om man sökte den särskilda finansiering som var avsedd att främja träindustrin. Redaren själv skulle bidra med minst 10 %.

| (18) | Genom beslut nr 90/99 ändrades stödsatsen så att grundstödet höjdes från 20 % till 30 %. Tilläggsstödet på 20 % för träfartyg sänktes till 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Genom beslut nr 90/99 ändrades stödsatsen så att grundstödet höjdes från 20 % till 30 %. Tilläggsstödet på 20 % för träfartyg sänktes till 5 %.

| (19) | Genom beslut nr 95/16 ändrades stödsatsen på följande sätt: grundstödet bibehölls på 30 %, och det preciserades att den stödberättigande investeringen fick omfatta inköp av fartygsskrov, utrustning och 80 stycken nät (6 400 m). Stödet till förstagångsköpet förblev 10 %, och det särskilda stödet till fartyg byggda på Korsika sänktes från 10 % till 5 %, men kunde fortfarande höjas med 5 % för träfartyg. Kravet på att fartyget skulle vara byggt i Frankrike ströks. |
| --- | --- |

(19)

Genom beslut nr 95/16 ändrades stödsatsen på följande sätt: grundstödet bibehölls på 30 %, och det preciserades att den stödberättigande investeringen fick omfatta inköp av fartygsskrov, utrustning och 80 stycken nät (6 400 m). Stödet till förstagångsköpet förblev 10 %, och det särskilda stödet till fartyg byggda på Korsika sänktes från 10 % till 5 %, men kunde fortfarande höjas med 5 % för träfartyg. Kravet på att fartyget skulle vara byggt i Frankrike ströks.

| (20) | Genom beslut nr 95/79 begränsades stödet för inköp av nät till de fall då det rörde sig om ett förstagångsköp för den sökande. Stödet på 5 % för fartyg byggda i trä på ett korsikanskt skeppsvarv avskaffades likaså. |
| --- | --- |

(20)

Genom beslut nr 95/79 begränsades stödet för inköp av nät till de fall då det rörde sig om ett förstagångsköp för den sökande. Stödet på 5 % för fartyg byggda i trä på ett korsikanskt skeppsvarv avskaffades likaså.

| (21) | Beslut nr 97/36 medförde inte någon större ändring av ovannämnda bestämmelser. Kravet på att redaren själv skulle bidra med minst 10 % kvarstod. |
| --- | --- |

(21)

Beslut nr 97/36 medförde inte någon större ändring av ovannämnda bestämmelser. Kravet på att redaren själv skulle bidra med minst 10 % kvarstod.

| (22) | Enligt beslut nr 85/10a från 1985 berättigade ombyggnationer av fartyg kortare än 18 m till stöd om ombyggnationen uppgick till en kostnad på minst 25 000 franska franc och syftet var att avsevärt förbättra fiskemöjligheterna (trålvinsch, uppdragningsanordning för nät, ekolod, portalkran, navigationsutrustning, nättrumma etc.) eller göra det möjligt att kyl/frysförvara fisken eller förbättra framdrivningsmaskineriets energieffektivitet (dieselmotor med en styrka anpassad till fartygets storlek, propeller med variabel fartreglering, utloppsrör etc.). |
| --- | --- |

(22)

Enligt beslut nr 85/10a från 1985 berättigade ombyggnationer av fartyg kortare än 18 m till stöd om ombyggnationen uppgick till en kostnad på minst 25 000 franska franc och syftet var att avsevärt förbättra fiskemöjligheterna (trålvinsch, uppdragningsanordning för nät, ekolod, portalkran, navigationsutrustning, nättrumma etc.) eller göra det möjligt att kyl/frysförvara fisken eller förbättra framdrivningsmaskineriets energieffektivitet (dieselmotor med en styrka anpassad till fartygets storlek, propeller med variabel fartreglering, utloppsrör etc.).

| (23) | Stödet uppgick till 15 % av kostnaderna för denna utrustning. Genom beslut nr 93/25 höjdes denna nivå till 30 % av investeringskostnaden. |
| --- | --- |

(23)

Stödet uppgick till 15 % av kostnaderna för denna utrustning. Genom beslut nr 93/25 höjdes denna nivå till 30 % av investeringskostnaden.

| (24) | I beslut nr 95/79 ändrades inte stödsatsen, men det angavs särskilt att om redaren ansökte om bidrag från gemenskapen så skulle Korsikas bidrag beräknas efter stödsatserna i den tillämpliga gemenskapsförordningen. Den nedre gränsen för stödberättigande sänktes till 20 000 franska franc. I beslut nr 95/79 fastställdes det likaså att om ansökan om stöd till ombyggnad eller utrustning av ett fartyg lämnades in i samband med en nyetablering (en fiskares första inköp av ett nytt eller begagnat fartyg) kunde de 80 första näten subventioneras till en stödsats på 30 %. |
| --- | --- |

(24)

I beslut nr 95/79 ändrades inte stödsatsen, men det angavs särskilt att om redaren ansökte om bidrag från gemenskapen så skulle Korsikas bidrag beräknas efter stödsatserna i den tillämpliga gemenskapsförordningen. Den nedre gränsen för stödberättigande sänktes till 20 000 franska franc. I beslut nr 95/79 fastställdes det likaså att om ansökan om stöd till ombyggnad eller utrustning av ett fartyg lämnades in i samband med en nyetablering (en fiskares första inköp av ett nytt eller begagnat fartyg) kunde de 80 första näten subventioneras till en stödsats på 30 %.

| (25) | Enligt beslut nr 85/10a från 1985 kunde inköp av ett begagnat fartyg till en kostnad av minst 50 000 franska franc beviljas ett stöd motsvarande 10 % av det priset. Detta stöd kunde höjas med 5 % om det rörde sig om ett förstagångsköp. Köparen själv skulle bidra med minst 15 % av kostnaden för inköp av fartyget. |
| --- | --- |

(25)

Enligt beslut nr 85/10a från 1985 kunde inköp av ett begagnat fartyg till en kostnad av minst 50 000 franska franc beviljas ett stöd motsvarande 10 % av det priset. Detta stöd kunde höjas med 5 % om det rörde sig om ett förstagångsköp. Köparen själv skulle bidra med minst 15 % av kostnaden för inköp av fartyget.

| (26) | Genom beslut nr 91/1032 höjdes grundstödet från 10 % till 15 %. Genom beslut nr 95/16 höjdes denna sats till 20 % för fartyg som var mindre än 20 år gamla. |
| --- | --- |

(26)

Genom beslut nr 91/1032 höjdes grundstödet från 10 % till 15 %. Genom beslut nr 95/16 höjdes denna sats till 20 % för fartyg som var mindre än 20 år gamla.

| (27) | Stödet till vattenbrukssektorn fastställdes i programkontraktet mellan stat och region från 1994 samt i det samlade programplaneringsdokumentet för EU-stöd inom ramen för mål 1. Genomförandet av de projekt som medfinansierades av gemenskapen skedde i enlighet med bestämmelserna om Fonden för fiskets utveckling (FFU). |
| --- | --- |

(27)

Stödet till vattenbrukssektorn fastställdes i programkontraktet mellan stat och region från 1994 samt i det samlade programplaneringsdokumentet för EU-stöd inom ramen för mål 1. Genomförandet av de projekt som medfinansierades av gemenskapen skedde i enlighet med bestämmelserna om Fonden för fiskets utveckling (FFU).

| (28) | Stödet avsåg både kollektiva och enskilda investeringar. De kollektiva investeringarna gällde marknadsföring av fiskeprodukter och marknadsundersökningar samt tekniskt stöd till vattenbruksverksamhet. Investeringarna i företag syftade till att stärka vattenbruksföretagens konkurrenskraft och därigenom höja kvaliteten på de produkter som salufördes. Det rörde sig om investeringar som syftade till att uppfylla hygiennormerna och förbättra försäljningsvillkoren för sektorns produkter: förpackningsutrustning, lagringsutrymmen, servicefartyg, datautrustning, ismaskiner, kylvagnar etc. |
| --- | --- |

(28)

Stödet avsåg både kollektiva och enskilda investeringar. De kollektiva investeringarna gällde marknadsföring av fiskeprodukter och marknadsundersökningar samt tekniskt stöd till vattenbruksverksamhet. Investeringarna i företag syftade till att stärka vattenbruksföretagens konkurrenskraft och därigenom höja kvaliteten på de produkter som salufördes. Det rörde sig om investeringar som syftade till att uppfylla hygiennormerna och förbättra försäljningsvillkoren för sektorns produkter: förpackningsutrustning, lagringsutrymmen, servicefartyg, datautrustning, ismaskiner, kylvagnar etc.

| (29) | Stödbeloppet uppgick till högst 25 % av investeringsbeloppet för att ta hänsyn till ett eventuellt bidrag från FFU. |
| --- | --- |

(29)

Stödbeloppet uppgick till högst 25 % av investeringsbeloppet för att ta hänsyn till ett eventuellt bidrag från FFU.

III.   SKÄL TILL ATT DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLEDDES

| (30) | Då kommissionen beslutade inleda det formella granskningsförfarandet tog den hänsyn till de olika versionerna av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (nedan kallade ”riktlinjerna”). Enligt punkt 3.4 i riktlinjerna från 2001 (4), som är de riktlinjer som gäller för närvarande, skall olagligt stöd bedömas i enlighet med de riktlinjer som gäller när stödet beviljas. 1986 och 1987 gällde de riktlinjer som offentliggjordes 1985 (5). Sedan dess har följande riktlinjer gällt: för stöd som beviljades från och med den 1 januari 1989 gällde de riktlinjer som offentliggjordes 1988 (6), för stöd som beviljades från och med den 1 juli 1992 de riktlinjer som offentliggjordes 1992 (7), för stöd som beviljades från och med den 1 januari 1995 de riktlinjer som offentliggjordes 1994 (8) och för stöd som beviljades från och med den 1 januari 1997 de riktlinjer som offentliggjordes 1997 (9). |
| --- | --- |

(30)

Då kommissionen beslutade inleda det formella granskningsförfarandet tog den hänsyn till de olika versionerna av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (nedan kallade ”riktlinjerna”). Enligt punkt 3.4 i riktlinjerna från 2001 (4), som är de riktlinjer som gäller för närvarande, skall olagligt stöd bedömas i enlighet med de riktlinjer som gäller när stödet beviljas. 1986 och 1987 gällde de riktlinjer som offentliggjordes 1985 (5). Sedan dess har följande riktlinjer gällt: för stöd som beviljades från och med den 1 januari 1989 gällde de riktlinjer som offentliggjordes 1988 (6), för stöd som beviljades från och med den 1 juli 1992 de riktlinjer som offentliggjordes 1992 (7), för stöd som beviljades från och med den 1 januari 1995 de riktlinjer som offentliggjordes 1994 (8) och för stöd som beviljades från och med den 1 januari 1997 de riktlinjer som offentliggjordes 1997 (9).

| (31) | Kommissionen åberopade sig dessutom på rådets förordningar om gemenskapens strukturåtgärder inom fiskeri- och vattenbrukssektorn som dessa riktlinjer ständigt hänvisar till, särskilt när det gäller stödberättigande investeringar och tillåtna stödnivåer. Det rör sig om följande förordningar: rådets förordning (EEG) nr 2908/83 av den 4 oktober 1983 om gemenskapsåtgärder för att omstrukturera, modernisera och utveckla fiskerinäringen samt utveckla vattenbrukssektorn (10), rådets förordning (EEG) nr 4028/86 av den 18 december 1986 om gemenskapsåtgärder för att förbättra och anpassa fiskeri- och vattenbrukssektorernas struktur (11), rådets förordning (EG) nr 3699/93 av den 21 december 1993 om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter (12) samt rådets förordning (EG) nr 2468/98 av den 3 november 1998 om kriterier och förfarande för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning av avsättning av dess produkter (13). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen åberopade sig dessutom på rådets förordningar om gemenskapens strukturåtgärder inom fiskeri- och vattenbrukssektorn som dessa riktlinjer ständigt hänvisar till, särskilt när det gäller stödberättigande investeringar och tillåtna stödnivåer. Det rör sig om följande förordningar: rådets förordning (EEG) nr 2908/83 av den 4 oktober 1983 om gemenskapsåtgärder för att omstrukturera, modernisera och utveckla fiskerinäringen samt utveckla vattenbrukssektorn (10), rådets förordning (EEG) nr 4028/86 av den 18 december 1986 om gemenskapsåtgärder för att förbättra och anpassa fiskeri- och vattenbrukssektorernas struktur (11), rådets förordning (EG) nr 3699/93 av den 21 december 1993 om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter (12) samt rådets förordning (EG) nr 2468/98 av den 3 november 1998 om kriterier och förfarande för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning av avsättning av dess produkter (13).

| (32) | Kommissionen tvivlade på att dessa stödåtgärder var förenliga med den gemensamma marknaden och angav två skäl till detta. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen tvivlade på att dessa stödåtgärder var förenliga med den gemensamma marknaden och angav två skäl till detta.

| (33) | Med stöd av riktlinjerna påminde kommissionen för det första om att stöd till inköp av nya fartyg var förenligt med den gemensamma marknaden om det beviljats för investeringar som överensstämmer med målen för det fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan (FUP). Detta program innehåller en rad förpliktelser som medlemsstaten måste uppfylla, och dessutom anges de medel som är nödvändiga för att uppfylla dem, bl.a. en anpassning av varje medlemsstatsfiskeflottas kapacitet till de fiskeresurser som den berörda medlemsstaten förfogar över. Frankrike hade emellertid inte uppfyllt målen i FUP III (14) för 1992–1996 och var alltså skyldigt att upphöra med att bevilja stöd till byggande och modernisering av fiskefartyg från och med den 1 januari 1997. Därefter underrättade kommissionen Frankrike, genom en skrivelse av den 28 oktober 1998, att stödet till investeringar på vissa villkor fick återupptas. I sin skrivelse av den 30 oktober 2001 meddelade kommissionen Frankrike sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet och angav att man utgick från att det stöd som beviljats mellan den 1 januari 1997 och den 28 oktober 1998 stred mot de riktlinjer som gällde under den perioden. |
| --- | --- |

(33)

Med stöd av riktlinjerna påminde kommissionen för det första om att stöd till inköp av nya fartyg var förenligt med den gemensamma marknaden om det beviljats för investeringar som överensstämmer med målen för det fleråriga utvecklingsprogrammet för fiskeflottan (FUP). Detta program innehåller en rad förpliktelser som medlemsstaten måste uppfylla, och dessutom anges de medel som är nödvändiga för att uppfylla dem, bl.a. en anpassning av varje medlemsstatsfiskeflottas kapacitet till de fiskeresurser som den berörda medlemsstaten förfogar över. Frankrike hade emellertid inte uppfyllt målen i FUP III (14) för 1992–1996 och var alltså skyldigt att upphöra med att bevilja stöd till byggande och modernisering av fiskefartyg från och med den 1 januari 1997. Därefter underrättade kommissionen Frankrike, genom en skrivelse av den 28 oktober 1998, att stödet till investeringar på vissa villkor fick återupptas. I sin skrivelse av den 30 oktober 2001 meddelade kommissionen Frankrike sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet och angav att man utgick från att det stöd som beviljats mellan den 1 januari 1997 och den 28 oktober 1998 stred mot de riktlinjer som gällde under den perioden.

| (34) | För det andra konstaterade kommissionen att om man tog hänsyn till tillåtna stödnivåer och möjligheterna till kumulering med andra stödordningar hade stödet beviljats i strid med reglerna för högsta tillåtna stödnivå. |
| --- | --- |

(34)

För det andra konstaterade kommissionen att om man tog hänsyn till tillåtna stödnivåer och möjligheterna till kumulering med andra stödordningar hade stödet beviljats i strid med reglerna för högsta tillåtna stödnivå.

| (35) | När det gäller de stöd som beviljades mellan den 1 januari 1997 och den 28 oktober 1998 för modernisering och utrustning av fartyg var det, om de arbeten som utfördes resulterade i en ökning av fartygets maskinstyrka, enligt kommissionen tveksamt om dessa stöd var förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom stöd av denna typ, i likhet med stöd till inköp av fartyg, inte omfattades av målen i FUP. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller de stöd som beviljades mellan den 1 januari 1997 och den 28 oktober 1998 för modernisering och utrustning av fartyg var det, om de arbeten som utfördes resulterade i en ökning av fartygets maskinstyrka, enligt kommissionen tveksamt om dessa stöd var förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom stöd av denna typ, i likhet med stöd till inköp av fartyg, inte omfattades av målen i FUP.

| (36) | Kommissionen tvivlade på att vissa stöd som beviljats för inköp av begagnade fartyg från och med den 1 januari 1989 var förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom denna typ av stöd, enligt det beslut som fattats av Korsikas regionalförsamling, kunde beviljas för inköp av fartyg utan att det angavs något tak för fartygets ålder. I de riktlinjer från 1988 som gällde vid den tidpunkten uteslöts däremot möjligheten att bevilja stöd till fartyg som var äldre än 15 år. Denna övre gräns sänktes till 10 år både i riktlinjerna från 1992, som trädde i kraft den 1 juli 1992, och i senare riktlinjer. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen tvivlade på att vissa stöd som beviljats för inköp av begagnade fartyg från och med den 1 januari 1989 var förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom denna typ av stöd, enligt det beslut som fattats av Korsikas regionalförsamling, kunde beviljas för inköp av fartyg utan att det angavs något tak för fartygets ålder. I de riktlinjer från 1988 som gällde vid den tidpunkten uteslöts däremot möjligheten att bevilja stöd till fartyg som var äldre än 15 år. Denna övre gräns sänktes till 10 år både i riktlinjerna från 1992, som trädde i kraft den 1 juli 1992, och i senare riktlinjer.

| (37) | Dessutom påpekade kommissionen för de franska myndigheterna att det, enligt riktlinjerna från 1988 och senare riktlinjer, endast är tillåtet att bevilja stöd till inköp av begagnade fartyg då det rör sig om startstöd till unga fiskare eller eventuellt för att skapa möjlighet för anställda fiskare att bli delägare i ett fiskefartyg eller för att möjliggöra ersättning av ett fiskefartyg efter totalförlust. Kommissionen konstaterade likaså att om man tog hänsyn till tillåtna stödnivåer och möjligheterna till kumulering med andra stödordningar var det möjligt att stödet beviljats i strid med reglerna för högsta tillåtna stödnivå. |
| --- | --- |

(37)

Dessutom påpekade kommissionen för de franska myndigheterna att det, enligt riktlinjerna från 1988 och senare riktlinjer, endast är tillåtet att bevilja stöd till inköp av begagnade fartyg då det rör sig om startstöd till unga fiskare eller eventuellt för att skapa möjlighet för anställda fiskare att bli delägare i ett fiskefartyg eller för att möjliggöra ersättning av ett fiskefartyg efter totalförlust. Kommissionen konstaterade likaså att om man tog hänsyn till tillåtna stödnivåer och möjligheterna till kumulering med andra stödordningar var det möjligt att stödet beviljats i strid med reglerna för högsta tillåtna stödnivå.

IV.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

| (38) | Frankrike ger i sitt svar en lång förklaring till varför det faktiskt inte är fråga om något överskridande av de tillåtna stödnivåerna, inte ens i samband med en eventuell kumulering med stöd från andra finansieringskällor, som t.ex. stöd från gemenskapen. Som stöd för dessa påståenden bifogar man den stödguide (Guide des aides) som utarbetats av ADEC. |
| --- | --- |

(38)

Frankrike ger i sitt svar en lång förklaring till varför det faktiskt inte är fråga om något överskridande av de tillåtna stödnivåerna, inte ens i samband med en eventuell kumulering med stöd från andra finansieringskällor, som t.ex. stöd från gemenskapen. Som stöd för dessa påståenden bifogar man den stödguide (Guide des aides) som utarbetats av ADEC.

| (39) | De franska myndigheterna klargjorde likaså att de villkor beträffande fartygens ålder som enligt riktlinjerna gäller för stöd till inköp av begagnade fartyg beskrivs i denna guide och hade iakttagits. |
| --- | --- |

(39)

De franska myndigheterna klargjorde likaså att de villkor beträffande fartygens ålder som enligt riktlinjerna gäller för stöd till inköp av begagnade fartyg beskrivs i denna guide och hade iakttagits.

| (40) | Frankrike översände samtidigt med synpunkterna på inledandet av det formella granskningsförfarandet de upplysningar om stödet till vattenbrukssektorn som man uppfordrades att skicka in i kommissionens skrivelse av den 30 oktober 2001. |
| --- | --- |

(40)

Frankrike översände samtidigt med synpunkterna på inledandet av det formella granskningsförfarandet de upplysningar om stödet till vattenbrukssektorn som man uppfordrades att skicka in i kommissionens skrivelse av den 30 oktober 2001.

V.   BEDÖMNING

| (41) | De berörda stödåtgärderna har gynnat en viss kategori av företag som är verksamma inom en speciell näringsgren, nämligen fisket eller vattenbruket. Genomförandet av dessa stödåtgärder har skett med hjälp av statliga medel. Eftersom de företag som mottagit stöd säljer sina produkter på gemenskapsmarknaden stärker dessa åtgärder dessa företags ställning, både på den franska marknaden i förhållande till företag i andra medlemsstater som vill introducera sina produkter på den marknaden och på andra medlemsstaters marknader i förhållande till företag som säljer sina produkter på de marknaderna. Följaktligen snedvrider dessa åtgärder konkurrensen, eller hotar att snedvrida den. De utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(41)

De berörda stödåtgärderna har gynnat en viss kategori av företag som är verksamma inom en speciell näringsgren, nämligen fisket eller vattenbruket. Genomförandet av dessa stödåtgärder har skett med hjälp av statliga medel. Eftersom de företag som mottagit stöd säljer sina produkter på gemenskapsmarknaden stärker dessa åtgärder dessa företags ställning, både på den franska marknaden i förhållande till företag i andra medlemsstater som vill introducera sina produkter på den marknaden och på andra medlemsstaters marknader i förhållande till företag som säljer sina produkter på de marknaderna. Följaktligen snedvrider dessa åtgärder konkurrensen, eller hotar att snedvrida den. De utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

| (42) | Dessa åtgärder kan endast anses förenliga med den gemensamma marknaden om de omfattas av ett av de undantag som föreskrivs i fördraget. Eftersom dessa stödåtgärder gynnar företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn måste de, för att kunna omfattas av nämnda undantag, svara mot ett av de undantag som föreskrivs i riktlinjerna (de olika versioner av riktlinjerna som varit tillämpliga sedan 1986 anges i skäl 30). |
| --- | --- |

(42)

Dessa åtgärder kan endast anses förenliga med den gemensamma marknaden om de omfattas av ett av de undantag som föreskrivs i fördraget. Eftersom dessa stödåtgärder gynnar företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn måste de, för att kunna omfattas av nämnda undantag, svara mot ett av de undantag som föreskrivs i riktlinjerna (de olika versioner av riktlinjerna som varit tillämpliga sedan 1986 anges i skäl 30).

| (43) | Frankrike hävdade i sina synpunkter att de högsta tillåtna stödnivåerna inte överskridits. Kommissionen har också mycket riktigt kunnat fastställa att det i den stödguide (Guide des aides) som utarbetats av ADEC anges att den högsta stödnivån inte får överskrida den nivå som föreskrivs i förordningen om strukturåtgärder inom ramen för FFU. De berörda stödåtgärderna är alltså, sedda ur denna synvinkel, förenliga med den gemensamma marknaden, dock med förbehåll för nedanstående. |
| --- | --- |

(43)

Frankrike hävdade i sina synpunkter att de högsta tillåtna stödnivåerna inte överskridits. Kommissionen har också mycket riktigt kunnat fastställa att det i den stödguide (Guide des aides) som utarbetats av ADEC anges att den högsta stödnivån inte får överskrida den nivå som föreskrivs i förordningen om strukturåtgärder inom ramen för FFU. De berörda stödåtgärderna är alltså, sedda ur denna synvinkel, förenliga med den gemensamma marknaden, dock med förbehåll för nedanstående.

| (44) | Vad som återstår är det speciella problemet med de stöd som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998 då Frankrike i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser var skyldigt att upphöra med allt stöd till nybyggnad eller modernisering. Denna skyldighet upphävdes emellertid genom skrivelsen av den 28 oktober 1998 (15). I sin skrivelse av den 30 oktober 2001, genom vilken kommissionen underrättade Frankrike om inledandet av det formella granskningsförfarandet, utgick kommissionen från att stöd beviljats under den aktuella perioden. Detta antagande baserades på två fakta: för det första det faktum att Korsikas regionala församlings beslut nr 97/36, enligt skrivelsen från de franska myndigheterna av den 11 april 2001, inte hade ändrats sedan dess, vilket underförstått innebär att detta beslut hade tillämpats utan avbrott från och med dagen för dess antagande fram till utgången av 1999, och för det andra det faktum att det i Nationalförsamlingens betänkande uttryckligen nämndes att stöd hade beviljats för nybyggnad av fartyg under 1997 (punkt I.C.1.b i nämnda betänkande). |
| --- | --- |

(44)

Vad som återstår är det speciella problemet med de stöd som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998 då Frankrike i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser var skyldigt att upphöra med allt stöd till nybyggnad eller modernisering. Denna skyldighet upphävdes emellertid genom skrivelsen av den 28 oktober 1998 (15). I sin skrivelse av den 30 oktober 2001, genom vilken kommissionen underrättade Frankrike om inledandet av det formella granskningsförfarandet, utgick kommissionen från att stöd beviljats under den aktuella perioden. Detta antagande baserades på två fakta: för det första det faktum att Korsikas regionala församlings beslut nr 97/36, enligt skrivelsen från de franska myndigheterna av den 11 april 2001, inte hade ändrats sedan dess, vilket underförstått innebär att detta beslut hade tillämpats utan avbrott från och med dagen för dess antagande fram till utgången av 1999, och för det andra det faktum att det i Nationalförsamlingens betänkande uttryckligen nämndes att stöd hade beviljats för nybyggnad av fartyg under 1997 (punkt I.C.1.b i nämnda betänkande).

| (45) | Det finns i detta sammanhang anledning att citera ett utdrag ur Nationalförsamlingens betänkande:
  ”(...) – stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn: | (...) 1997 behandlade ADEC 114 ansökningar som lämnats in dels av privata företag som ett led i moderniseringen av fiskeflottan och vattenbruket (...) Av dessa 114 ansökningar avslogs endast 16. |
| --- | --- | --- |

(45)

Det finns i detta sammanhang anledning att citera ett utdrag ur Nationalförsamlingens betänkande:

”(...) – stödet till fiskeri- och vattenbrukssektorn:

(...) 1997 behandlade ADEC 114 ansökningar som lämnats in dels av privata företag som ett led i moderniseringen av fiskeflottan och vattenbruket (...) Av dessa 114 ansökningar avslogs endast 16.

| | För alla dessa ansökningar beviljade de korsikanska regionala myndigheterna stöd till ett sammanlagt belopp av mer än 13 miljoner franska franc, varav 11,5 miljoner i investeringsstöd och 1,6 miljoner i driftstöd. Nästan hälften av stödet till investeringar gick till moderniseringar av fiskefartyg. |
| --- | --- |

För alla dessa ansökningar beviljade de korsikanska regionala myndigheterna stöd till ett sammanlagt belopp av mer än 13 miljoner franska franc, varav 11,5 miljoner i investeringsstöd och 1,6 miljoner i driftstöd. Nästan hälften av stödet till investeringar gick till moderniseringar av fiskefartyg.

| | 1997 byggdes det 10 fiskefartyg, (...)” |
| --- | --- |

1997 byggdes det 10 fiskefartyg, (...)”

| (46) | Frankrike har inte på något sätt uttalat sig om den förmodan som kommissionen gav uttryck för i sin skrivelse av den 30 oktober 2001, vare sig för att t.ex. påpeka att beslut nr 97/36 tills vidare hade upphört att gälla eller för att upplysa om att det inte hade beviljats något stöd under den aktuella perioden. Det finns således anledning att utgå från att det faktiskt beviljats stöd under den aktuella perioden. |
| --- | --- |

(46)

Frankrike har inte på något sätt uttalat sig om den förmodan som kommissionen gav uttryck för i sin skrivelse av den 30 oktober 2001, vare sig för att t.ex. påpeka att beslut nr 97/36 tills vidare hade upphört att gälla eller för att upplysa om att det inte hade beviljats något stöd under den aktuella perioden. Det finns således anledning att utgå från att det faktiskt beviljats stöd under den aktuella perioden.

| (47) | Det framgår klart av alla de olika versionerna av riktlinjerna att stöd till inköp av nya fartyg är förenligt med den gemensamma marknaden om det beviljas för investeringar som omfattas av målen i den fleråriga utvecklingsplanen för fiskeflottan (FUP) (16). När det gäller de stöd som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, då riktlinjerna från 1997 gällde, fastställs det närmare bestämt i punkt 2.2.3.1 i samma riktlinjer att ”stöd till byggande av nya fiskefartyg får anses vara förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att villkoren i artiklarna 7 och 10 samt i bilaga III (punkt 1.3) i förordning (EG) nr 3699/93 uppfylls (...)”. |
| --- | --- |

(47)

Det framgår klart av alla de olika versionerna av riktlinjerna att stöd till inköp av nya fartyg är förenligt med den gemensamma marknaden om det beviljas för investeringar som omfattas av målen i den fleråriga utvecklingsplanen för fiskeflottan (FUP) (16). När det gäller de stöd som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, då riktlinjerna från 1997 gällde, fastställs det närmare bestämt i punkt 2.2.3.1 i samma riktlinjer att ”stöd till byggande av nya fiskefartyg får anses vara förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att villkoren i artiklarna 7 och 10 samt i bilaga III (punkt 1.3) i förordning (EG) nr 3699/93 uppfylls (...)”.

| (48) | I artikel 10.1 i förordning (EG) nr 3699/93 föreskrivs att ”Medlemsstaterna får vidta åtgärder för att inom de fastställda tidsramarna främja nybyggnad av fiskefartyg i den mån dessa åtgärder uppfyller de globala årliga mål på medellång sikt och de slutliga mål som ställts upp för varje flottkategori enligt deras fleråriga utvecklingsprogram. Medlemsstaterna skall samtidigt som de inlämnar förslag till stödprojekt inom området meddela kommissionen vilka åtgärder som de vidtagit för att se till att detta villkor är uppfyllt.” Det var med stöd av denna bestämmelse som kommissionen i sin skrivelse av den 4 juli 1997 påminde de franska myndigheterna om att ”det var Frankrikes skyldighet att upphöra med att bevilja stöd till byggnation och modernisering av fartyg från och med den 1 januari 1997.” |
| --- | --- |

(48)

I artikel 10.1 i förordning (EG) nr 3699/93 föreskrivs att ”Medlemsstaterna får vidta åtgärder för att inom de fastställda tidsramarna främja nybyggnad av fiskefartyg i den mån dessa åtgärder uppfyller de globala årliga mål på medellång sikt och de slutliga mål som ställts upp för varje flottkategori enligt deras fleråriga utvecklingsprogram. Medlemsstaterna skall samtidigt som de inlämnar förslag till stödprojekt inom området meddela kommissionen vilka åtgärder som de vidtagit för att se till att detta villkor är uppfyllt.” Det var med stöd av denna bestämmelse som kommissionen i sin skrivelse av den 4 juli 1997 påminde de franska myndigheterna om att ”det var Frankrikes skyldighet att upphöra med att bevilja stöd till byggnation och modernisering av fartyg från och med den 1 januari 1997.”

| (49) | Genom en skrivelse av den 8 augusti 1997 svarade Frankrike bl.a. följande: ”Då målen på medellång sikt för FUP II inte hade uppnåtts per den 31.12.1995 vidtog de franska myndigheterna redan i början av 1996 de åtgärder som var nödvändiga för att frysa de investeringsprojekt som medförde en ökning av flottkapaciteten. För att påskynda kapacitetsnedskärningen infördes dessutom i juli månad 1996 ett program för utträde ur flottan. (...) enligt programmet skulle fartyg på 10 000 till 15 000 kW tas ur flottan. I början av 1997 ansåg Frankrike sig därför kunna uppfylla sina mål i FUP III. Det beviljades därför i begränsad omfattning tillstånd till nya investeringar och i anknytning till dessa statligt stöd. Detta stöd gick först och främst till brådskande fall av utbyten av fartyg eller byte av maskiner. (...) Programmet för utträde ur flottan fick dock inte full effekt förrän i slutet av första halvåret 1997 (...)” |
| --- | --- |

(49)

Genom en skrivelse av den 8 augusti 1997 svarade Frankrike bl.a. följande: ”Då målen på medellång sikt för FUP II inte hade uppnåtts per den 31.12.1995 vidtog de franska myndigheterna redan i början av 1996 de åtgärder som var nödvändiga för att frysa de investeringsprojekt som medförde en ökning av flottkapaciteten. För att påskynda kapacitetsnedskärningen infördes dessutom i juli månad 1996 ett program för utträde ur flottan. (...) enligt programmet skulle fartyg på 10 000 till 15 000 kW tas ur flottan. I början av 1997 ansåg Frankrike sig därför kunna uppfylla sina mål i FUP III. Det beviljades därför i begränsad omfattning tillstånd till nya investeringar och i anknytning till dessa statligt stöd. Detta stöd gick först och främst till brådskande fall av utbyten av fartyg eller byte av maskiner. (...) Programmet för utträde ur flottan fick dock inte full effekt förrän i slutet av första halvåret 1997 (...)”

| (50) | Faktum är att Frankrike först under andra halvåret 1998 lyckades uppfylla målen i FUP. I en skrivelse av den 28 oktober 1998 gjorde kommissionen Frankrike uppmärksamt på följande: ”Med anledning av vårt samtal den 21 oktober 1998, våra tidigare möten samt de förtydliganden som Ni gjorde i Era skrivelser av den 5 respektive 22 oktober 1998 ber jag härmed att få meddela att generaldirektoratet för fiske kan tänka sig att acceptera att Ni återupptar investeringarna på det sätt som Ni planerat, nämligen i mycket blygsam utsträckning och med förtur för åtgärder till förmån för unga fiskare, och under förutsättning att åtgärderna inte leder till kapacitetsökningar och att de vidtas inom ramen för målen i FUP.” |
| --- | --- |

(50)

Faktum är att Frankrike först under andra halvåret 1998 lyckades uppfylla målen i FUP. I en skrivelse av den 28 oktober 1998 gjorde kommissionen Frankrike uppmärksamt på följande: ”Med anledning av vårt samtal den 21 oktober 1998, våra tidigare möten samt de förtydliganden som Ni gjorde i Era skrivelser av den 5 respektive 22 oktober 1998 ber jag härmed att få meddela att generaldirektoratet för fiske kan tänka sig att acceptera att Ni återupptar investeringarna på det sätt som Ni planerat, nämligen i mycket blygsam utsträckning och med förtur för åtgärder till förmån för unga fiskare, och under förutsättning att åtgärderna inte leder till kapacitetsökningar och att de vidtas inom ramen för målen i FUP.”

| (51) | Av denna brevväxling framgår att de franska myndigheterna var fullt medvetna om att man inte skulle lyckas uppfylla målen på medellång sikt i FUP III och att man trots detta beviljat stöd till inköp av nya fartyg. Villkoret i artikel 10 i förordning (EG) nr 3699/93 var alltså inte uppfyllt. Mot bakgrund härav måste man med stöd av punkt 2.2.3.1 i riktlinjerna från 1997 anse det stöd som beviljats under den aktuella perioden för inköp av nya fartyg som oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(51)

Av denna brevväxling framgår att de franska myndigheterna var fullt medvetna om att man inte skulle lyckas uppfylla målen på medellång sikt i FUP III och att man trots detta beviljat stöd till inköp av nya fartyg. Villkoret i artikel 10 i förordning (EG) nr 3699/93 var alltså inte uppfyllt. Mot bakgrund härav måste man med stöd av punkt 2.2.3.1 i riktlinjerna från 1997 anse det stöd som beviljats under den aktuella perioden för inköp av nya fartyg som oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (52) | Det formella granskningsförfarandet inleddes med avseende på det stöd till ombyggnad och utrustning av fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, för så vitt de arbeten som utförts ledde till en ökning av fartygets maskinstyrka, eftersom stöd av detta slag, i likhet med stöd för inköp av nya fartyg, inte omfattades av målen i FUP. |
| --- | --- |

(52)

Det formella granskningsförfarandet inleddes med avseende på det stöd till ombyggnad och utrustning av fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, för så vitt de arbeten som utförts ledde till en ökning av fartygets maskinstyrka, eftersom stöd av detta slag, i likhet med stöd för inköp av nya fartyg, inte omfattades av målen i FUP.

| (53) | I nationalförsamlingens betänkande (punkt I.C.1.b) nämns stödet till modernisering av fartyg. På samma sätt som det anges att det byggts 10 fiskefartyg påpekas det också att ”(...) 38 fartyg moderniserats och utrustats på olika sätt (...)”. Det är alltså uppenbart att det beviljats stöd till moderniseringar under denna period. |
| --- | --- |

(53)

I nationalförsamlingens betänkande (punkt I.C.1.b) nämns stödet till modernisering av fartyg. På samma sätt som det anges att det byggts 10 fiskefartyg påpekas det också att ”(...) 38 fartyg moderniserats och utrustats på olika sätt (...)”. Det är alltså uppenbart att det beviljats stöd till moderniseringar under denna period.

| (54) | I den rad av beslut som fattades av de regionala myndigheterna på Korsika föreskrivs det uttryckligen att stödet fick användas till att utrusta fartyg med en ”motor med en styrka som var anpassad efter fartygets storlek”. Av denna formulering framgår det helt klart att stödet till modernisering fick användas till inköp av en kraftigare motor. Frankrike har, precis som i fallet med stödet till inköp av fartyg, inte heller kommenterat den hypotes som kommissionen framförde i sin skrivelse av den 30 oktober 2001, nämligen att stöd beviljats under den aktuella perioden till att byta ut en motor mot en ny och kraftigare. Det måste därför anses att det i vissa enskilda fall faktiskt beviljats stöd till modernisering som resulterat i en ökning av maskinstyrkan. |
| --- | --- |

(54)

I den rad av beslut som fattades av de regionala myndigheterna på Korsika föreskrivs det uttryckligen att stödet fick användas till att utrusta fartyg med en ”motor med en styrka som var anpassad efter fartygets storlek”. Av denna formulering framgår det helt klart att stödet till modernisering fick användas till inköp av en kraftigare motor. Frankrike har, precis som i fallet med stödet till inköp av fartyg, inte heller kommenterat den hypotes som kommissionen framförde i sin skrivelse av den 30 oktober 2001, nämligen att stöd beviljats under den aktuella perioden till att byta ut en motor mot en ny och kraftigare. Det måste därför anses att det i vissa enskilda fall faktiskt beviljats stöd till modernisering som resulterat i en ökning av maskinstyrkan.

| (55) | Precis som i fallet med stödet till byggnation av fartyg anges det i punkt 2.2.3.2 i riktlinjerna från 1997 att ”stöd till modernisering av aktiva fiskebåtar får anses vara förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att de villkor som föreskrivs i artiklarna 7 och 10 samt i bilaga III (punkt 1.4) i förordning (EG) nr 3699/93 uppfylls (...)”. I artikel 10.2 i förordning (EG) nr 3699/93 föreskrivs det att ”Medlemsstaterna får vidta åtgärder för att främja modernisering av fiskefartygen. Sådana åtgärder skall uppfylla de villkor som anges i punkt 1 [nybyggnad av fiskefartyg] om investeringarna kan leda till en ökning av fiskeansträngningen.” |
| --- | --- |

(55)

Precis som i fallet med stödet till byggnation av fartyg anges det i punkt 2.2.3.2 i riktlinjerna från 1997 att ”stöd till modernisering av aktiva fiskebåtar får anses vara förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att de villkor som föreskrivs i artiklarna 7 och 10 samt i bilaga III (punkt 1.4) i förordning (EG) nr 3699/93 uppfylls (...)”. I artikel 10.2 i förordning (EG) nr 3699/93 föreskrivs det att ”Medlemsstaterna får vidta åtgärder för att främja modernisering av fiskefartygen. Sådana åtgärder skall uppfylla de villkor som anges i punkt 1 [nybyggnad av fiskefartyg] om investeringarna kan leda till en ökning av fiskeansträngningen.”

| (56) | Villkoret i artikel 10 i förordning (EG) nr 3699/93 uppfylldes alltså inte. Följden härav är att man med stöd av punkt 2.2.3.2 i riktlinjerna från 1997 måste anse det stöd som beviljats under den aktuella perioden till modernisering av fartyg, för så vitt denna modernisering ledde till en ökning av fartygets maskinstyrka, som oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(56)

Villkoret i artikel 10 i förordning (EG) nr 3699/93 uppfylldes alltså inte. Följden härav är att man med stöd av punkt 2.2.3.2 i riktlinjerna från 1997 måste anse det stöd som beviljats under den aktuella perioden till modernisering av fartyg, för så vitt denna modernisering ledde till en ökning av fartygets maskinstyrka, som oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (57) | Enligt vad som redan nämnts i skäl 39 har Frankrike inkommit med upplysningar som visar att ålderskriteriet har uppfyllts. De farhågor som kommissionen gav uttryck för i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet har alltså skingrats. Detsamma gäller i fråga om den högsta tillåtna stödsatsen. |
| --- | --- |

(57)

Enligt vad som redan nämnts i skäl 39 har Frankrike inkommit med upplysningar som visar att ålderskriteriet har uppfyllts. De farhågor som kommissionen gav uttryck för i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet har alltså skingrats. Detsamma gäller i fråga om den högsta tillåtna stödsatsen.

| (58) | Vad beträffar skyldigheten att öronmärka den här typen av stöd för de fall där det rör sig om startstöd till unga fiskare eller ersättning av ett fartyg till följd av totalförlust meddelade Frankrike i sitt svar av den 21 december 2001 att denna typ av stöd beviljats i enlighet med bestämmelserna i gällande gemenskapslagstiftning. Denna typ av stöd kan alltså anses som förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(58)

Vad beträffar skyldigheten att öronmärka den här typen av stöd för de fall där det rör sig om startstöd till unga fiskare eller ersättning av ett fartyg till följd av totalförlust meddelade Frankrike i sitt svar av den 21 december 2001 att denna typ av stöd beviljats i enlighet med bestämmelserna i gällande gemenskapslagstiftning. Denna typ av stöd kan alltså anses som förenlig med den gemensamma marknaden.

| (59) | I enlighet med de olika versionerna av riktlinjerna är stöd till vattenbruket förenligt med den gemensamma marknaden om villkoren i förordningen om gemenskapens strukturåtgärder inom fiskerisektorn är uppfyllda. |
| --- | --- |

(59)

I enlighet med de olika versionerna av riktlinjerna är stöd till vattenbruket förenligt med den gemensamma marknaden om villkoren i förordningen om gemenskapens strukturåtgärder inom fiskerisektorn är uppfyllda.

| (60) | Frankrike påpekade i sin skrivelse av den 21 december 2001 att det i stödguiden (Guide des aides) togs hänsyn till dessa villkor genom att t.ex. ange att den högsta tillåtna stödnivån skulle beräknas med beaktande av stöd som härrörde från andra finansieringskällor. |
| --- | --- |

(60)

Frankrike påpekade i sin skrivelse av den 21 december 2001 att det i stödguiden (Guide des aides) togs hänsyn till dessa villkor genom att t.ex. ange att den högsta tillåtna stödnivån skulle beräknas med beaktande av stöd som härrörde från andra finansieringskällor.

| (61) | Stöd till förmån för vattenbruket kan följaktligen anses som förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(61)

Stöd till förmån för vattenbruket kan följaktligen anses som förenligt med den gemensamma marknaden.

VI.   SLUTSATSER

| (62) | Det statliga stöd som infördes i regionen Korsika i Frankrike genom Korsikas regionala församlings beslut nr 85/10a av den 29 mars 1985, ändrat genom besluten av den 30 november 1990 (nr 90/99), av den 19 december 1991 (nr 91/1032), av den 23 februari 1993 (nr 93/25), av den 9 mars 1995 (nr 95/16), av den 11 september 1995 (nr 95/79) och av den 11 april 1997 (nr 97/36) är oförenligt med den gemensamma marknaden med avseende på följande:






  — | De stöd till inköp av nya fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998. |
| --- | --- | --- |

(62)

Det statliga stöd som infördes i regionen Korsika i Frankrike genom Korsikas regionala församlings beslut nr 85/10a av den 29 mars 1985, ändrat genom besluten av den 30 november 1990 (nr 90/99), av den 19 december 1991 (nr 91/1032), av den 23 februari 1993 (nr 93/25), av den 9 mars 1995 (nr 95/16), av den 11 september 1995 (nr 95/79) och av den 11 april 1997 (nr 97/36) är oförenligt med den gemensamma marknaden med avseende på följande:

—

De stöd till inköp av nya fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998.

| — | De stöd till ombyggnad och utrustning av redan befintliga fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, om de arbeten som utfördes ledde till en ökning av maskinstyrkan. |
| --- | --- |

—

De stöd till ombyggnad och utrustning av redan befintliga fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, om de arbeten som utfördes ledde till en ökning av maskinstyrkan.

| (63) | I enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 skall Frankrike återkräva detta stöd. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 skall Frankrike återkräva detta stöd.

| (64) | Följande stöd är förenliga med den gemensamma markanden:






  — | De stöd till inköp av nya fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998. |
| --- | --- | --- |

(64)

Följande stöd är förenliga med den gemensamma markanden:

—

De stöd till inköp av nya fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998.

| — | De stöd till modernisering och utrustning av befintliga fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, eller som beviljades under den aktuella perioden men som inte ledde till någon ökning av maskinstyrkan. |
| --- | --- |

—

De stöd till modernisering och utrustning av befintliga fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, eller som beviljades under den aktuella perioden men som inte ledde till någon ökning av maskinstyrkan.

| — | Stöd till inköp av begagnade fartyg. |
| --- | --- |

—

Stöd till inköp av begagnade fartyg.

| — | Stöd till vattenbruket. |
| --- | --- |

—

Stöd till vattenbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De stödåtgärder som Frankrike har genomfört i regionen Korsika på grundval av Korsikas regionala församlings beslut nr 85/10a av den 29 mars 1985, ändrat genom beslut av den 30 november 1990 (nr 90/99), av den 19 december 1991 (nr 91/1032), av den 23 februari 1993 (nr 93/25), av den 9 mars 1995 (nr 95/16), av den 11 september 1995 (nr 95/79) och av den 11 april 1997 (nr 97/36) är oförenliga med den gemensamma marknaden med avseende på följande:

| a) | De stöd till inköp av nya fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998. |
| --- | --- |

a)

De stöd till inköp av nya fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998.

| b) | De stöd till ombyggnad och utrustning av befintliga fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, om de arbeten som utförts lett till en ökning av maskinstyrkan. |
| --- | --- |

b)

De stöd till ombyggnad och utrustning av befintliga fartyg som beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, om de arbeten som utförts lett till en ökning av maskinstyrkan.

Artikel 2

Följande stödåtgärder som Frankrike genomfört i regionen Korsika på grundval av det beslut av Korsikas regionala församling som avses i artikel 1 är förenliga med den gemensamma marknaden:

| a) | Det stöd till inköp av nya fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998. |
| --- | --- |

a)

Det stöd till inköp av nya fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998.

| b) | Det stöd till ombyggnad och utrustning av befintliga fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, eller som beviljades under den aktuella perioden men som inte ledde till någon ökning av maskinstyrkan. |
| --- | --- |

b)

Det stöd till ombyggnad och utrustning av befintliga fartyg som inte beviljades under perioden 1 januari 1997–28 oktober 1998, eller som beviljades under den aktuella perioden men som inte ledde till någon ökning av maskinstyrkan.

| c) | Stöd som beviljats till inköp av begagnade fartyg. |
| --- | --- |

c)

Stöd som beviljats till inköp av begagnade fartyg.

| d) | Stöd som beviljats vattenbrukssektorn mellan 1994 och 1999. |
| --- | --- |

d)

Stöd som beviljats vattenbrukssektorn mellan 1994 och 1999.

Artikel 3

1.   Frankrike skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagarna.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats. Räntan skall beräknas och tillämpas i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (17).

Artikel 4

Frankrike skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 14 juli 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Betänkandet finns att läsa på Nationalförsamlingens webbsida (http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp).

1

(2)  EGT C 25, 29.1.2002, s. 2.

2

(3)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  EGT C 268, 19.10.1985, s. 2.

5

(6)  EGT C 313, 8.12.1988, s. 21.

6

(7)  EGT C 152, 17.6.1992, s. 2.

7

(8)  EGT C 260, 17.9.1994, s. 3.

8

(9)  EGT C 100, 17.3.1997, s. 12.

9

(10)  EGT L 290, 22.10.1983, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3733/85 (EGT L 361, 31.12.1985, s. 78).

10

(11)  EGT L 376, 31.12.1986, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3946/92 (EGT L 401, 31.12.1992, s. 1).

11

(12)  EGT L 346, 31.12.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 25/97 (EGT L 6, 10.1.1997, s. 7).

12

(13)  EGT L 312, 20.11.1998, s. 19.

13

(14)  Kommissionens beslut 92/588/EEG av den 21 december 1992 om ett flerårigt utvecklingsprogram för fiskeflottan i Frankrike för perioden 1993–1996 enligt rådets förordning (EEG) nr 4028/86 (EGT L 401, 31.12.1992, s. 3). Förordningen senast ändrad genom beslut 95/238/EG (EGT L 166, 15.7.1995, s. 1).

14

(15)  Se skäl 33.

15

(16)  Se skäl 33.

16

(17)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

17

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/49

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 juli 2004

om vissa stöd som Frankrike har beviljat vattenbrukare och fiskare

[delgivet med nr K(2004) 2588]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/239/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | I en skrivelse av den 21 juni 2000 informerade Frankrike kommissionen om den ersättning som beviljats fiskare och vattenbrukare som antingen hade drabbats av oljeutsläppen från fartyget Erika, som förliste i Biscayabukten den 12 december 1999, eller av den osedvanligt häftiga storm som inträffade den 27–28 december 1999. På kommissionens begäran skickades kompletterande uppgifter in genom skrivelser av den 28 november 2000 samt den 6 april och 13 augusti 2001. Dessa åtgärder granskades innan kommissionen kunde uttala sig om huruvida de var förenliga med den gemensamma marknaden, och ärendet registrerades som ett icke anmält stöd med nummer NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

I en skrivelse av den 21 juni 2000 informerade Frankrike kommissionen om den ersättning som beviljats fiskare och vattenbrukare som antingen hade drabbats av oljeutsläppen från fartyget Erika, som förliste i Biscayabukten den 12 december 1999, eller av den osedvanligt häftiga storm som inträffade den 27–28 december 1999. På kommissionens begäran skickades kompletterande uppgifter in genom skrivelser av den 28 november 2000 samt den 6 april och 13 augusti 2001. Dessa åtgärder granskades innan kommissionen kunde uttala sig om huruvida de var förenliga med den gemensamma marknaden, och ärendet registrerades som ett icke anmält stöd med nummer NN 80/2000.

| (2) | I en skrivelse av den 11 december 2001 informerade kommissionen Frankrike om sitt beslut att å ena sidan betrakta vissa stöd som förenliga med den gemensamma marknaden men att å andra sidan inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget när det gäller vissa andra stöd. Frankrike framförde sina synpunkter i en skrivelse av den 5 mars 2002. |
| --- | --- |

(2)

I en skrivelse av den 11 december 2001 informerade kommissionen Frankrike om sitt beslut att å ena sidan betrakta vissa stöd som förenliga med den gemensamma marknaden men att å andra sidan inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget när det gäller vissa andra stöd. Frankrike framförde sina synpunkter i en skrivelse av den 5 mars 2002.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (1). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Några synpunkter har inte inkommit. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (1). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Några synpunkter har inte inkommit.

II   BESKRIVNING

| (4) | De stöd för vilka det formella granskningsförfarandet har inletts är följande:






  1. | Stöd för vattenbrukare i departementen Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime och Gironde (nedan kallade ”departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde”) genom






  — | befrielse från sociala avgifter för första kvartalet 2000 (eller för ett genomsnittligt kvartal), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

De stöd för vilka det formella granskningsförfarandet har inletts är följande:

1.

Stöd för vattenbrukare i departementen Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime och Gironde (nedan kallade ”departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde”) genom

—

befrielse från sociala avgifter för första kvartalet 2000 (eller för ett genomsnittligt kvartal),

| — | lättnader i fråga om finansiella avgifter. |
| --- | --- |

—

lättnader i fråga om finansiella avgifter.

| 2. | Kompletterande åtgärder för vattenbrukare och fiskare i hela Frankrike genom






  — | lättnader i fråga om sociala avgifter för samtliga vattenbrukare (för perioden 15 april–15 juli 2000) och fiskare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen (perioden 15 april–15 oktober 2000), |
| --- | --- | --- |

2.

Kompletterande åtgärder för vattenbrukare och fiskare i hela Frankrike genom

—

lättnader i fråga om sociala avgifter för samtliga vattenbrukare (för perioden 15 april–15 juli 2000) och fiskare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen (perioden 15 april–15 oktober 2000),

| — | befrielse från arrenden för år 2000, för samtliga vattenbrukare; i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att denna åtgärd endast riktade sig till vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde, men senare visade det sig att det var en kompletterande generell åtgärd som riktade sig till samtliga producenter i Frankrike och de utomeuropeiska departementen. |
| --- | --- |

—

befrielse från arrenden för år 2000, för samtliga vattenbrukare; i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att denna åtgärd endast riktade sig till vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde, men senare visade det sig att det var en kompletterande generell åtgärd som riktade sig till samtliga producenter i Frankrike och de utomeuropeiska departementen.

| (5) | Kommissionen vill erinra om att de åtgärder som betraktades som förenliga med den gemensamma marknaden och som Frankrike informerades om i en skrivelse av den 11 december 2001, riktade sig till vattenbrukare och fiskare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde och avsåg följande:






  — | För vattenbrukare: stöd som avser naturkatastrofer inom jordbruket, stöd för återställande av materiel och bestånd, förskott på ersättningar från FIPOL (Fonds international d’indemnisation pour les dommages dus à la pollution par les hydrocarbures, dvs. den internationella fonden för ersättning för föroreningar på grund av oljeutsläpp). |
| --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen vill erinra om att de åtgärder som betraktades som förenliga med den gemensamma marknaden och som Frankrike informerades om i en skrivelse av den 11 december 2001, riktade sig till vattenbrukare och fiskare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde och avsåg följande:

—

För vattenbrukare: stöd som avser naturkatastrofer inom jordbruket, stöd för återställande av materiel och bestånd, förskott på ersättningar från FIPOL (Fonds international d’indemnisation pour les dommages dus à la pollution par les hydrocarbures, dvs. den internationella fonden för ersättning för föroreningar på grund av oljeutsläpp).

| — | För fiskare: stöd för återställande av fartyg och fiskeredskap som förlorades eller skadades under stormen, förskott på ersättningar från FIPOL, schablonstöd för inkomstbortfall till följd av skador som uppstod under stormen. |
| --- | --- |

—

För fiskare: stöd för återställande av fartyg och fiskeredskap som förlorades eller skadades under stormen, förskott på ersättningar från FIPOL, schablonstöd för inkomstbortfall till följd av skador som uppstod under stormen.

A.   Stöd för vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde

1.   Befrielse från sociala avgifter för första kvartalet 2000 (eller för ett genomsnittligt kvartal)

| (6) | Denna åtgärd riktade sig till två kategorier vattenbrukare: dels de som drabbades av skador på bestånd eller materiel under stormen i december 1999 och som fått stöd för återställande av bestånden, dels de som drabbades av skador genom oljeutsläppen från Erika och som fått förskott på ersättningar från FIPOL. |
| --- | --- |

(6)

Denna åtgärd riktade sig till två kategorier vattenbrukare: dels de som drabbades av skador på bestånd eller materiel under stormen i december 1999 och som fått stöd för återställande av bestånden, dels de som drabbades av skador genom oljeutsläppen från Erika och som fått förskott på ersättningar från FIPOL.

| (7) | Detta var en riktad åtgärd på grundval av företagets situation. Den omfattade en, två eller tre månader beroende på hur omfattande skadorna var. Befrielsen från de sociala avgifterna var total under perioden i fråga. |
| --- | --- |

(7)

Detta var en riktad åtgärd på grundval av företagets situation. Den omfattade en, två eller tre månader beroende på hur omfattande skadorna var. Befrielsen från de sociala avgifterna var total under perioden i fråga.

| (8) | Ansökningarna behandlades av en ”ersättningsgrupp” i varje departement, under prefektens ansvar och med medlemmar från de berörda offentliga förvaltningarna, yrkessammanslutningar, banker och försäkringsbolag. En förteckning över stödmottagarna upprättades av avdelningen för havsfiske och vattenbruk i saltvatten, på förslag från departementens prefekter. Förteckningen omfattade 1 476 företag. Befrielserna uppgick till ett belopp på 0,87 miljoner euro. |
| --- | --- |

(8)

Ansökningarna behandlades av en ”ersättningsgrupp” i varje departement, under prefektens ansvar och med medlemmar från de berörda offentliga förvaltningarna, yrkessammanslutningar, banker och försäkringsbolag. En förteckning över stödmottagarna upprättades av avdelningen för havsfiske och vattenbruk i saltvatten, på förslag från departementens prefekter. Förteckningen omfattade 1 476 företag. Befrielserna uppgick till ett belopp på 0,87 miljoner euro.

2.   Lättnader i fråga om finansiella avgifter

| (9) | Den här åtgärden riktade sig till samma företag som avses i skälen 6 till 8. Den bestod i lättnader, inom ramen för individuella skuldsaneringplaner, i fråga om upplupna räntor under 2000, 2001 och 2002 på medellånga och långa lån och på konsolideringslån. Syftet med dessa åtgärder, enligt Frankrikes skrivelse av den 13 augusti 2001, var att ge lättnader i fråga om finansiella avgifter för de företag som drabbats (av stormen eller oljeutsläppen). |
| --- | --- |

(9)

Den här åtgärden riktade sig till samma företag som avses i skälen 6 till 8. Den bestod i lättnader, inom ramen för individuella skuldsaneringplaner, i fråga om upplupna räntor under 2000, 2001 och 2002 på medellånga och långa lån och på konsolideringslån. Syftet med dessa åtgärder, enligt Frankrikes skrivelse av den 13 augusti 2001, var att ge lättnader i fråga om finansiella avgifter för de företag som drabbats (av stormen eller oljeutsläppen).

| (10) | Ansökningarna skulle lämnas in senast den 1 april 2000. De behandlades av varje departements avdelning för maritima frågor och överlämnades för beslut till ersättningsgrupperna. Stöden differentierades på grundval av lokala kriterier. Ersättningsgrupperna skulle bland annat ta ställning till hur omfattande de faktiska rörelseförlusterna blev under vintern 1999–2000, företagens skuldsättning och utsatta situation, rörelseintäkterna under de två senaste budgetåren, eventuella inkomster från annat håll som stödmottagarna kan ha haft under samma period, samt företagens möjligheter att klara sig. Fordringsägarna (banker och leverantörer) ombads också göra en särskild ansträngning. Stödet kunde uppgå till högst 48 000 franska francs (FRF) (dvs. 7 317 euro), utom i de fall ersättningsgruppen bedömde situationen som särskilt allvarlig och därför kunde höja stödet till som högst 62 000 FRF (9 451 euro). |
| --- | --- |

(10)

Ansökningarna skulle lämnas in senast den 1 april 2000. De behandlades av varje departements avdelning för maritima frågor och överlämnades för beslut till ersättningsgrupperna. Stöden differentierades på grundval av lokala kriterier. Ersättningsgrupperna skulle bland annat ta ställning till hur omfattande de faktiska rörelseförlusterna blev under vintern 1999–2000, företagens skuldsättning och utsatta situation, rörelseintäkterna under de två senaste budgetåren, eventuella inkomster från annat håll som stödmottagarna kan ha haft under samma period, samt företagens möjligheter att klara sig. Fordringsägarna (banker och leverantörer) ombads också göra en särskild ansträngning. Stödet kunde uppgå till högst 48 000 franska francs (FRF) (dvs. 7 317 euro), utom i de fall ersättningsgruppen bedömde situationen som särskilt allvarlig och därför kunde höja stödet till som högst 62 000 FRF (9 451 euro).

| (11) | De individuella skuldsaneringsplanerna resulterade i ett avtal som godkändes av alla involverade parter och som redovisade bidragen från var och en av parterna. Beslutet om att bevilja stödet fattades av prefekten i respektive departement. Stöden uppgick totalt till cirka 8 miljoner FRF (1,2 miljoner euro) för 1 083 företag. |
| --- | --- |

(11)

De individuella skuldsaneringsplanerna resulterade i ett avtal som godkändes av alla involverade parter och som redovisade bidragen från var och en av parterna. Beslutet om att bevilja stödet fattades av prefekten i respektive departement. Stöden uppgick totalt till cirka 8 miljoner FRF (1,2 miljoner euro) för 1 083 företag.

B.   Kompletterande åtgärder

| (12) | Som ett komplement till de åtgärder som beskrivs ovan, oavsett om det rörde sig om åtgärder för vilka det formella granskningsförfarandet inletts eller åtgärder som kommissionen redan ställt sig positiv till, fattade jordbruks- och fiskeriministern ett beslut om kompletterande åtgärder för företagen i syfte att, enligt Frankrike, dels agera med tanke på de svårigheter som vattenbruket och fisket hade drabbats av genom stormen och oljeutsläppen, dels beakta de förluster som åsamkats sektorn till följd av nedgången på marknaden. |
| --- | --- |

(12)

Som ett komplement till de åtgärder som beskrivs ovan, oavsett om det rörde sig om åtgärder för vilka det formella granskningsförfarandet inletts eller åtgärder som kommissionen redan ställt sig positiv till, fattade jordbruks- och fiskeriministern ett beslut om kompletterande åtgärder för företagen i syfte att, enligt Frankrike, dels agera med tanke på de svårigheter som vattenbruket och fisket hade drabbats av genom stormen och oljeutsläppen, dels beakta de förluster som åsamkats sektorn till följd av nedgången på marknaden.

1.   Befrielse från arrenden för år 2000 för samtliga vattenbrukare

| (13) | Enligt uppgifterna från Frankrike i skrivelsen av den 21 juni 2000, dvs. före beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, hade en befrielse från arrenden och avgifter för år 2000 beviljats för odlingar i offentligägda vatten och för tillstånd att ta vatten för anläggningar i privatägda vatten. |
| --- | --- |

(13)

Enligt uppgifterna från Frankrike i skrivelsen av den 21 juni 2000, dvs. före beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet, hade en befrielse från arrenden och avgifter för år 2000 beviljats för odlingar i offentligägda vatten och för tillstånd att ta vatten för anläggningar i privatägda vatten.

| (14) | I sin skrivelse av den 5 mars 2002, i vilken Frankrike framförde sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet skulle inledas, sägs det att detta var en av de kompletterande åtgärder som gav lättnader för samtliga vattenbrukare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen. |
| --- | --- |

(14)

I sin skrivelse av den 5 mars 2002, i vilken Frankrike framförde sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet skulle inledas, sägs det att detta var en av de kompletterande åtgärder som gav lättnader för samtliga vattenbrukare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen.

| (15) | På kommissionens fråga bekräftade Frankrike i en skrivelse av den 24 september 2002 att befrielsen i fråga, genom ett beslut den 12 september 2000, hade utvidgats till att omfatta samtliga vattenbrukare i saltvatten. |
| --- | --- |

(15)

På kommissionens fråga bekräftade Frankrike i en skrivelse av den 24 september 2002 att befrielsen i fråga, genom ett beslut den 12 september 2000, hade utvidgats till att omfatta samtliga vattenbrukare i saltvatten.

| (16) | Befrielserna uppgick till ett belopp på 3,81 miljoner euro. |
| --- | --- |

(16)

Befrielserna uppgick till ett belopp på 3,81 miljoner euro.

2.   Lättnader i fråga om sociala avgifter för vattenbrukare och fiskare

| (17) | I två dekret, av den 15 april och den 13 juli 2000, beslutade jordbruks- och fiskeriministern att samtliga företag inom sektorn skulle få en lättnad på 50 % av de sociala avgifterna, för vattenbrukare under perioden 15 april–15 juli 2000, och för fiskare under perioden 15 april–15 oktober 2000. |
| --- | --- |

(17)

I två dekret, av den 15 april och den 13 juli 2000, beslutade jordbruks- och fiskeriministern att samtliga företag inom sektorn skulle få en lättnad på 50 % av de sociala avgifterna, för vattenbrukare under perioden 15 april–15 juli 2000, och för fiskare under perioden 15 april–15 oktober 2000.

| (18) | Lättnaden gällde arbetsgivaravgifterna och omfattade samtliga fiskare och vattenbrukare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen. |
| --- | --- |

(18)

Lättnaden gällde arbetsgivaravgifterna och omfattade samtliga fiskare och vattenbrukare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen.

| (19) | Lättnaderna fick olika utformning beroende på om det rörde sig om avgifter som betalas in till ENIM (Etablissement National des Invalides de la Marine) eller till MSA (Mutualité Sociale Agricole). |
| --- | --- |

(19)

Lättnaderna fick olika utformning beroende på om det rörde sig om avgifter som betalas in till ENIM (Etablissement National des Invalides de la Marine) eller till MSA (Mutualité Sociale Agricole).

| (20) | I fråga om avgifterna till ENIM var lättnaden 50 %, för alla delar av arbetsgivaravgiften. När det gäller fartyg på vilka man inte betalar ut lönen som en andel av vinsten uppgick lättnaden till 75 %. Frankrike motiverar de olika nivåerna med att det på fartyg med andelssystem finns en stark ekonomisk solidaritet mellan fartygsägaren och besättningen i fråga om de svårigheter som fisket innebär, särskilt om vinsten blir lägre; i det industriella fisket, där det här lönesystemet inte finns, är det däremot fartygsägaren som tar det allra största ekonomiska ansvaret. |
| --- | --- |

(20)

I fråga om avgifterna till ENIM var lättnaden 50 %, för alla delar av arbetsgivaravgiften. När det gäller fartyg på vilka man inte betalar ut lönen som en andel av vinsten uppgick lättnaden till 75 %. Frankrike motiverar de olika nivåerna med att det på fartyg med andelssystem finns en stark ekonomisk solidaritet mellan fartygsägaren och besättningen i fråga om de svårigheter som fisket innebär, särskilt om vinsten blir lägre; i det industriella fisket, där det här lönesystemet inte finns, är det däremot fartygsägaren som tar det allra största ekonomiska ansvaret.

| (21) | I fråga om de avgifter som betalas in till MSA, för vattenbrukare som omfattas av det systemet, fastställdes lättnaden genom ett dekret från jordbruks- och fiskeriministeriet av den 25 april 2000. Lättnaden motsvarade 50 % av såväl de egenavgifter som vattenbrukare och arbetsgivare skall betala in för tre tolftedelar av 1999 års avgifter som av deras arbetsgivaravgifter för de tre sista månaderna 1999. |
| --- | --- |

(21)

I fråga om de avgifter som betalas in till MSA, för vattenbrukare som omfattas av det systemet, fastställdes lättnaden genom ett dekret från jordbruks- och fiskeriministeriet av den 25 april 2000. Lättnaden motsvarade 50 % av såväl de egenavgifter som vattenbrukare och arbetsgivare skall betala in för tre tolftedelar av 1999 års avgifter som av deras arbetsgivaravgifter för de tre sista månaderna 1999.

| (22) | Befrielserna uppgick totalt till 119 miljoner FRF (18,2 miljoner euro). |
| --- | --- |

(22)

Befrielserna uppgick totalt till 119 miljoner FRF (18,2 miljoner euro).

C.   Motiven för att inleda det formella granskningsförfarandet

| (23) | De åtgärder som beskrivs under A och B ovan vidtogs efter det att tankfartyget Erika hade förlist den 12 december 1999 och efter den våldsamma storm som inträffade den 26–27 december 1999. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som beskrivs under A och B ovan vidtogs efter det att tankfartyget Erika hade förlist den 12 december 1999 och efter den våldsamma storm som inträffade den 26–27 december 1999.

| (24) | Åtgärderna granskades på grundval av artikel 87.2 b i fördraget, i vilken det sägs att ”stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser” är förenliga med den gemensamma marknaden. Å ena sidan kan de föroreningar som blev resultatet av Erikas förlisning betraktas som exceptionella händelser i den mening som avses i artikeln i fråga. Å andra sidan kan stormen den 26–27 december 1999 anses vara en naturkatastrof eftersom den var så våldsam och ovanlig. |
| --- | --- |

(24)

Åtgärderna granskades på grundval av artikel 87.2 b i fördraget, i vilken det sägs att ”stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser” är förenliga med den gemensamma marknaden. Å ena sidan kan de föroreningar som blev resultatet av Erikas förlisning betraktas som exceptionella händelser i den mening som avses i artikeln i fråga. Å andra sidan kan stormen den 26–27 december 1999 anses vara en naturkatastrof eftersom den var så våldsam och ovanlig.

| (25) | I det här avseendet består kommissionens roll i att se till att det inte förekommit en överkompensation för de skador som dessa händelser gav upphov till. |
| --- | --- |

(25)

I det här avseendet består kommissionens roll i att se till att det inte förekommit en överkompensation för de skador som dessa händelser gav upphov till.

1.   Stöd för vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde

| (26) | Det formella granskningsförfarandet inleddes i fråga om befrielse från de sociala avgifterna för första kvartalet 2000 (eller för ett genomsnittligt kvartal) samt lättnader i fråga om finansiella avgifter och befrielse från arrenden. |
| --- | --- |

(26)

Det formella granskningsförfarandet inleddes i fråga om befrielse från de sociala avgifterna för första kvartalet 2000 (eller för ett genomsnittligt kvartal) samt lättnader i fråga om finansiella avgifter och befrielse från arrenden.

| (27) | Befrielsen från de sociala avgifterna beviljades efter det att en ersättningsgrupp gått igenom de potentiella stödmottagande företagens situation. Periodens längd differentierades, från en till tre månader, beroende på de skador som uppstått. Den här befrielsen kompletterade andra åtgärder (ersättningar för naturkatastrofer inom jordbruket, stöd för återställande av materiel och bestånd samt förskott på ersättningar från FIPOL). På grundval av de uppgifter som lämnats ansåg kommissionen att den inte kunde bedöma huruvida det förekommit överkompensation i och med befrielsen från de sociala avgifterna. |
| --- | --- |

(27)

Befrielsen från de sociala avgifterna beviljades efter det att en ersättningsgrupp gått igenom de potentiella stödmottagande företagens situation. Periodens längd differentierades, från en till tre månader, beroende på de skador som uppstått. Den här befrielsen kompletterade andra åtgärder (ersättningar för naturkatastrofer inom jordbruket, stöd för återställande av materiel och bestånd samt förskott på ersättningar från FIPOL). På grundval av de uppgifter som lämnats ansåg kommissionen att den inte kunde bedöma huruvida det förekommit överkompensation i och med befrielsen från de sociala avgifterna.

| (28) | Lättnaderna i fråga om finansiella avgifter utgjorde ett komplement till andra åtgärder. Även på den här punkten anser kommissionen att den inte kan bedöma huruvida det förekommit överkompensation. |
| --- | --- |

(28)

Lättnaderna i fråga om finansiella avgifter utgjorde ett komplement till andra åtgärder. Även på den här punkten anser kommissionen att den inte kan bedöma huruvida det förekommit överkompensation.

| (29) | Befrielsen från arrenden utgjorde ytterligare ett komplement till andra åtgärder. Enligt de uppgifter som kommissionen fått verkar det som om samtliga vattenbrukare i de sex departementen hade erhållit denna befrielse. Frankrike har inte angivit några skäl till varför samtliga vattenbrukare i dessa departement erhöll befrielsen. Även på den här punkten anser kommissionen att den inte kan bedöma huruvida det förekommit överkompensation. |
| --- | --- |

(29)

Befrielsen från arrenden utgjorde ytterligare ett komplement till andra åtgärder. Enligt de uppgifter som kommissionen fått verkar det som om samtliga vattenbrukare i de sex departementen hade erhållit denna befrielse. Frankrike har inte angivit några skäl till varför samtliga vattenbrukare i dessa departement erhöll befrielsen. Även på den här punkten anser kommissionen att den inte kan bedöma huruvida det förekommit överkompensation.

| (30) | Kommissionen har således inte kunnat bedöma huruvida det förekommit överkompensation, vilket innebär att åtgärderna i fråga inte har kunnat anses förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har således inte kunnat bedöma huruvida det förekommit överkompensation, vilket innebär att åtgärderna i fråga inte har kunnat anses förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget.

| (31) | Eftersom det rör sig om icke anmälda stöd har åtgärderna granskats på grundval av riktlinjerna för statliga stöd inom fisket och vattenbruket (2), (nedan kallade ”riktlinjerna från 1997”), som antogs 1997 och var i kraft när händelserna i fråga inträffade. Eftersom stöden i fråga verkar vara driftsstöd hänvisar kommissionen till punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997 i vilken det fastställs en generell princip om att driftsstöd är oförenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen ansåg att det på grundval av den tillgängliga informationen fortfarande fanns tvivel om huruvida åtgärderna i fråga var förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom det rör sig om icke anmälda stöd har åtgärderna granskats på grundval av riktlinjerna för statliga stöd inom fisket och vattenbruket (2), (nedan kallade ”riktlinjerna från 1997”), som antogs 1997 och var i kraft när händelserna i fråga inträffade. Eftersom stöden i fråga verkar vara driftsstöd hänvisar kommissionen till punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997 i vilken det fastställs en generell princip om att driftsstöd är oförenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen ansåg att det på grundval av den tillgängliga informationen fortfarande fanns tvivel om huruvida åtgärderna i fråga var förenliga med den gemensamma marknaden.

2.   Kompletterande åtgärder i form av lättnader i fråga om sociala avgifter för samtliga vattenbrukare och fiskare

| (32) | Frankrike hävdar att de kompletterande åtgärderna i form av lättnader för samtliga vattenbrukare och fiskare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen vidtogs för att ge kompensation för den ekonomiska skada som företagen inom sektorn åsamkats till följd av att marknaden försämrades genom den dåliga image som produkterna fick på grund av föroreningarna från Erika. |
| --- | --- |

(32)

Frankrike hävdar att de kompletterande åtgärderna i form av lättnader för samtliga vattenbrukare och fiskare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen vidtogs för att ge kompensation för den ekonomiska skada som företagen inom sektorn åsamkats till följd av att marknaden försämrades genom den dåliga image som produkterna fick på grund av föroreningarna från Erika.

| (33) | Lättnaderna i fråga om sociala avgifter avsåg perioden 15 april–15 juli 2000. |
| --- | --- |

(33)

Lättnaderna i fråga om sociala avgifter avsåg perioden 15 april–15 juli 2000.

| (34) | Enligt Frankrike innebar den försämrade marknaden att försäljningen av skaldjur i detaljhandeln under det första halvåret 2000 minskade med 9 % i volym och 5 % i värde. Dessutom fick stormen skadliga effekter även i andra led, eftersom Charente-Maritime spelar en central roll i handeln med ostron i Frankrike. |
| --- | --- |

(34)

Enligt Frankrike innebar den försämrade marknaden att försäljningen av skaldjur i detaljhandeln under det första halvåret 2000 minskade med 9 % i volym och 5 % i värde. Dessutom fick stormen skadliga effekter även i andra led, eftersom Charente-Maritime spelar en central roll i handeln med ostron i Frankrike.

| (35) | Frankrike har emellertid inte lämnat någon information om vilken koppling det finns mellan å ena sidan den ekonomiska skada som samtliga skaldjursproducenter kulle ha orsakats till följd av oljeutsläppen och å andra sidan befrielse från sociala avgifter för perioden i fråga. Kommissionen har därför inte kunnat bedöma huruvida befrielsen motsvarar den skada som uppstod eller om det rör sig om överkompensation. |
| --- | --- |

(35)

Frankrike har emellertid inte lämnat någon information om vilken koppling det finns mellan å ena sidan den ekonomiska skada som samtliga skaldjursproducenter kulle ha orsakats till följd av oljeutsläppen och å andra sidan befrielse från sociala avgifter för perioden i fråga. Kommissionen har därför inte kunnat bedöma huruvida befrielsen motsvarar den skada som uppstod eller om det rör sig om överkompensation.

| (36) | Eftersom det verkar röra sig om driftsstöd ansåg kommissionen, på grundval av punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997, att det fortfarande fanns tvivel om huruvida åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom det verkar röra sig om driftsstöd ansåg kommissionen, på grundval av punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997, att det fortfarande fanns tvivel om huruvida åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden.

| (37) | Lättnaderna i fråga om sociala avgifter avsåg perioden 15 april–15 oktober 2000. |
| --- | --- |

(37)

Lättnaderna i fråga om sociala avgifter avsåg perioden 15 april–15 oktober 2000.

| (38) | Enligt Frankrike har marknaden generellt varit vikande och uppvisat en stadigt minskande efterfrågan på grund av att konsumenterna oroar sig för vilka hälsoeffekter som oljeutsläppen fått. |
| --- | --- |

(38)

Enligt Frankrike har marknaden generellt varit vikande och uppvisat en stadigt minskande efterfrågan på grund av att konsumenterna oroar sig för vilka hälsoeffekter som oljeutsläppen fått.

| (39) | Frankrike hade lämnat en hel del statistik om detaljhandelns försäljning av fiskeriprodukter som skulle motivera lättnaderna. Kommissionen har gått igenom denna information. I sin skrivelse till Frankrike om att det formella granskningsförfarandet skulle inledas påpekade emellertid kommissionen att andra källor uppgav att försäljningen på fiskauktionerna under det första kvartalet 2000 ökade i värde med 3 % jämfört med föregående år och att återtagen från marknaden låg kvar på under 1,5 % av de landade kvantiteterna av de vanligaste arterna, dvs. på samma nivå som under motsvarande period 1999. Dessutom gällde befrielsen för samtliga fiskeriföretag i såväl Frankrike som de utomeuropeiska departementen. |
| --- | --- |

(39)

Frankrike hade lämnat en hel del statistik om detaljhandelns försäljning av fiskeriprodukter som skulle motivera lättnaderna. Kommissionen har gått igenom denna information. I sin skrivelse till Frankrike om att det formella granskningsförfarandet skulle inledas påpekade emellertid kommissionen att andra källor uppgav att försäljningen på fiskauktionerna under det första kvartalet 2000 ökade i värde med 3 % jämfört med föregående år och att återtagen från marknaden låg kvar på under 1,5 % av de landade kvantiteterna av de vanligaste arterna, dvs. på samma nivå som under motsvarande period 1999. Dessutom gällde befrielsen för samtliga fiskeriföretag i såväl Frankrike som de utomeuropeiska departementen.

| (40) | Kommissionen hade också fått tillgång till information från nyhetsbyrån Agence France-Presse enligt vilken syftet med lättnaderna i fråga om sociala avgifter var att ge kompensation för de högre bränslekostnader som hade konstaterats sedan flera månader tillbaka. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen hade också fått tillgång till information från nyhetsbyrån Agence France-Presse enligt vilken syftet med lättnaderna i fråga om sociala avgifter var att ge kompensation för de högre bränslekostnader som hade konstaterats sedan flera månader tillbaka.

| (41) | På grundval av all denna information ansåg kommissionen att Frankrike inte hade lämnat sådana uppgifter som gjorde det möjligt att slå fast att den situation som åberopades innebar en kompensation för de ekonomiska skador som företagen åsamkats genom en vikande marknad. Eftersom det verkar röra sig om driftsstöd ansåg kommissionen, på grundval av punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997, att det fortfarande fanns tvivel om huruvida åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(41)

På grundval av all denna information ansåg kommissionen att Frankrike inte hade lämnat sådana uppgifter som gjorde det möjligt att slå fast att den situation som åberopades innebar en kompensation för de ekonomiska skador som företagen åsamkats genom en vikande marknad. Eftersom det verkar röra sig om driftsstöd ansåg kommissionen, på grundval av punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997, att det fortfarande fanns tvivel om huruvida åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden.

III   FRANKRIKES SYNPUNKTER

A.   Stöd för vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde

| (42) | Frankrike hävdar att syftet med lättnaderna i fråga om finansiella avgifter inom ramen för skuldsaneringsplaner inte var att täcka förluster utan att hjälpa de mest utsatta företagen att klara av en exceptionell situation till följd av de katastrofer som inträffat. Det var endast de mest utsatta företagen som kunde få detta stöd. |
| --- | --- |

(42)

Frankrike hävdar att syftet med lättnaderna i fråga om finansiella avgifter inom ramen för skuldsaneringsplaner inte var att täcka förluster utan att hjälpa de mest utsatta företagen att klara av en exceptionell situation till följd av de katastrofer som inträffat. Det var endast de mest utsatta företagen som kunde få detta stöd.

| (43) | I fråga om en eventuell överkompensation hävdar Frankrike att systemet med lättnader i fråga om sociala avgifter hade utformats just för att detta skulle kunna undvikas. Ersättningsgrupperna i varje drabbat departement gjorde en helhetsbedömning av varje företags ekonomiska situation och de belopp som beviljats för de skador som uppstått. |
| --- | --- |

(43)

I fråga om en eventuell överkompensation hävdar Frankrike att systemet med lättnader i fråga om sociala avgifter hade utformats just för att detta skulle kunna undvikas. Ersättningsgrupperna i varje drabbat departement gjorde en helhetsbedömning av varje företags ekonomiska situation och de belopp som beviljats för de skador som uppstått.

B.   Kompletterande åtgärder för samtliga vattenbrukare och fiskare

1.   Vattenbrukare

| (44) | Frankrike konstaterade att en begränsning av lättnaderna till enbart de vattenbrukare som drabbats av stormen och oljeutsläppen verkade otillräcklig. Helhetsbilden för branschen ansågs vara så oroande att en generell insats var motiverad. Det genomslag som oljeutsläppen fick i massmedia innebar att produkternas image försämrades hos allmänheten, framförallt i fråga om odlade skaldjur, oavsett varifrån de kom. Enligt en studie som gjordes av Ofimer (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture) sjönk omsättningen med 51 miljoner FRF (7,77 miljoner euro) under fyramånadersperioden 17 december 1999–16 april 2000. |
| --- | --- |

(44)

Frankrike konstaterade att en begränsning av lättnaderna till enbart de vattenbrukare som drabbats av stormen och oljeutsläppen verkade otillräcklig. Helhetsbilden för branschen ansågs vara så oroande att en generell insats var motiverad. Det genomslag som oljeutsläppen fick i massmedia innebar att produkternas image försämrades hos allmänheten, framförallt i fråga om odlade skaldjur, oavsett varifrån de kom. Enligt en studie som gjordes av Ofimer (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture) sjönk omsättningen med 51 miljoner FRF (7,77 miljoner euro) under fyramånadersperioden 17 december 1999–16 april 2000.

| (45) | För att klara av en sådan situation fattade man beslut om generella åtgärder: lättnader i fråga om sociala avgifter och befrielse från arrenden. Lättnaderna uppgick till 3,35 miljoner euro. Befrielserna uppgick till 3,81 miljoner euro. Sammanlagt låg således dessa stöd på en nivå under de 7,77 miljoner euro i minskad omsättning som framgick av Ofimers studie. |
| --- | --- |

(45)

För att klara av en sådan situation fattade man beslut om generella åtgärder: lättnader i fråga om sociala avgifter och befrielse från arrenden. Lättnaderna uppgick till 3,35 miljoner euro. Befrielserna uppgick till 3,81 miljoner euro. Sammanlagt låg således dessa stöd på en nivå under de 7,77 miljoner euro i minskad omsättning som framgick av Ofimers studie.

2.   Fiskare

| (46) | Frankrike tillbakavisar kommissionens argument för att inleda det formella granskningsförfarandet. Frankrike hävdar att den chock som oljeutsläppen orsakade och den uppblåsta mediebilden av dess konstaterade eller fruktade konsekvenser förstörde produkternas image; ingen sektor och inget område slapp undan. |
| --- | --- |

(46)

Frankrike tillbakavisar kommissionens argument för att inleda det formella granskningsförfarandet. Frankrike hävdar att den chock som oljeutsläppen orsakade och den uppblåsta mediebilden av dess konstaterade eller fruktade konsekvenser förstörde produkternas image; ingen sektor och inget område slapp undan.

| (47) | Enligt Frankrike motsvarar den valda perioden (15 april–15 oktober 2000) fartygens verksamhet under årets sex första månader eftersom de sociala avgifterna i realiteten avser företagens verksamhet under de tre föregående månaderna. Tack vare denna eftersläpning kunde man se till att fiskarna kunde fortsätta med sitt fiske även då de största svårigheterna gjorde sig gällande, dvs. under de sex månader som följde efter de två katastroferna i december 1999. Därför anser Frankrike att kommissionen i sin analys inte borde ha hänvisat Ofimers Flash Eco (konjunkturmeddelande) från den 16 februari 2001. |
| --- | --- |

(47)

Enligt Frankrike motsvarar den valda perioden (15 april–15 oktober 2000) fartygens verksamhet under årets sex första månader eftersom de sociala avgifterna i realiteten avser företagens verksamhet under de tre föregående månaderna. Tack vare denna eftersläpning kunde man se till att fiskarna kunde fortsätta med sitt fiske även då de största svårigheterna gjorde sig gällande, dvs. under de sex månader som följde efter de två katastroferna i december 1999. Därför anser Frankrike att kommissionen i sin analys inte borde ha hänvisat Ofimers Flash Eco (konjunkturmeddelande) från den 16 februari 2001.

| (48) | Frankrike anser att kommissionen inte heller borde ha hänvisat till Ofimers konjunkturmeddelande för januari–april 2000 eftersom detta grundade sig på uppskattningar som för månaderna mars och april var ganska grova. De skillnader som kommissionen lyfte fram berodde inte heller på skillnad i bedömningen utan på normal statistisk skillnad mellan preliminära bruttosiffror och de slutliga validerade siffrorna. Därför bör man hålla sig till siffrorna i det meddelande av den 6 april 2001 som Frankrike skickade in till kommissionen inom ramen för granskningen av det här ärendet eftersom det meddelandet innehåller de definitiva siffrorna för perioden i fråga. |
| --- | --- |

(48)

Frankrike anser att kommissionen inte heller borde ha hänvisat till Ofimers konjunkturmeddelande för januari–april 2000 eftersom detta grundade sig på uppskattningar som för månaderna mars och april var ganska grova. De skillnader som kommissionen lyfte fram berodde inte heller på skillnad i bedömningen utan på normal statistisk skillnad mellan preliminära bruttosiffror och de slutliga validerade siffrorna. Därför bör man hålla sig till siffrorna i det meddelande av den 6 april 2001 som Frankrike skickade in till kommissionen inom ramen för granskningen av det här ärendet eftersom det meddelandet innehåller de definitiva siffrorna för perioden i fråga.

| (49) | Frankrike påpekar också att Ofimers månatliga sammanställningar visar att de kvantiteter som landades under de sex första månaderna låg på samma nivå som under motsvarande period år 1999, även om det under kortare perioder fanns stora svackor som uppenbarligen sammanföll med den stora uppmärksamheten i massmedia. Under samma period ökade emellertid återtagen med 28 % jämfört med 1999, särskilt under årets första månader (januari: + 92 %, februari: + 66 %, mars: + 35 %). För vissa arter låg återtagen på en extremt hög nivå (havskräfta: + 175 %, marulk: + 161 %, spindelkrabba: x 5), vilket visar vilka psykologiska effekter oljeutsläppen fick på konsumenternas beteende. |
| --- | --- |

(49)

Frankrike påpekar också att Ofimers månatliga sammanställningar visar att de kvantiteter som landades under de sex första månaderna låg på samma nivå som under motsvarande period år 1999, även om det under kortare perioder fanns stora svackor som uppenbarligen sammanföll med den stora uppmärksamheten i massmedia. Under samma period ökade emellertid återtagen med 28 % jämfört med 1999, särskilt under årets första månader (januari: + 92 %, februari: + 66 %, mars: + 35 %). För vissa arter låg återtagen på en extremt hög nivå (havskräfta: + 175 %, marulk: + 161 %, spindelkrabba: x 5), vilket visar vilka psykologiska effekter oljeutsläppen fick på konsumenternas beteende.

| (50) | Under första halvåret 2000 låg de landade kvantiteterna på en relativt stabil nivå samtidigt som återtagen ökade kraftigt, vilket resulterade i att försäljningen sjönk kvantitativt. Konsumtionen av färska produkter sjönk med 7 % (6 % för fisk, 9 % för skaldjur och 6,5 % för kräftdjur, särskilt räkor). |
| --- | --- |

(50)

Under första halvåret 2000 låg de landade kvantiteterna på en relativt stabil nivå samtidigt som återtagen ökade kraftigt, vilket resulterade i att försäljningen sjönk kvantitativt. Konsumtionen av färska produkter sjönk med 7 % (6 % för fisk, 9 % för skaldjur och 6,5 % för kräftdjur, särskilt räkor).

| (51) | Priserna föll med 6 % jämfört med januari 1999 och denna nedgång höll i sig i fråga om de arter som är av avgörande betydelse för en balans i företagen. Av de 49 arter som Ofimer bevakar kunde man konstatera fallande priser för 34 arter under januari 2000, för 26 arter i februari 2000 och för 21 arter i mars 2000. Under hela perioden kunde samma nedgång konstateras för de viktigaste fiskarterna. |
| --- | --- |

(51)

Priserna föll med 6 % jämfört med januari 1999 och denna nedgång höll i sig i fråga om de arter som är av avgörande betydelse för en balans i företagen. Av de 49 arter som Ofimer bevakar kunde man konstatera fallande priser för 34 arter under januari 2000, för 26 arter i februari 2000 och för 21 arter i mars 2000. Under hela perioden kunde samma nedgång konstateras för de viktigaste fiskarterna.

| (52) | Frankrike menar dessutom att konsumenterna inte kunde skilja olika produkter från varandra utifrån deras ursprung och att de valde bort dessa produkter oavsett var de kom ifrån. De farhågor som väcktes till liv i fråga om oljeutsläppens konsekvenser gav generella effekter, såväl i fråga om produkter med ursprung i Frankrike som i de utomeuropeiska departementen. Enligt Frankrike visar siffrorna från tullen att skadeverkningarna efter oljeutsläppen spred sig till de här departementen och att det därför inte fanns någon anledning att utesluta deras fiskare från de stöd som regeringen införde. |
| --- | --- |

(52)

Frankrike menar dessutom att konsumenterna inte kunde skilja olika produkter från varandra utifrån deras ursprung och att de valde bort dessa produkter oavsett var de kom ifrån. De farhågor som väcktes till liv i fråga om oljeutsläppens konsekvenser gav generella effekter, såväl i fråga om produkter med ursprung i Frankrike som i de utomeuropeiska departementen. Enligt Frankrike visar siffrorna från tullen att skadeverkningarna efter oljeutsläppen spred sig till de här departementen och att det därför inte fanns någon anledning att utesluta deras fiskare från de stöd som regeringen införde.

| (53) | Slutligen menar Frankrike att kommissionen å ena sidan inte satte särskilt stor tilltro till de tidningsartiklar som den fick tillgång till, men att den å andra sidan gjorde ett stort nummer av de kommentarer som vissa journalister undsluppit sig i korridorerna. Frankrike bifogar ett antal artiklar och dokument som bevis på i vilken utsträckning den här händelsen blåstes upp i media och på den misstänksamhet som ledde till att konsumenterna valde bort näringens produkter. Frankrike godtar inte heller den hypotes som kommissionen utgår från i sin skrivelse om att inleda det formella granskningsförfarandet, dvs. att syftet med lättnaderna i fråga om sociala avgifter i själva verket var att ge kompensation för de höjda bränslekostnaderna sedan ett antal månader tillbaka. |
| --- | --- |

(53)

Slutligen menar Frankrike att kommissionen å ena sidan inte satte särskilt stor tilltro till de tidningsartiklar som den fick tillgång till, men att den å andra sidan gjorde ett stort nummer av de kommentarer som vissa journalister undsluppit sig i korridorerna. Frankrike bifogar ett antal artiklar och dokument som bevis på i vilken utsträckning den här händelsen blåstes upp i media och på den misstänksamhet som ledde till att konsumenterna valde bort näringens produkter. Frankrike godtar inte heller den hypotes som kommissionen utgår från i sin skrivelse om att inleda det formella granskningsförfarandet, dvs. att syftet med lättnaderna i fråga om sociala avgifter i själva verket var att ge kompensation för de höjda bränslekostnaderna sedan ett antal månader tillbaka.

IV   BEDÖMNING

A.   Förekomsten av statliga stöd

| (54) | Enligt artikel 87.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat, eller med hjälp av statliga medel, oförenligt med den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna och om det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion. |
| --- | --- |

(54)

Enligt artikel 87.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat, eller med hjälp av statliga medel, oförenligt med den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna och om det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion.

| (55) | De stöd som prövas i det här beslutet (lättnader i fråga om sociala avgifter och finansiella avgifter, befrielse från arrenden) är åtgärder som gynnar företag som bedriver en viss verksamhet, nämligen vattenbruk eller fiske. Dessa företag slipper vissa avgifter som de i normala fall skulle ha betalat. |
| --- | --- |

(55)

De stöd som prövas i det här beslutet (lättnader i fråga om sociala avgifter och finansiella avgifter, befrielse från arrenden) är åtgärder som gynnar företag som bedriver en viss verksamhet, nämligen vattenbruk eller fiske. Dessa företag slipper vissa avgifter som de i normala fall skulle ha betalat.

| (56) | Åtgärderna leder till att staten förlorar intäkter, antingen direkt (lättnader i fråga om finansiella avgifter och befrielse från arrenden), eller indirekt, eftersom staten måste ge kompensation för de förluster som åsamkas den instans som uppbär avgifterna. Det rör sig således om statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(56)

Åtgärderna leder till att staten förlorar intäkter, antingen direkt (lättnader i fråga om finansiella avgifter och befrielse från arrenden), eller indirekt, eftersom staten måste ge kompensation för de förluster som åsamkas den instans som uppbär avgifterna. Det rör sig således om statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

| (57) | Eftersom de stödmottagande företagens produkter säljs på gemenskapsmarknaden leder Frankrikes åtgärder till att dessa företags ställning stärks, både på den franska marknaden jämfört med företag från andra medlemsstater som vill få in sina produkter på den marknaden (vattenbruks- eller fiskeprodukter eller andra konkurrerande livsmedel), och på marknaderna i övriga medlemsstater jämfört med företagen på dessa marknader (i fråga om samma produkter). Åtgärderna i fråga snedvrider således konkurrensen, eller riskerar att göra detta, och de kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom de stödmottagande företagens produkter säljs på gemenskapsmarknaden leder Frankrikes åtgärder till att dessa företags ställning stärks, både på den franska marknaden jämfört med företag från andra medlemsstater som vill få in sina produkter på den marknaden (vattenbruks- eller fiskeprodukter eller andra konkurrerande livsmedel), och på marknaderna i övriga medlemsstater jämfört med företagen på dessa marknader (i fråga om samma produkter). Åtgärderna i fråga snedvrider således konkurrensen, eller riskerar att göra detta, och de kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (58) | Enligt artikel 87.1 i fördraget är sådana åtgärder i princip förbjudna. De kan endast anses förenliga med den gemensamma marknaden om de kan omfattas av ett av undantagen i fördraget. Eftersom det rör sig om stöd till företag inom vattenbruk och fiske måste stöden prövas på grundval av riktlinjerna från 1997, vilket var fallet redan under den inledande granskningen. |
| --- | --- |

(58)

Enligt artikel 87.1 i fördraget är sådana åtgärder i princip förbjudna. De kan endast anses förenliga med den gemensamma marknaden om de kan omfattas av ett av undantagen i fördraget. Eftersom det rör sig om stöd till företag inom vattenbruk och fiske måste stöden prövas på grundval av riktlinjerna från 1997, vilket var fallet redan under den inledande granskningen.

B.   Stöd för vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde

| (59) | Kommissionen hade inlett det formella granskningsförfarandet i fråga om vissa stöd för vattenbrukare efter händelserna i december 1999, och anledningen till detta var att man inte kunde vara säker på att det inte hade förekommit överkompensation för de skador som uppstått, eftersom det samtidigt fanns flera stöd, även sådana som kommissionen redan ställt sig positiv till. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen hade inlett det formella granskningsförfarandet i fråga om vissa stöd för vattenbrukare efter händelserna i december 1999, och anledningen till detta var att man inte kunde vara säker på att det inte hade förekommit överkompensation för de skador som uppstått, eftersom det samtidigt fanns flera stöd, även sådana som kommissionen redan ställt sig positiv till.

| (60) | Kommissionen vill erinra om att det formella granskningsförfarandet omfattade följande stöd:






  — | Befrielse från sociala avgifter under första kvartalet 2000 (för en, två eller tre månader beroende på skadornas omfattning). |
| --- | --- | --- |

(60)

Kommissionen vill erinra om att det formella granskningsförfarandet omfattade följande stöd:

—

Befrielse från sociala avgifter under första kvartalet 2000 (för en, två eller tre månader beroende på skadornas omfattning).

| — | Lättnader i fråga om finansiella avgifter för vattenbrukare som direkt drabbades av stormen eller oljeutsläppen. |
| --- | --- |

—

Lättnader i fråga om finansiella avgifter för vattenbrukare som direkt drabbades av stormen eller oljeutsläppen.

| — | Befrielse från arrenden för år 2000 i de sex drabbade departementen (längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde). |
| --- | --- |

—

Befrielse från arrenden för år 2000 i de sex drabbade departementen (längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde).

| (61) | När det gäller befrielsen från sociala avgifter och lättnaderna i fråga om finansiella avgifter uppgavs det i den kompletterande information som lämnades att syftet med de rutiner som Frankrike införde, dvs. en ersättningsgrupp i varje departement med företrädare för berörda statliga förvaltningar, banker och branschen, var att se till att det inte förekom någon överkompensation. Frankrike påpekar att ersättningsgrupperna granskade ärendena från fall till fall och att detta gjorde det möjligt att differentiera stöden beroende på företagens situation och därigenom undvika överkompensation. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller befrielsen från sociala avgifter och lättnaderna i fråga om finansiella avgifter uppgavs det i den kompletterande information som lämnades att syftet med de rutiner som Frankrike införde, dvs. en ersättningsgrupp i varje departement med företrädare för berörda statliga förvaltningar, banker och branschen, var att se till att det inte förekom någon överkompensation. Frankrike påpekar att ersättningsgrupperna granskade ärendena från fall till fall och att detta gjorde det möjligt att differentiera stöden beroende på företagens situation och därigenom undvika överkompensation.

| (62) | Kommissionen konstaterar därför att Frankrike har infört de rutiner som krävs för att undvika överkompensation. Kommissionen anser också att det enda syftet med dessa stöd var att ge ersättning för de skador som uppstod genom de två exceptionella händelserna, dvs. stormen i december 1999 och Erikas förlisning. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen konstaterar därför att Frankrike har infört de rutiner som krävs för att undvika överkompensation. Kommissionen anser också att det enda syftet med dessa stöd var att ge ersättning för de skador som uppstod genom de två exceptionella händelserna, dvs. stormen i december 1999 och Erikas förlisning.

| (63) | Befrielsen från de sociala avgifterna och lättnaderna i fråga om finansiella avgifter bör därför anses vara förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(63)

Befrielsen från de sociala avgifterna och lättnaderna i fråga om finansiella avgifter bör därför anses vara förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget.

| (64) | Befrielsen från arrenden behandlas i avsnitt C.1 nedan, eftersom den åtgärden omfattade samtliga vattenbrukare i Frankrike, tvärt emot den information som kommissionen hade tillgång till innan det formella granskningsförfarandet inleddes. Frankrike hade i själva verket i sin skrivelse av den 21 juni 2000 informerat kommissionen om att tillstånden att bedriva vattenbruk och att ta vatten i de berörda departementen var befriade från arrenden under år 2000. Frankrike återkom inte till denna befrielse i sina senare skrivelser till kommissionen i vilka det fanns en detaljerad beskrivning av åtgärdernas art, vilket föranledde kommissionen att i en skrivelse av den 21 juni 2001 fråga om denna befrielse verkligen hade tillämpats och, om så var fallet, skicka in uppgifter om detta. I sitt svar av den 13 augusti 2001 hävdade Frankrike att vattenbrukarna i departementen Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime och Gironde hade beviljats befrielse från sina arrenden för år 2000, utan att nämna att denna befrielse beviljades även utanför dessa departement. Det var först i sitt svar på skrivelsen om att det formella granskningsförfarandet skulle inledas som Frankrike uppgav att det rörde sig om en generell åtgärd som omfattade samtliga vattenbrukare i Frankrike, precis som lättnaderna i fråga om sociala avgifter. |
| --- | --- |

(64)

Befrielsen från arrenden behandlas i avsnitt C.1 nedan, eftersom den åtgärden omfattade samtliga vattenbrukare i Frankrike, tvärt emot den information som kommissionen hade tillgång till innan det formella granskningsförfarandet inleddes. Frankrike hade i själva verket i sin skrivelse av den 21 juni 2000 informerat kommissionen om att tillstånden att bedriva vattenbruk och att ta vatten i de berörda departementen var befriade från arrenden under år 2000. Frankrike återkom inte till denna befrielse i sina senare skrivelser till kommissionen i vilka det fanns en detaljerad beskrivning av åtgärdernas art, vilket föranledde kommissionen att i en skrivelse av den 21 juni 2001 fråga om denna befrielse verkligen hade tillämpats och, om så var fallet, skicka in uppgifter om detta. I sitt svar av den 13 augusti 2001 hävdade Frankrike att vattenbrukarna i departementen Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime och Gironde hade beviljats befrielse från sina arrenden för år 2000, utan att nämna att denna befrielse beviljades även utanför dessa departement. Det var först i sitt svar på skrivelsen om att det formella granskningsförfarandet skulle inledas som Frankrike uppgav att det rörde sig om en generell åtgärd som omfattade samtliga vattenbrukare i Frankrike, precis som lättnaderna i fråga om sociala avgifter.

C.   Generella kompletterande åtgärder för samtliga vattenbrukare och fiskare

1.   Vattenbrukare

| (65) | Samtliga vattenbrukare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen beviljades befrielse från arrenden för år 2000 och lättnader i fråga om sociala avgifter för perioden 15 april–15 juli 2000. |
| --- | --- |

(65)

Samtliga vattenbrukare i Frankrike och de utomeuropeiska departementen beviljades befrielse från arrenden för år 2000 och lättnader i fråga om sociala avgifter för perioden 15 april–15 juli 2000.

| (66) | Enligt Frankrike vidtogs dessa åtgärder för att kompensera en sjunkande omsättning i hela branschen och i hela landet till följd av den sämre image som odlade skaldjur fick efter det att Erika hade förlist. I en studie som gjordes för Ofimers räkning beräknades denna nedgång till 7,7 miljoner euro jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

(66)

Enligt Frankrike vidtogs dessa åtgärder för att kompensera en sjunkande omsättning i hela branschen och i hela landet till följd av den sämre image som odlade skaldjur fick efter det att Erika hade förlist. I en studie som gjordes för Ofimers räkning beräknades denna nedgång till 7,7 miljoner euro jämfört med föregående år.

| (67) | Befrielsen från arrenden, som uppgick till 3,81 miljoner euro, och lättnaderna i fråga om sociala avgifter som uppgick till 3,35 miljoner euro, innebar således att man till en del kunde kompensera detta inkomstbortfall. Frankrikes totala stöd uppgick således till 7,16 miljoner euro, dvs. till ett belopp som är lägre än för de beräknade skadorna (7,7 miljoner euro). |
| --- | --- |

(67)

Befrielsen från arrenden, som uppgick till 3,81 miljoner euro, och lättnaderna i fråga om sociala avgifter som uppgick till 3,35 miljoner euro, innebar således att man till en del kunde kompensera detta inkomstbortfall. Frankrikes totala stöd uppgick således till 7,16 miljoner euro, dvs. till ett belopp som är lägre än för de beräknade skadorna (7,7 miljoner euro).

| (68) | Kommissionen bestrider inte att man fick en tillfällig nedgång på marknaden för odlade skaldjur. Som kommissionen redan framhöll i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet måste man emellertid nyansera den här bilden: resultatet blev inte att kunderna plötsligt och massivt vände produkterna ryggen. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen bestrider inte att man fick en tillfällig nedgång på marknaden för odlade skaldjur. Som kommissionen redan framhöll i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet måste man emellertid nyansera den här bilden: resultatet blev inte att kunderna plötsligt och massivt vände produkterna ryggen.

| (69) | Kommissionen noterar att det årliga värdet på vattenbruksprodukter (skaldjurs- och fiskodling) år 1999 var 502 miljoner euro i hela Frankrike (Ofimers årsrapport för år 2000). Tabellen med dessa siffror visar inte fiskodlingens andel av detta belopp. Om man går till en annan källa (sidan ”aquaculture” på jordbruksministeriets webbplats (3) anges denna andel (fiskodling i såväl salt- som sötvatten) till 221 miljoner euro. Värdet för skaldjursodlingen kan således uppskattas till 281 miljoner euro. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen noterar att det årliga värdet på vattenbruksprodukter (skaldjurs- och fiskodling) år 1999 var 502 miljoner euro i hela Frankrike (Ofimers årsrapport för år 2000). Tabellen med dessa siffror visar inte fiskodlingens andel av detta belopp. Om man går till en annan källa (sidan ”aquaculture” på jordbruksministeriets webbplats (3) anges denna andel (fiskodling i såväl salt- som sötvatten) till 221 miljoner euro. Värdet för skaldjursodlingen kan således uppskattas till 281 miljoner euro.

| (70) | Förlusterna i fråga om omsättning till följd av skaldjurens försämrade image kan då uppskattas till 7,7/281, dvs. 2,7 % av värdet på produktionen under föregående år. Den kompensation som beviljades uppgick till 7,16 miljoner euro, vilket motsvarar 7,16/281, dvs. 2,5 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(70)

Förlusterna i fråga om omsättning till följd av skaldjurens försämrade image kan då uppskattas till 7,7/281, dvs. 2,7 % av värdet på produktionen under föregående år. Den kompensation som beviljades uppgick till 7,16 miljoner euro, vilket motsvarar 7,16/281, dvs. 2,5 % av omsättningen.

| (71) | Kommissionen anser att förluster i mindre omfattning måste anses tillhöra den kostnadskategori som ett företag skall kunna klara av under normala förhållanden. Alla ekonomiska verksamheter innebär större eller mindre risker (fluktuationer i fråga om priset på produktionsfaktorerna eller försäljningspriserna, högre avgifter etc.) till följd av oförutsedda händelser av olika slag. Kommissionen anser att sådana risker, i de fall de leder till smärre förluster, inte automatiskt kan ge rätt till kompensation eftersom detta i sin tur innebär att de ekonomiska aktörerna skulle kunna kräva kompensation så snart de råkar ut för vilken oförutsedd händelse som helst. I enlighet med det här resonemanget anser kommissionen t.ex. att det inom jordbruket krävs en tröskel på 30 % i fråga om förluster (20 % i mindre gynnade områden) för att ett stöd skall kunna anses förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen anser att förluster i mindre omfattning måste anses tillhöra den kostnadskategori som ett företag skall kunna klara av under normala förhållanden. Alla ekonomiska verksamheter innebär större eller mindre risker (fluktuationer i fråga om priset på produktionsfaktorerna eller försäljningspriserna, högre avgifter etc.) till följd av oförutsedda händelser av olika slag. Kommissionen anser att sådana risker, i de fall de leder till smärre förluster, inte automatiskt kan ge rätt till kompensation eftersom detta i sin tur innebär att de ekonomiska aktörerna skulle kunna kräva kompensation så snart de råkar ut för vilken oförutsedd händelse som helst. I enlighet med det här resonemanget anser kommissionen t.ex. att det inom jordbruket krävs en tröskel på 30 % i fråga om förluster (20 % i mindre gynnade områden) för att ett stöd skall kunna anses förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget.

| (72) | Följaktligen kan lättnaderna i fråga om sociala avgifter och befrielsen från arrenden, i syfte att kompensera en förlust i omsättningen på endast 2,7 %, i princip inte anses förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. Sådana stöd kan inte heller omfattas av något av undantagen i riktlinjerna från 1997. De måste således anses oförenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(72)

Följaktligen kan lättnaderna i fråga om sociala avgifter och befrielsen från arrenden, i syfte att kompensera en förlust i omsättningen på endast 2,7 %, i princip inte anses förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. Sådana stöd kan inte heller omfattas av något av undantagen i riktlinjerna från 1997. De måste således anses oförenliga med den gemensamma marknaden.

| (73) | I fråga om de åtgärder som riktar sig till vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde, noterar kommissionen att syftet med dem var att kompensera skador som direkt kunde kopplas till en av de två händelserna i december 1999, nämligen Erikas förlisning. Dessa stöd kan således bedömas generellt tillsammans med övriga stöd som beviljats i samband med dessa händelser. Det rör sig då antingen om stöd som kommissionen redan i sin skrivelse av den 11 december 2001 ställt sig positiv till i fråga om deras förenlighet med den gemensamma marknaden (stöd inom jordbruket i samband med naturkatastrofer, stöd för återställande av utrustning och bestånd, förskott på ersättningar från FIPOL) eller om stöd som kommissionen ställer sig positiv till i det här beslutet (lättnader i fråga om sociala avgifter för första kvartalet 2000 och lättnader i fråga om finansiella avgifter – se avsnitt B). |
| --- | --- |

(73)

I fråga om de åtgärder som riktar sig till vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde, noterar kommissionen att syftet med dem var att kompensera skador som direkt kunde kopplas till en av de två händelserna i december 1999, nämligen Erikas förlisning. Dessa stöd kan således bedömas generellt tillsammans med övriga stöd som beviljats i samband med dessa händelser. Det rör sig då antingen om stöd som kommissionen redan i sin skrivelse av den 11 december 2001 ställt sig positiv till i fråga om deras förenlighet med den gemensamma marknaden (stöd inom jordbruket i samband med naturkatastrofer, stöd för återställande av utrustning och bestånd, förskott på ersättningar från FIPOL) eller om stöd som kommissionen ställer sig positiv till i det här beslutet (lättnader i fråga om sociala avgifter för första kvartalet 2000 och lättnader i fråga om finansiella avgifter – se avsnitt B).

| (74) | Eftersom dessa stöd har förklarats eller förklaras förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b måste en kompletterande ersättning på 2,5 % av omsättningen tas med i det totala stöd som vattenbrukarna fått (dessa 2,5 %, dvs. 7,16 miljoner euro/281 miljoner euro, har beräknats på nationell nivå; samma procentandel kan anses vara ett genomsnitt per anläggning). Om man dessutom beaktar detta låga relativa värde, plus det faktum att andra stöd inte till fullo kompenserar de skador som uppstått, finns det ingen risk för överkompensation. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom dessa stöd har förklarats eller förklaras förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b måste en kompletterande ersättning på 2,5 % av omsättningen tas med i det totala stöd som vattenbrukarna fått (dessa 2,5 %, dvs. 7,16 miljoner euro/281 miljoner euro, har beräknats på nationell nivå; samma procentandel kan anses vara ett genomsnitt per anläggning). Om man dessutom beaktar detta låga relativa värde, plus det faktum att andra stöd inte till fullo kompenserar de skador som uppstått, finns det ingen risk för överkompensation.

| (75) | Bedömningen av förlusterna och av de stöd som beviljats för att kompensera dem borde ha gjorts individuellt för varje företag för att man på så sätt skulle kunna försäkra sig om att de skador som åsamkats vart och ett av företagen, plus den sjunkande omsättning som berodde på skaldjurens försämrade image och som beräknats till 2,7 %, verkligen utgjorde skador av ansenlig omfattning. Frankrike valde inte en sådan metod i och med att man lät samtliga producenter omfattas av stöden (dvs. i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde). I det här fallet kan emellertid kommissionen hålla med om att en sådan metod är acceptabel och att det var rimligt att använda den därför att den var enkel att tillämpa ur administrativ synpunkt eftersom händelserna i fråga fick konsekvenser över ett så stort område och för så många företag. |
| --- | --- |

(75)

Bedömningen av förlusterna och av de stöd som beviljats för att kompensera dem borde ha gjorts individuellt för varje företag för att man på så sätt skulle kunna försäkra sig om att de skador som åsamkats vart och ett av företagen, plus den sjunkande omsättning som berodde på skaldjurens försämrade image och som beräknats till 2,7 %, verkligen utgjorde skador av ansenlig omfattning. Frankrike valde inte en sådan metod i och med att man lät samtliga producenter omfattas av stöden (dvs. i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde). I det här fallet kan emellertid kommissionen hålla med om att en sådan metod är acceptabel och att det var rimligt att använda den därför att den var enkel att tillämpa ur administrativ synpunkt eftersom händelserna i fråga fick konsekvenser över ett så stort område och för så många företag.

| (76) | Befrielsen från arrenden och lättnaderna i fråga om sociala avgifter kan följaktligen inte anses vara förenliga med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 87.2 b i fördraget i den mån dessa åtgärder riktade sig företag utanför de drabbade departementen. Å andra sidan kan åtgärderna i fråga anses förenliga med den gemensamma marknaden i den mån de riktade sig till företag längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde. |
| --- | --- |

(76)

Befrielsen från arrenden och lättnaderna i fråga om sociala avgifter kan följaktligen inte anses vara förenliga med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 87.2 b i fördraget i den mån dessa åtgärder riktade sig företag utanför de drabbade departementen. Å andra sidan kan åtgärderna i fråga anses förenliga med den gemensamma marknaden i den mån de riktade sig till företag längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde.

2.   Fiskare

| (77) | Syftet med de generella lättnaderna i fråga om sociala avgifter för samtliga franska fiskare var enligt Frankrike att ge kompensation för den stagnerande marknaden för fiskeprodukter. Lättnaderna avsåg perioden 15 april–15 oktober 2000. |
| --- | --- |

(77)

Syftet med de generella lättnaderna i fråga om sociala avgifter för samtliga franska fiskare var enligt Frankrike att ge kompensation för den stagnerande marknaden för fiskeprodukter. Lättnaderna avsåg perioden 15 april–15 oktober 2000.

| (78) | Kommissionen ansåg inte att de siffror som Frankrike lade fram var övertygande, särskilt inte mot bakgrund av uppgifter från Ofimer (på detta organs webbplats (4), och därför fattade man beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen ansåg inte att de siffror som Frankrike lade fram var övertygande, särskilt inte mot bakgrund av uppgifter från Ofimer (på detta organs webbplats (4), och därför fattade man beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet.

| (79) | I sitt svar på detta av den 5 mars 2002 hävdade Frankrike att den information som landet lämnat i sitt svar av den 5 april 2001 innehåller de definitiva siffrorna för perioden i fråga, och kommissionen borde inte, enligt Frankrike, utgå från de uppgifter som fanns på Ofimers webbplats. |
| --- | --- |

(79)

I sitt svar på detta av den 5 mars 2002 hävdade Frankrike att den information som landet lämnat i sitt svar av den 5 april 2001 innehåller de definitiva siffrorna för perioden i fråga, och kommissionen borde inte, enligt Frankrike, utgå från de uppgifter som fanns på Ofimers webbplats.

| (80) | Kommissionen tillbakavisar detta argument. Ofimer är ju ett offentligt organ som är underställt jordbruks- och fiskeriministeriet och som bl.a. har till uppgift, vilket också sägs på dess webbplats, att dagligen följa utvecklingen på marknaden för fiske- och vattenbruksprodukter. För att kunna göra detta har ett ekonomiskt observationsorgan inrättats. Det finns således ett nätverk för samtliga fiskauktioner i vilket data från samtliga auktioner sammanställs så att alla som är verksamma inom branschen får tillgång till dem. Det är just sådana sammanställda data som kommissionen ville ha för att kunna sätta in Frankrikes partiella data i ett större sammanhang och på så sätt analysera stöden i fråga. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen tillbakavisar detta argument. Ofimer är ju ett offentligt organ som är underställt jordbruks- och fiskeriministeriet och som bl.a. har till uppgift, vilket också sägs på dess webbplats, att dagligen följa utvecklingen på marknaden för fiske- och vattenbruksprodukter. För att kunna göra detta har ett ekonomiskt observationsorgan inrättats. Det finns således ett nätverk för samtliga fiskauktioner i vilket data från samtliga auktioner sammanställs så att alla som är verksamma inom branschen får tillgång till dem. Det är just sådana sammanställda data som kommissionen ville ha för att kunna sätta in Frankrikes partiella data i ett större sammanhang och på så sätt analysera stöden i fråga.

| (81) | Kommissionen kan inte hålla med om att Ofimers siffror avviker särskilt mycket från den definitiva statistik som sammanställdes något senare. Den metod som Ofimers ekonomiska observationsorgan använder för att sammanställa uppgifterna beskrivs i organets årsrapporter (5). Tack vare nätverket kan Ofimer förse de lokala aktörerna (auktionsförrättare, producentorganisationer, grossister) med ett dagligt meddelande och ett veckomeddelande med uppgifter om kvantiteter och priser på de viktigaste auktionerna och för de mest representativa arterna i det franska utbudet. I början av varje månad skickar man också ut ett meddelande med kumulerade uppgifter sedan årets början för de mest representativa auktionerna, plus att man på webbplatsen i början av varje kvartal lägger ut en sammanställning över försäljningen. Det sätt på vilket uppgifterna samlas in visar att Ofimers siffror är tillförlitliga. Det finns ingenting som tyder på att de skulle vara vilseledande. Kommissionen har inte heller i andra dokument på webbplatsen i fråga kunnat finna några korrigerande eller motstridiga uppgifter jämfört med dem som kommissionen själv utgått ifrån, men om så skulle ha varit fallet hade sådana uppgifter naturligtvis beaktats. Dessutom får ju uppgifterna en officiell karaktär i och med att Ofimer, ett offentligt organ, lägger ut dem på sin webbplats. Det finns således ingen anledning att ifrågasätta tillförlitligheten. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen kan inte hålla med om att Ofimers siffror avviker särskilt mycket från den definitiva statistik som sammanställdes något senare. Den metod som Ofimers ekonomiska observationsorgan använder för att sammanställa uppgifterna beskrivs i organets årsrapporter (5). Tack vare nätverket kan Ofimer förse de lokala aktörerna (auktionsförrättare, producentorganisationer, grossister) med ett dagligt meddelande och ett veckomeddelande med uppgifter om kvantiteter och priser på de viktigaste auktionerna och för de mest representativa arterna i det franska utbudet. I början av varje månad skickar man också ut ett meddelande med kumulerade uppgifter sedan årets början för de mest representativa auktionerna, plus att man på webbplatsen i början av varje kvartal lägger ut en sammanställning över försäljningen. Det sätt på vilket uppgifterna samlas in visar att Ofimers siffror är tillförlitliga. Det finns ingenting som tyder på att de skulle vara vilseledande. Kommissionen har inte heller i andra dokument på webbplatsen i fråga kunnat finna några korrigerande eller motstridiga uppgifter jämfört med dem som kommissionen själv utgått ifrån, men om så skulle ha varit fallet hade sådana uppgifter naturligtvis beaktats. Dessutom får ju uppgifterna en officiell karaktär i och med att Ofimer, ett offentligt organ, lägger ut dem på sin webbplats. Det finns således ingen anledning att ifrågasätta tillförlitligheten.

| (82) | De knapphändiga uppgifter som Frankrike skickat in officiellt, antingen innan granskningsförfarandet inleddes eller i sitt meddelande av den 5 mars 2002 som svar på att förfarandet skulle inledas, har hela tiden varit alltför begränsade och ofullständiga för att kommissionen på ett korrekt sätt skulle kunna bedöma marknadsläget under perioden i fråga. Kommissionen var tvungen att söka information från andra källor för att kunna göra bedömningen. Kommissionen beklagar att Frankrike inte direkt skickade in dessa uppgifter eller officiella uppgifter av samma slag. |
| --- | --- |

(82)

De knapphändiga uppgifter som Frankrike skickat in officiellt, antingen innan granskningsförfarandet inleddes eller i sitt meddelande av den 5 mars 2002 som svar på att förfarandet skulle inledas, har hela tiden varit alltför begränsade och ofullständiga för att kommissionen på ett korrekt sätt skulle kunna bedöma marknadsläget under perioden i fråga. Kommissionen var tvungen att söka information från andra källor för att kunna göra bedömningen. Kommissionen beklagar att Frankrike inte direkt skickade in dessa uppgifter eller officiella uppgifter av samma slag.

| (83) | De tillgängliga uppgifterna måste således analyseras för att man exakt skall kunna fastställa hur marknadssituationen var under första halvåret år 2000. |
| --- | --- |

(83)

De tillgängliga uppgifterna måste således analyseras för att man exakt skall kunna fastställa hur marknadssituationen var under första halvåret år 2000.

| (84) | I Frankrikes meddelande av den 6 april fanns det inga siffror om kvantiteter. Det sades bara att de faktiskt sålda kvantiteterna och värdet på dem var lägre än de siffror som kommissionen utgår från och att de var lägre än 1999. Vid den tidpunkten hade kommissionen redan fått tillgång till siffrorna i konjunkturmeddelandet för januari–april 2000, som granskats av Ofimers ledning under ett sammanträde den 24 maj 2000, och kommissionen hänvisade till dessa siffror i sin begäran om kompletterande upplysningar av den 15 januari 2001 (ett utdrag citerades, enligt vilket de kvantiteter som landats under de fyra första månaderna år 2000 låg på en stabil nivå jämfört med samma period år 1999, samtidigt som försäljningsvärdet på auktionerna hade gått upp med 3 % jämfört med föregående år). |
| --- | --- |

(84)

I Frankrikes meddelande av den 6 april fanns det inga siffror om kvantiteter. Det sades bara att de faktiskt sålda kvantiteterna och värdet på dem var lägre än de siffror som kommissionen utgår från och att de var lägre än 1999. Vid den tidpunkten hade kommissionen redan fått tillgång till siffrorna i konjunkturmeddelandet för januari–april 2000, som granskats av Ofimers ledning under ett sammanträde den 24 maj 2000, och kommissionen hänvisade till dessa siffror i sin begäran om kompletterande upplysningar av den 15 januari 2001 (ett utdrag citerades, enligt vilket de kvantiteter som landats under de fyra första månaderna år 2000 låg på en stabil nivå jämfört med samma period år 1999, samtidigt som försäljningsvärdet på auktionerna hade gått upp med 3 % jämfört med föregående år).

| (85) | I Frankrikes meddelande av den 5 mars 2002 sades det däremot att de kvantiteter som landats till samtliga fiskauktioner under de sex första månaderna år 2000 låg på en stabil nivå jämfört med samma period 1999, även om man då och då kunde konstatera ganska kraftiga nedgångar under korta perioder, uppenbarligen i samband med större uppmärksamhet i media. Detta överensstämmer med det tidigare nämnda konjunkturmeddelandet och med Ofimers Flash Eco av den 16 februari 2001, ett dokument som kommissionen hänvisade till i sitt beslut att inleda granskningsförfarandet (ett dokument som innehåller en jämförelse mellan produktionen år 2000 och år 1999, och i vilket det sägs att resultaten för år 2000 tyder på en stabil försäljning i volym jämfört med 1999). |
| --- | --- |

(85)

I Frankrikes meddelande av den 5 mars 2002 sades det däremot att de kvantiteter som landats till samtliga fiskauktioner under de sex första månaderna år 2000 låg på en stabil nivå jämfört med samma period 1999, även om man då och då kunde konstatera ganska kraftiga nedgångar under korta perioder, uppenbarligen i samband med större uppmärksamhet i media. Detta överensstämmer med det tidigare nämnda konjunkturmeddelandet och med Ofimers Flash Eco av den 16 februari 2001, ett dokument som kommissionen hänvisade till i sitt beslut att inleda granskningsförfarandet (ett dokument som innehåller en jämförelse mellan produktionen år 2000 och år 1999, och i vilket det sägs att resultaten för år 2000 tyder på en stabil försäljning i volym jämfört med 1999).

| (86) | Kommissionen konstaterar således att kvantiteterna låg på en stabil nivå under år 2000, särskilt under första halvåret. Det finns inga belägg för att de sjönk i samband med ökad uppmärksamhet i media. Att de blev mindre hade förmodligen andra orsaker, i första hand det dåliga vädret. Det är inte ovanligt att en stor del av fiskeflottan inte kan gå ut till havs under en ganska lång period (en till två veckor, eller till och med längre) när det dåliga vädret håller i sig. Den påstådda mediaeffekten får inte ett direkt genomslag i fråga om vilka kvantiteter som landas eftersom det naturligtvis inte är uppmärksamheten i media som hindrar fiskarna från att gå ut till havs. En sådan effekt märker man däremot i nästa led, dvs. på priserna och på vilka kvantiteter som återtas från marknaden. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterar således att kvantiteterna låg på en stabil nivå under år 2000, särskilt under första halvåret. Det finns inga belägg för att de sjönk i samband med ökad uppmärksamhet i media. Att de blev mindre hade förmodligen andra orsaker, i första hand det dåliga vädret. Det är inte ovanligt att en stor del av fiskeflottan inte kan gå ut till havs under en ganska lång period (en till två veckor, eller till och med längre) när det dåliga vädret håller i sig. Den påstådda mediaeffekten får inte ett direkt genomslag i fråga om vilka kvantiteter som landas eftersom det naturligtvis inte är uppmärksamheten i media som hindrar fiskarna från att gå ut till havs. En sådan effekt märker man däremot i nästa led, dvs. på priserna och på vilka kvantiteter som återtas från marknaden.

| (87) | Enligt Frankrikes meddelande av den 6 april 2001 var de återtagna kvantiteterna avsevärt högre under de första månaderna år 2000 än under motsvarande period 1999, vilket innebar att återtagen var 25 % högre under januari–april 2000 än under januari–april 1999, 35 % högre under januari–mars 2000 än under januari–mars 1999, 92 % högre under januari 2000 än under januari 1999, samt 57 % högre under februari 2000 än under februari 1999. I meddelandet av den 5 mars 2002 återges dessa siffror, och det sägs också att återtagen ökade med 32 % för perioden januari–maj och med 28 % för perioden januari–juni. I det meddelandet anges det dessutom att återtagen ökat dramatiskt för vissa arter som t.ex. havskräfta (+ 175 %), marulk (+ 161 %) och spindelkrabba (+ 400 %), vars känslighet för rester av kolväten (6) var det som allra mest uppmärksammades i media. |
| --- | --- |

(87)

Enligt Frankrikes meddelande av den 6 april 2001 var de återtagna kvantiteterna avsevärt högre under de första månaderna år 2000 än under motsvarande period 1999, vilket innebar att återtagen var 25 % högre under januari–april 2000 än under januari–april 1999, 35 % högre under januari–mars 2000 än under januari–mars 1999, 92 % högre under januari 2000 än under januari 1999, samt 57 % högre under februari 2000 än under februari 1999. I meddelandet av den 5 mars 2002 återges dessa siffror, och det sägs också att återtagen ökade med 32 % för perioden januari–maj och med 28 % för perioden januari–juni. I det meddelandet anges det dessutom att återtagen ökat dramatiskt för vissa arter som t.ex. havskräfta (+ 175 %), marulk (+ 161 %) och spindelkrabba (+ 400 %), vars känslighet för rester av kolväten (6) var det som allra mest uppmärksammades i media.

| (88) | Här rör det sig om partiella uppgifter som gör det omöjligt att få en helhetsbild av återtagens omfattning. Det framgår inte vilka kvantiteter som i realiteten återtogs, och två eller tre gånger så höga återtag har ingen betydelse om referenskvantiteten, dvs. den kvantitet som återtogs det första året, var mycket liten. Dessutom anges inte hur stor procentandel de återtagna kvantiteterna utgör av de kvantiteter som landats. Det anges inte heller huruvida återtagen under januari omfattade de arter vars känslighet för kolväten fick så stor uppmärksamhet i media. Kommissionen har analyserat de tre arter som Frankrike nämner: havskräfta, marulk och spindelkrabba. |
| --- | --- |

(88)

Här rör det sig om partiella uppgifter som gör det omöjligt att få en helhetsbild av återtagens omfattning. Det framgår inte vilka kvantiteter som i realiteten återtogs, och två eller tre gånger så höga återtag har ingen betydelse om referenskvantiteten, dvs. den kvantitet som återtogs det första året, var mycket liten. Dessutom anges inte hur stor procentandel de återtagna kvantiteterna utgör av de kvantiteter som landats. Det anges inte heller huruvida återtagen under januari omfattade de arter vars känslighet för kolväten fick så stor uppmärksamhet i media. Kommissionen har analyserat de tre arter som Frankrike nämner: havskräfta, marulk och spindelkrabba.

| (89) | I fråga om havskräfta går den längsta säsongen för den här arten, enligt en studie som Ofimer gjort (7), från mitten av april till augusti. Betydande återtag kan göras av konjunkturskäl. I studien sägs det att återtagen var onormalt höga i maj och juni 2001 på grund av omfattande landningar av levande havskräfta under en period som inte var särskilt gynnsam ur avsättningssynpunkt. Enligt de uppgifter som skickats in till kommissionen i enlighet med reglerna för den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter, dvs. de förordningar som gällde då händelserna inträffade, nämligen rådets förordning (EEG) nr 3759/1992 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri och vattenbruksprodukter, samt tillämpningsförordningarna för denna (8), uppgick återtagandena under de sex första månaderna år 2000 till 21 kg i januari, 5 kg i februari, 2 kg i mars, 103 kg i april, 1 364 kg i maj, samt 2 007 kg i juni. För den här arten finns det således inga klara och exakta siffror som gör att man kan säga att den uppmärksamhet som oljeutsläppen fick i media, som man förmodar var som störst under veckorna närmast efter förlisningen, resulterade i att avsevärt högre kvantiteter havskräfta återtogs från marknaden. |
| --- | --- |

(89)

I fråga om havskräfta går den längsta säsongen för den här arten, enligt en studie som Ofimer gjort (7), från mitten av april till augusti. Betydande återtag kan göras av konjunkturskäl. I studien sägs det att återtagen var onormalt höga i maj och juni 2001 på grund av omfattande landningar av levande havskräfta under en period som inte var särskilt gynnsam ur avsättningssynpunkt. Enligt de uppgifter som skickats in till kommissionen i enlighet med reglerna för den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter, dvs. de förordningar som gällde då händelserna inträffade, nämligen rådets förordning (EEG) nr 3759/1992 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri och vattenbruksprodukter, samt tillämpningsförordningarna för denna (8), uppgick återtagandena under de sex första månaderna år 2000 till 21 kg i januari, 5 kg i februari, 2 kg i mars, 103 kg i april, 1 364 kg i maj, samt 2 007 kg i juni. För den här arten finns det således inga klara och exakta siffror som gör att man kan säga att den uppmärksamhet som oljeutsläppen fick i media, som man förmodar var som störst under veckorna närmast efter förlisningen, resulterade i att avsevärt högre kvantiteter havskräfta återtogs från marknaden.

| (90) | När det gäller marulk återtogs, enligt de uppgifter som kommit in till kommissionen, 454 kg i januari 2000 jämfört med 84 kg i januari 1999, vilket är en påtaglig ökning. I februari 2000 var återtagen emellertid endast 59 kg jämfört med 221 kg i februari 1999, och de låg på 39 kg i mars 2000 jämfört med 148 kg i mars 1999; dessutom var även de återtagna kvantiteterna under de tre följande månaderna högre 1999 (278 kg) än år 2000 (241 kg). Det är följaktligen en splittrad bild som redovisas här, och på grundval av den kan kommissionen inte dra slutsatsen att återtagen ökade på grund av oljeutsläppen. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller marulk återtogs, enligt de uppgifter som kommit in till kommissionen, 454 kg i januari 2000 jämfört med 84 kg i januari 1999, vilket är en påtaglig ökning. I februari 2000 var återtagen emellertid endast 59 kg jämfört med 221 kg i februari 1999, och de låg på 39 kg i mars 2000 jämfört med 148 kg i mars 1999; dessutom var även de återtagna kvantiteterna under de tre följande månaderna högre 1999 (278 kg) än år 2000 (241 kg). Det är följaktligen en splittrad bild som redovisas här, och på grundval av den kan kommissionen inte dra slutsatsen att återtagen ökade på grund av oljeutsläppen.

| (91) | När det gäller den tredje arten, spindelkrabba, har kommissionen inte tillgång till några uppgifter om återtagna kvantiteter (9). Man kan emellertid utgå från vilka kvantiteter krabba som meddelats kommissionen, eftersom försäljningen av den arten är jämförbar. Återtagen ökade under de första månaderna år 2000 jämfört med 1999, men låg i absolut värde fortfarande på en låg nivå, under det att de därefter ökade från 19 till 47 kg i januari, från 3 till 35 kg i februari, från 7 till 31 kg i mars, inga återtag alls för april, från 31 till 164 kg i maj samt från 501 till 521 kg i juni. Konsumenterna slutade alltså inte att köpa krabba, särskilt inte under de första månaderna år 2000, och det finns inget som tyder på att så skulle ha varit fallet för spindelkrabba under samma period. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller den tredje arten, spindelkrabba, har kommissionen inte tillgång till några uppgifter om återtagna kvantiteter (9). Man kan emellertid utgå från vilka kvantiteter krabba som meddelats kommissionen, eftersom försäljningen av den arten är jämförbar. Återtagen ökade under de första månaderna år 2000 jämfört med 1999, men låg i absolut värde fortfarande på en låg nivå, under det att de därefter ökade från 19 till 47 kg i januari, från 3 till 35 kg i februari, från 7 till 31 kg i mars, inga återtag alls för april, från 31 till 164 kg i maj samt från 501 till 521 kg i juni. Konsumenterna slutade alltså inte att köpa krabba, särskilt inte under de första månaderna år 2000, och det finns inget som tyder på att så skulle ha varit fallet för spindelkrabba under samma period.

| (92) | Även om återtagen ökade med 92 % i januari 2000 jämfört med januari 1999 och med 28 % under årets sex första månader, så var de i alla fall, räknat i absolut värde, inte särskilt höga. Dessutom kan ökningen inte kopplas till mediebevakningen av oljeutsläppen. De siffror som meddelats kommissionen visar dessutom att de omfattande återtagen i januari 2000 gällde arter som rödhaj (från 11 423 till 16 362 kg), gråsej (från 120 till 3 727 kg) och rödspätta (från 51 till 1 789 kg), och i de här fallen rör det sig om arter vars marknad gör att det endast finns ett svagt samband, om ens något, mellan de högre återtagen och effekterna av uppmärksamheten i media. Å andra sidan visade Ofimers konjunkturmeddelande för januari–april 2000 att återtagen fortfarande låg kvar på under 1,5 % av de landade kvantiteterna i fråga om de viktigaste arterna, med punktvisa återtaganden av havsabborre, ansjovis och spindelkrabba. |
| --- | --- |

(92)

Även om återtagen ökade med 92 % i januari 2000 jämfört med januari 1999 och med 28 % under årets sex första månader, så var de i alla fall, räknat i absolut värde, inte särskilt höga. Dessutom kan ökningen inte kopplas till mediebevakningen av oljeutsläppen. De siffror som meddelats kommissionen visar dessutom att de omfattande återtagen i januari 2000 gällde arter som rödhaj (från 11 423 till 16 362 kg), gråsej (från 120 till 3 727 kg) och rödspätta (från 51 till 1 789 kg), och i de här fallen rör det sig om arter vars marknad gör att det endast finns ett svagt samband, om ens något, mellan de högre återtagen och effekterna av uppmärksamheten i media. Å andra sidan visade Ofimers konjunkturmeddelande för januari–april 2000 att återtagen fortfarande låg kvar på under 1,5 % av de landade kvantiteterna i fråga om de viktigaste arterna, med punktvisa återtaganden av havsabborre, ansjovis och spindelkrabba.

| (93) | I fråga om dessa återtag kan kommissionen sammanfattningsvis konstatera att det inte finns något som tyder på ett samband mellan de högre återtagen och den uppmärksamhet som oljeutsläppen fick i media. |
| --- | --- |

(93)

I fråga om dessa återtag kan kommissionen sammanfattningsvis konstatera att det inte finns något som tyder på ett samband mellan de högre återtagen och den uppmärksamhet som oljeutsläppen fick i media.

| (94) | I sin skrivelse av den 6 april 2001 säger Frankrike att försäljningen i detaljhandeln minskade med 2 % i volym under det första halvåret jämfört med föregående år, särskilt i fråga om färska produkter för vilka nedgången var 7 % i volym och 1 % i värde, vilket för både kräftdjur och fisk innebar minus 6 % i volym (minus 5 % för rensad fisk och minus 7 % för hel fisk). I skrivelsen av den 5 mars 2002 återkommer dessa siffror (med en mindre korrigering för kräftdjur för vilka nedgången sögs vara 6,5 %), och det sägs vidare att dessa siffror visar att konsumenterna i stor utsträckning helt enkelt har slutat att köpa de här produkterna. Det sägs vidare i skrivelsen att för de 49 arter som Ofimer har följt upp kunde man jämfört med föregående år konstatera ett sjunkande pris för 34 arter i januari, för 26 arter under perioden januari–februari, för 21 arter under perioden januari–mars, för 19 arter under perioden januari–april, för 21 arter under perioden januari–maj och för 18 arter under perioden januari–juni. För dessa arter sjönk genomsnittspriset på följande sätt: sjötunga (– 5 %), havsabborre (– 6 %), kummel (– 6 %), ansjovis (– 6 %), bläckfisk (– 11 %), gråsej (– 8 %), sardin (– 6 %), sanktpersfisk (– 11 %), makrill (– 18 %), rödspätta (– 28 %), dolkfisk (– 20 %), havsruda (– 11 %), rödknot (– 4 %), vanlig åttaarmad bläckfisk (– 23 %), spindelkrabba (– 16 %), räka (– 20 %). Enligt Frankrike är dessa siffror ett kvantitativt bevis för att marknaden försämrades under perioden januari-juni 2000, och de ger en bild av hur de franska konsumenterna reagerade på Erikas förlisning. |
| --- | --- |

(94)

I sin skrivelse av den 6 april 2001 säger Frankrike att försäljningen i detaljhandeln minskade med 2 % i volym under det första halvåret jämfört med föregående år, särskilt i fråga om färska produkter för vilka nedgången var 7 % i volym och 1 % i värde, vilket för både kräftdjur och fisk innebar minus 6 % i volym (minus 5 % för rensad fisk och minus 7 % för hel fisk). I skrivelsen av den 5 mars 2002 återkommer dessa siffror (med en mindre korrigering för kräftdjur för vilka nedgången sögs vara 6,5 %), och det sägs vidare att dessa siffror visar att konsumenterna i stor utsträckning helt enkelt har slutat att köpa de här produkterna. Det sägs vidare i skrivelsen att för de 49 arter som Ofimer har följt upp kunde man jämfört med föregående år konstatera ett sjunkande pris för 34 arter i januari, för 26 arter under perioden januari–februari, för 21 arter under perioden januari–mars, för 19 arter under perioden januari–april, för 21 arter under perioden januari–maj och för 18 arter under perioden januari–juni. För dessa arter sjönk genomsnittspriset på följande sätt: sjötunga (– 5 %), havsabborre (– 6 %), kummel (– 6 %), ansjovis (– 6 %), bläckfisk (– 11 %), gråsej (– 8 %), sardin (– 6 %), sanktpersfisk (– 11 %), makrill (– 18 %), rödspätta (– 28 %), dolkfisk (– 20 %), havsruda (– 11 %), rödknot (– 4 %), vanlig åttaarmad bläckfisk (– 23 %), spindelkrabba (– 16 %), räka (– 20 %). Enligt Frankrike är dessa siffror ett kvantitativt bevis för att marknaden försämrades under perioden januari-juni 2000, och de ger en bild av hur de franska konsumenterna reagerade på Erikas förlisning.

| (95) | Kommissionen konstaterar att siffrorna faktiskt inte ger en kvantitativ bild av vad som hände. För att få en klar helhetsbild av situationen hade Frankrike samtidigt behövt skicka in siffror för vilka kvantiteter som såldes av respektive art, men så har icke skett. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen konstaterar att siffrorna faktiskt inte ger en kvantitativ bild av vad som hände. För att få en klar helhetsbild av situationen hade Frankrike samtidigt behövt skicka in siffror för vilka kvantiteter som såldes av respektive art, men så har icke skett.

| (96) | I gengäld noterar kommissionen att prisutvecklingen, enligt Ofimers konjunkturmeddelande för januari–april 2000, har varit mycket motsägelsefull. För vissa arter har de sjunkit på grund av ett mycket stort utbud: havsabborre (– 11 %), gråsej (– 8 %), kummel (– 9 %). Å andra sidan har ett begränsat utbud lett till högre priser för vissa andra arter: rödbarb (+ 31 %), torsk (+ 27 %), marulk (+ 13 %). Enligt detta meddelande har också en strukturell förändring i utbudet lett till att de dyra arternas andel har blivit större (kummel, marulk, sjötunga, havsabborre, rödbarb, havskräfta) på de billiga arternas bekostnad (makrill, gråsej, vitling, sepiabläckfisk, ansjovis), vilket lett till att försäljningspriset på auktionerna har stigit med 3 % jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

(96)

I gengäld noterar kommissionen att prisutvecklingen, enligt Ofimers konjunkturmeddelande för januari–april 2000, har varit mycket motsägelsefull. För vissa arter har de sjunkit på grund av ett mycket stort utbud: havsabborre (– 11 %), gråsej (– 8 %), kummel (– 9 %). Å andra sidan har ett begränsat utbud lett till högre priser för vissa andra arter: rödbarb (+ 31 %), torsk (+ 27 %), marulk (+ 13 %). Enligt detta meddelande har också en strukturell förändring i utbudet lett till att de dyra arternas andel har blivit större (kummel, marulk, sjötunga, havsabborre, rödbarb, havskräfta) på de billiga arternas bekostnad (makrill, gråsej, vitling, sepiabläckfisk, ansjovis), vilket lett till att försäljningspriset på auktionerna har stigit med 3 % jämfört med föregående år.

| (97) | Försäljningsvärdet på auktionerna, efter avdrag för kostnaderna, ligger på samma nivå som fartygens omsättning. Kommissionen konstaterar följaktligen att den totala omsättningen för företagen har ökat något. Om priserna på ett stort antal arter har sjunkit motsvarar detta inte en generell prisnedgång, utan de bekräftar snarare den splittrade bild som ges i Ofimers konjunkturmeddelande. Oljeutsläppen har kanske inte varit helt utan effekter på marknaden, t.ex. för vissa arter, men det underlag som nu finns tyder på att dessa blev synnerligen marginella. Om effekterna hade varit påtagliga skulle Ofimer naturligtvis inte underlåtit att lyfta fram detta i de olika dokument som organet har publicerat. |
| --- | --- |

(97)

Försäljningsvärdet på auktionerna, efter avdrag för kostnaderna, ligger på samma nivå som fartygens omsättning. Kommissionen konstaterar följaktligen att den totala omsättningen för företagen har ökat något. Om priserna på ett stort antal arter har sjunkit motsvarar detta inte en generell prisnedgång, utan de bekräftar snarare den splittrade bild som ges i Ofimers konjunkturmeddelande. Oljeutsläppen har kanske inte varit helt utan effekter på marknaden, t.ex. för vissa arter, men det underlag som nu finns tyder på att dessa blev synnerligen marginella. Om effekterna hade varit påtagliga skulle Ofimer naturligtvis inte underlåtit att lyfta fram detta i de olika dokument som organet har publicerat.

| (98) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de generella lättnaderna i fråga om sociala avgifter för fiskare under perioden 15 april–15 oktober inte kan anses förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(98)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de generella lättnaderna i fråga om sociala avgifter för fiskare under perioden 15 april–15 oktober inte kan anses förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget.

| (99) | Eftersom det rör sig om driftsstöd som beviljats samtliga fiskeriföretag, utan att dessa åläggs några som helst skyldigheter, är dessa stöd oförenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997. |
| --- | --- |

(99)

Eftersom det rör sig om driftsstöd som beviljats samtliga fiskeriföretag, utan att dessa åläggs några som helst skyldigheter, är dessa stöd oförenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med punkt 1.2 fjärde stycket tredje strecksatsen i riktlinjerna från 1997.

V   SLUTSATSER

| (100) | Kommissionen konstaterar att Frankrike på ett olagligt sätt och i strid med artikel 88.3 i fördraget har infört de stöd som granskas i det här beslutet. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konstaterar att Frankrike på ett olagligt sätt och i strid med artikel 88.3 i fördraget har infört de stöd som granskas i det här beslutet.

| (101) | På grundval av den analys som redovisas i avsnitten IV-B och IV-C.1 i det här beslutet anser kommissionen att de stöd som införts för vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde (lättnader i fråga om sociala avgifter, lättnader i fråga om finansiella avgifter, befrielse från arrenden) är förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(101)

På grundval av den analys som redovisas i avsnitten IV-B och IV-C.1 i det här beslutet anser kommissionen att de stöd som införts för vattenbrukare i departementen längs Atlantkusten, från Finistère till Gironde (lättnader i fråga om sociala avgifter, lättnader i fråga om finansiella avgifter, befrielse från arrenden) är förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.2 b i fördraget.

| (102) | På grundval av den analys som redovisas i avsnitt IV-C.1 i det här beslutet anser kommissionen att de lättnader i fråga om sociala avgifter under perioden 15 april–15 juli 2000 och den befrielse från arrenden för år 2000 som beviljats vattenbrukare i övriga departement inte kan omfattas av undantaget i artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(102)

På grundval av den analys som redovisas i avsnitt IV-C.1 i det här beslutet anser kommissionen att de lättnader i fråga om sociala avgifter under perioden 15 april–15 juli 2000 och den befrielse från arrenden för år 2000 som beviljats vattenbrukare i övriga departement inte kan omfattas av undantaget i artikel 87.2 b i fördraget.

| (103) | På grundval av den analys som redovisas i avsnitt IV-C.2 i det här beslutet anser kommissionen att de lättnader i fråga om sociala avgifter som beviljats fiskare för perioden 15 april–15 oktober 2000 inte kan omfattas av undantaget i artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(103)

På grundval av den analys som redovisas i avsnitt IV-C.2 i det här beslutet anser kommissionen att de lättnader i fråga om sociala avgifter som beviljats fiskare för perioden 15 april–15 oktober 2000 inte kan omfattas av undantaget i artikel 87.2 b i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De lättnader i fråga om sociala avgifter, samt lättnader i fråga om finansiella avgifter och befrielse från arrenden, som Frankrike har beviljat vattenbrukare i departementen Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime och Gironde är förenliga med den inre marknaden.

Artikel 2

De stöd som Frankrike har beviljat vattenbrukare i departementen Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime och Gironde, i form av lättnader i fråga om sociala avgifter för perioden 15 april–15 juli 2000 och befrielse från arrenden för år 2000, är oförenliga med den gemensamma marknaden.

Artikel 3

De stöd som Frankrike har beviljat fiskare, i form av lättnader i fråga om sociala avgifter för perioden 15 april–15 oktober 2000, är oförenliga med den gemensamma marknaden.

Artikel 4

1.   Frankrike skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att återvinna de stöd som avses i artiklarna 1 och 2 och som redan ställts till deras förfogande på ett olagligt sätt.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. De stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stöden stod till stödmottagarnas förfogande till den dag de har återbetalats. Räntan skall beräknas och tillämpas i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (10).

Artikel 5

Frankrike skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 14 juli 2004

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT C 39, 13.2.2002, s. 6.

1

(2)  EGT C 100, 27.3.1997, s. 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.ofimer.fr.

4

(5)  Årsrapport 2000, s. 39; årsrapport 2001, s. 42.

5

(6)  I den här frågan har de franska myndigheterna skickat in 14 kopior på resultat från analyser som gjorts för att fastställa koncentrationen av kolväte i produkterna (olika fiskarter). Kommissionen är förvånad över att dessa resultat avser fisk som i tre fall valts ut den 22 februari 2000 och tagits emot på laboratoriet den 23 februari 2000, och som i två andra fall valts ut den 7 mars 2000 och tagits emot den 10 mars, samt i de övriga nio fallen valts ut och analyserats i september och oktober. Analyserna visade att det fanns kolväten i vävnaderna, men med tanke på den tid som förflutit sedan förlisningen kan man ingalunda dra slutsatsen att det är Erika som är orsaken till detta. För att kunna klarlägga ett orsakssamband mellan oljeutsläpp från Erika och kontaminering med kolväten skulle man ha varit tvungen att göra en hel serie analyser tillräckligt nära i tiden i förhållande till förlisningen. Eftersom det inte gjordes några sådana analyser tyder detta snarare på att det inte förekom någon kontaminering omedelbart efter förlisningen. Förekomsten av kolväten tre eller nio månader senare kan i vissa fall, t.ex. i februari och mars, bero på utsläppen från Erika, men orsaken skulle lika gärna kunna vara rester från en rengöring av tankar som fartygen ofta gör ute till havs, i strid mot gällande regler. Detta är en hypotes som är särskilt trolig i fråga om de analyser som gjordes i september och oktober.

6

Erika

Erika

Erika

(7)  Marknaden för havskräfta, en studie som överlämnades till Ofimers styrelse den 6 mars 2002.

7

(8)  EGT L 388, 31.12.1992, s. 1. Enligt kommissionens förordning (EG) nr 2210/93 av den 26 juli 1993 om rapportering av uppgifter inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (EGT L 197, 6.8.1993, s. 8), skulle medlemsstaterna varje halvår meddela kommissionen vilka kvantiteter som återtagits eller inte kunnat säljas i fråga om fiskeriprodukter som förtecknas i bilaga I under punkterna A, D och E i förordning (EG) nr 3759/92. Havskräfta och marulk finns med i dessa förteckningar.

8

(9)  Spindelkrabba är en av de arter som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 3759/92 men inte i bilaga I punkterna A, D eller E till samma förordning. Om återtagspriset för dessa arter fastställs av producentorganisationen finns det ingen skyldighet att informera kommissionen om återtagen.

9

(10)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

10

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 mars 2005

om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen

[delgivet med nr K(2005) 552]

(Endast den polska texten är giltig)

(2005/240/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984 om fastställande av gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (1), särskilt artikel 5.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 3220/84 skall slaktkroppar av gris klassificeras genom en beräkning av andelen kött i enlighet med statistiskt utprovade beräkningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av griskroppen. Klassificeringsmetoderna kan bara godkännas om det statistiska felet inte överskrider ett visst värde. Detta värde fastställs i artikel 3 i kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (2). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 3220/84 skall slaktkroppar av gris klassificeras genom en beräkning av andelen kött i enlighet med statistiskt utprovade beräkningsmetoder grundade på fysisk mätning av en eller flera anatomiska delar av griskroppen. Klassificeringsmetoderna kan bara godkännas om det statistiska felet inte överskrider ett visst värde. Detta värde fastställs i artikel 3 i kommissionens förordning (EEG) nr 2967/85 av den 24 oktober 1985 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens klassificeringsskala för slaktkroppar av gris (2).

| (2) | Polens regering har begärt att kommissionen skall godkänna tre klassificeringsmetoder för slaktkroppar av gris och har lämnat in resultaten av de dissekeringsförsök som gjordes före anslutningen. Detta har skett genom att del två av det protokoll som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2967/85 har lagts fram. |
| --- | --- |

(2)

Polens regering har begärt att kommissionen skall godkänna tre klassificeringsmetoder för slaktkroppar av gris och har lämnat in resultaten av de dissekeringsförsök som gjordes före anslutningen. Detta har skett genom att del två av det protokoll som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2967/85 har lagts fram.

| (3) | En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. |
| --- | --- |

(3)

En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda.

| (4) | Enligt artikel 2 i förordning (EEG) nr 3220/84 kan medlemsstaterna få tillstånd att besluta om en presentation för slaktkroppar av gris som avviker från den standardpresentation som definieras i samma artikel, om detta kan motiveras med hänvisning till handelsbruk eller tekniska krav. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2 i förordning (EEG) nr 3220/84 kan medlemsstaterna få tillstånd att besluta om en presentation för slaktkroppar av gris som avviker från den standardpresentation som definieras i samma artikel, om detta kan motiveras med hänvisning till handelsbruk eller tekniska krav.

| (5) | I Polen är det av traditionella skäl nödvändigt att tillåta att slaktkroppar presenteras med ister, njurar och/eller mellangärde, något som också blivit etablerat handelsbruk. Detta bör beaktas vid korrigeringar av vikten i samband med standardpresentationen. |
| --- | --- |

(5)

I Polen är det av traditionella skäl nödvändigt att tillåta att slaktkroppar presenteras med ister, njurar och/eller mellangärde, något som också blivit etablerat handelsbruk. Detta bör beaktas vid korrigeringar av vikten i samband med standardpresentationen.

| (6) | Instrument och klassificeringsmetoder får bara ändras genom ett nytt kommissionsbeslut som fattas på grundval av de erfarenheter som gjorts. Detta godkännande kan därför komma att återkallas. |
| --- | --- |

(6)

Instrument och klassificeringsmetoder får bara ändras genom ett nytt kommissionsbeslut som fattas på grundval av de erfarenheter som gjorts. Detta godkännande kan därför komma att återkallas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för griskött. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för griskött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Polen får följande metoder användas för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med förordning (EEG) nr 3220/84:

| a) | Det instrument som går under benämningen ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 1 av bilagan. |
| --- | --- |

a)

Det instrument som går under benämningen ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 1 av bilagan.

| b) | Det instrument som går under benämningen ”Ultra FOM 300” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 2 av bilagan. |
| --- | --- |

b)

Det instrument som går under benämningen ”Ultra FOM 300” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 2 av bilagan.

| c) | Det instrument som går under benämningen ”Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 3 av bilagan. |
| --- | --- |

c)

Det instrument som går under benämningen ”Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 3 av bilagan.

Efter avslutad mätning med instrumentet ”Ultra FOM 300”, som refereras till i artikel 1 punkt b, skall man på slaktkroppen kunna förvissa sig om att värdena för T1 och T2 verkligen har mätts på det ställe som anges i punkt 3 i del 2 av bilagan. Stället skall därför märkas samtidigt som mätningen görs.

Artikel 2

Utan hinder av den standardpresentation som avses i artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3220/84 behöver ister, njurar och mellangärde inte avlägsnas från slaktkroppen före vägning och klassificering. För att prisnoteringar för slaktkroppar av gris skall kunna fastställas på ett enhetligt sätt skall slaktkroppens vikt före kylning minskas med följande:

| a) | 0,23 % när det gäller mellangärde. |
| --- | --- |

a)

0,23 % när det gäller mellangärde.

| b) | När det gäller ister och njurar med






  — | 1,90 % för slaktkroppar i klasserna S och E, |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller ister och njurar med

—

1,90 % för slaktkroppar i klasserna S och E,

| — | 2,11 % för slaktkroppar i klass U, |
| --- | --- |

—

2,11 % för slaktkroppar i klass U,

| — | 2,54 % för slaktkroppar i klass R, |
| --- | --- |

—

2,54 % för slaktkroppar i klass R,

| — | 3,12 % för slaktkroppar i klass O, |
| --- | --- |

—

3,12 % för slaktkroppar i klass O,

| — | 3,35 % för slaktkroppar i klass P. |
| --- | --- |

—

3,35 % för slaktkroppar i klass P.

Artikel 3

Ändringar av instrument eller beräkningsmetoder tillåts ej.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 301, 20.11.1984, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 3513/93 (EGT L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EGT L 285, 25.10.1985, s. 39. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3127/94 (EGT L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

---

BILAGA

METODER FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR I POLEN

Del 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”. |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”.

| 2. | Instrumentet skall vara utrustat med en högupplösande sond av typen Sydel (8 mm bred), en diod för infrarött ljus (Honeywell) och två ljussensorer (Honeywell). Manöveravståndet skall vara mellan 0 och 105 mm.
  De uppmätta värdena skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av CGM. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet skall vara utrustat med en högupplösande sond av typen Sydel (8 mm bred), en diod för infrarött ljus (Honeywell) och två ljussensorer (Honeywell). Manöveravståndet skall vara mellan 0 och 105 mm.

De uppmätta värdena skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av CGM.

| 3. | Slaktkroppens köttandel skall beräknas enligt följande formel:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  där | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det tredje och fjärde revbenet från slutet, |
| X2 | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som X1. |

3.

Slaktkroppens köttandel skall beräknas enligt följande formel:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

där

Image

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen,

X1

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det tredje och fjärde revbenet från slutet,

X2

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som X1.

Denna formel skall gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 2

ULTRA-FOM 300

| 1. | Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Ultra-FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Ultra-FOM 300”.

| 2. | Instrumentet skall vara utrustat med en ultraljudssond (3,5 MHz) (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraljudssignalen digitaliseras, lagras och bearbetas av en mikroprocessor.
  Resultaten av mätningarna skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet (Ultra-FOM). |
| --- | --- |

2.

Instrumentet skall vara utrustat med en ultraljudssond (3,5 MHz) (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraljudssignalen digitaliseras, lagras och bearbetas av en mikroprocessor.

Resultaten av mätningarna skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet (Ultra-FOM).

| 3. | Slaktkroppens köttandel skall beräknas enligt följande formel:

  = 49,88792 - 0,41858T1 - 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  där | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 cm från slaktkroppens mittlinje, vid det sista revbenet, |
| T2 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det tredje och fjärde revbenet från slutet, |
| M1 | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som T1, |
| M2 | = | muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som T2. |

3.

Slaktkroppens köttandel skall beräknas enligt följande formel:

Image = 49,88792 - 0,41858T1 - 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

där

Image

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen,

T1

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 cm från slaktkroppens mittlinje, vid det sista revbenet,

T2

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det tredje och fjärde revbenet från slutet,

M1

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som T1,

M2

=

muskeltjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som T2.

Denna formel skall gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Autofom” (Fully automatic ultrasonic carcass grading). |
| --- | --- |

1.

Slaktkroppar av gris skall klassificeras med hjälp av det instrument som går under benämningen ”Autofom” (Fully automatic ultrasonic carcass grading).

| 2. | Instrumentet skall vara försett med 16 ultraljudssensorer på 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP) med ett manöveravstånd på 25 millimeter mellan varje sensor.
  Ultraljudet skall mäta tjockleken på ryggfettet och muskeldjup.
  Resultaten av mätningarna skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av en dator. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet skall vara försett med 16 ultraljudssensorer på 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP) med ett manöveravstånd på 25 millimeter mellan varje sensor.

Ultraljudet skall mäta tjockleken på ryggfettet och muskeldjup.

Resultaten av mätningarna skall räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av en dator.

| 3. | Slaktkroppens andel kött skall beräknas på grundval av 55 enskilda mätpunkter enligt följande formel:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  där | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Slaktkroppens andel kött skall beräknas på grundval av 55 enskilda mätpunkter enligt följande formel:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

där

Image

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen,

x1, x2... x126 är de variabler som mäts genom Autofom.

| 4. | En beskrivning av mätpunkterna och av den statistiska metoden återfinns i del II av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EEG) nr 2967/85.
  Denna formel skall gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av mätpunkterna och av den statistiska metoden återfinns i del II av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EEG) nr 2967/85.

Denna formel skall gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/66

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 mars 2005

om gemenskapens bidrag för 2004 till finansieringen av ett bekämpningsprogram mot skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen

[delgivet med nr K(2005) 603]

(Endast den franska texten är giltig)

(2005/241/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1452/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för de franska utomeuropeiska departementen, ändring av direktiv 72/462/EEG samt upphävande av förordning (EEG) nr 525/77 och förordning (EEG) nr 3763/91 (Poseidom) (1), särskilt artikel 20.3 i denna,

med beaktande av de program som Frankrike lämnat in för bekämpning av skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 93/522/EEG av den 30 september 1993 om definition av vilka åtgärder som berättigar till bidrag från gemenskapen till program för bekämpning av skadegörare på växter eller växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen samt Azorerna och Madeira (2) anges de åtgärder som kan komma i fråga för gemenskapsfinansiering inom ramen för bekämpningsprogram mot skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen samt på Azorerna och på Madeira. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 93/522/EEG av den 30 september 1993 om definition av vilka åtgärder som berättigar till bidrag från gemenskapen till program för bekämpning av skadegörare på växter eller växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen samt Azorerna och Madeira (2) anges de åtgärder som kan komma i fråga för gemenskapsfinansiering inom ramen för bekämpningsprogram mot skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen samt på Azorerna och på Madeira.

| (2) | De särskilda förhållandena för jordbruksproduktionen i de utomeuropeiska franska departementen kräver särskild uppmärksamhet och att åtgärder vidtas och förstärks inom växtproduktionsområdet och särskilt inom växtskyddsområdet för dessa departement. |
| --- | --- |

(2)

De särskilda förhållandena för jordbruksproduktionen i de utomeuropeiska franska departementen kräver särskild uppmärksamhet och att åtgärder vidtas och förstärks inom växtproduktionsområdet och särskilt inom växtskyddsområdet för dessa departement.

| (3) | Kostnaderna för de växtskyddsåtgärder som skall vidtas eller förstärkas är särskilt höga. |
| --- | --- |

(3)

Kostnaderna för de växtskyddsåtgärder som skall vidtas eller förstärkas är särskilt höga.

| (4) | Ett åtgärdsprogram har lagts fram för kommissionen av de behöriga franska myndigheterna. I programmet anges de mål som skall uppnås, de åtgärder som skall genomföras, deras varaktighet och kostnaden för dem, för att gemenskapen eventuellt skall bidra till finansieringen av dem. |
| --- | --- |

(4)

Ett åtgärdsprogram har lagts fram för kommissionen av de behöriga franska myndigheterna. I programmet anges de mål som skall uppnås, de åtgärder som skall genomföras, deras varaktighet och kostnaden för dem, för att gemenskapen eventuellt skall bidra till finansieringen av dem.

| (5) | Enligt artikel 20.4 i förordning (EG) nr 1452/2001 kan gemenskapens medfinansiering uppgå till högst 60 % av de stödberättigande utgifterna, undantaget skyddsåtgärder för bananer. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 20.4 i förordning (EG) nr 1452/2001 kan gemenskapens medfinansiering uppgå till högst 60 % av de stödberättigande utgifterna, undantaget skyddsåtgärder för bananer.

| (6) | Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (3) skall veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder som vidtas enligt gemenskapsbestämmelser finansieras genom garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Den finansiella kontrollen av dessa åtgärder skall ske enligt bestämmelserna i artiklarna 8 och 9 i ovannämnda förordning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (3) skall veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder som vidtas enligt gemenskapsbestämmelser finansieras genom garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Den finansiella kontrollen av dessa åtgärder skall ske enligt bestämmelserna i artiklarna 8 och 9 i ovannämnda förordning.

| (7) | De tekniska uppgifter som Frankrike tillhandahållit har gjort det möjligt för Ständiga kommittén för växtskydd att analysera situationen på ett riktigt och uttömmande sätt. |
| --- | --- |

(7)

De tekniska uppgifter som Frankrike tillhandahållit har gjort det möjligt för Ständiga kommittén för växtskydd att analysera situationen på ett riktigt och uttömmande sätt.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemenskapens ekonomiska bidrag till det officiella bekämpningsprogrammet mot skadegörare på växter och växtprodukter i de franska utomeuropeiska departementen, som föreslås av Republiken Frankrike för 2004, godkänns härmed.

Artikel 2

Det officiella programmet skall bestå av tre delprogram.

| 1. | Ett delprogram för departementen Martinique, Guadeloupe, Guyana och La Réunion som består av följande två delar:






  — | Riskbedömning av skadegörare på vissa invasiva växter i de franska utomeuropeiska departementen. |
| --- | --- | --- |

1.

Ett delprogram för departementen Martinique, Guadeloupe, Guyana och La Réunion som består av följande två delar:

—

Riskbedömning av skadegörare på vissa invasiva växter i de franska utomeuropeiska departementen.

| — | Metoder för att spåra viroider på citrusväxter. |
| --- | --- |

—

Metoder för att spåra viroider på citrusväxter.

| 2. | Ett delprogram som utarbetats för departementet Martinique och som består av följande fyra delar:






  — | Växtskyddsbedömning och diagnostik med hjälp av det regionala laboratoriet och dess mobila enhet (”labo vert”) |
| --- | --- | --- |

2.

Ett delprogram som utarbetats för departementet Martinique och som består av följande fyra delar:

—

Växtskyddsbedömning och diagnostik med hjälp av det regionala laboratoriet och dess mobila enhet (”labo vert”)

| — | Bekämpningsstrategi avseende Helicoverpa zea (”corn earworm”) i tomatodling. |
| --- | --- |

—

Bekämpningsstrategi avseende Helicoverpa zea (”corn earworm”) i tomatodling.

| — | Inrättande av en databas om växtskyddsmetoder vid odling av sockerrör, grönsaker och frukt. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en databas om växtskyddsmetoder vid odling av sockerrör, grönsaker och frukt.

| — | Integrerat jordbruk vid fruktodling: citrus och guava, inventering av skadegörare och fytosanitära metoder, publicering av faktablad. |
| --- | --- |

—

Integrerat jordbruk vid fruktodling: citrus och guava, inventering av skadegörare och fytosanitära metoder, publicering av faktablad.

| 3. | Ett delprogram som utarbetats för departementet Guyana:






  — | växtskyddsbedömning och diagnostik med hjälp av det regionala laboratoriet och dess mobila enhet (”labo vert”), främjande av god jordbrukssed. |
| --- | --- | --- |

3.

Ett delprogram som utarbetats för departementet Guyana:

—

växtskyddsbedömning och diagnostik med hjälp av det regionala laboratoriet och dess mobila enhet (”labo vert”), främjande av god jordbrukssed.

Artikel 3

Det ekonomiska bidraget från gemenskapen till det program som Republiken Frankrike lämnat in för 2004 skall utgöra 60 % av kostnaderna i samband med bidragsberättigande åtgärder enligt definitionen i kommissionens beslut 93/522/EEG, dock högst 187 800 euro (exklusive moms).

Finansieringsplanen för programkostnaderna finns i bilaga I till detta beslut.

Kostnadsfördelningen finns i bilaga II till detta beslut.

Artikel 4

Ett förskott på 100 000 euro skall utbetalas inom 60 dagar från det att en begäran om utbetalning inkommit från Frankrike.

Artikel 5

Den stödberättigande perioden för kostnader i samband med detta projekt sträcker sig från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005.

Tidsperioden för genomförandet av åtgärderna får förlängas endast innan arbetsuppgifterna slutförts efter en uttrycklig, skriftlig överenskommelse med övervakningskommittén, i enlighet med punkt I.A i bilaga III.

Artikel 6

Gemenskapens ekonomiska bidrag skall utgå under förutsättning att programmet genomförs i enlighet med relevanta bestämmelser i gemenskapens lagstiftning, inklusive bestämmelserna om konkurrens och offentlig upphandling.

Artikel 7

Kommissionen skall delges de faktiska kostnaderna fördelade på typ av åtgärd eller delprogram som visar förhållandet mellan den vägledande finansieringsplanen och de faktiska kostnaderna. Delgivningen kan göras elektroniskt.

Saldot av det ekonomiska bidrag som avses i artikel 3 skall utbetalas under förutsättning att det dokument som beskrivs under punkt I.B.4 tredje stycket andra strecksatsen i bilaga III lämnas in före den 30 september 2005.

Kommissionen kan, efter en skäligen motiverad begäran från Frankrike, justera finansieringsplanen så att högst 15 % av gemenskapens bidrag utgår till ett delprogram eller en åtgärd för hela perioden, förutsatt att det totala beloppet av de stödberättigande kostnader som fastställts för programmet inte överskrids och att programmets huvudsyften inte äventyras.

Alla betalningar av stöd som beviljats av gemenskapen i enlighet med detta beslut skall utbetalas till Republiken Frankrike, som också skall vara ansvarig för återbetalning till gemenskapen av eventuella överskottsbelopp.

Artikel 8

Republiken Frankrike skall se till att bestämmelserna rörande finansieringen är förenliga med gemenskapens politik samt att de uppgifter som avses i bilaga III inkommer till kommissionen.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004 (EUT L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EGT L 251, 8.10.1993, s. 35. Beslutet senast ändrat genom beslut 96/633/EG (EGT L 283, 5.11.1996, s. 58).

2

(3)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

3

---

BILAGA I

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR 2004

| (euro) |
| --- |
| | Gemenskapens bidrag | Nationella bidrag | Bidragsberättigande kostnader 2004 |
| Riskbedömning av skadegörare – invasiva skadegörare | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Metoder för att spåra viroider | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinique | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Guyana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Totalt | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(euro)

Gemenskapens bidrag

Nationella bidrag

Bidragsberättigande kostnader 2004

Riskbedömning av skadegörare – invasiva skadegörare

54 000

36 000

90 000

Metoder för att spåra viroider

19 500

13 000

32 500

Martinique

75 300

50 200

125 500

Guyana

39 000

26 000

65 000

Totalt

187 800

125 200

313 000

---

BILAGA II

TABELL ÖVER KOSTNADSFÖRDELNINGEN FÖR 2004

| (euro) |
| --- |
| | Personal | Utrustning | Förbrukningsmaterial | Övriga kostnader | Totalt |
| Riskbedömning av skadegörare – invasiva skadegörare | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Metoder för att spåra viroider | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinique | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Guyana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Totalt | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(euro)

Personal

Utrustning

Förbrukningsmaterial

Övriga kostnader

Totalt

Riskbedömning av skadegörare – invasiva skadegörare

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Metoder för att spåra viroider

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinique

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Guyana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Totalt

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

BILAGA III

I.   Tillämpningsföreskrifter för programmet

UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

A.   Övervakningskommitté

1.   Inrättande

Oberoende av finansieringen av denna verksamhet skall en övervakningskommitté inrättas för programmet, bestående av företrädare för Frankrike och för kommissionen. Den skall ha till uppgift att regelbundet se över programmets genomförande och vid behov besluta om nödvändiga anpassningar.

2.   Övervakningskommittén skall själv fastställa sin arbetsordning senast en månad efter det att detta beslut meddelats Frankrike.

3.   Övervakningskommitténs behörighet

Kommittén

| — | skall ha det allmänna ansvaret för att programmet genomförs på ett sådant sätt att de fastställda syftena uppnås. Kommittén skall ha behörighet för den EU-stödda delen av åtgärderna enligt programmet. Den skall särskilt övervaka att hänsyn tas till bestämmelserna, inklusive bedömning av om verksamheter och projekt är stödberättigade, |
| --- | --- |

—

skall ha det allmänna ansvaret för att programmet genomförs på ett sådant sätt att de fastställda syftena uppnås. Kommittén skall ha behörighet för den EU-stödda delen av åtgärderna enligt programmet. Den skall särskilt övervaka att hänsyn tas till bestämmelserna, inklusive bedömning av om verksamheter och projekt är stödberättigade,

| — | skall med utgångspunkt i uppgifter som rör urvalet av redan godkända och verkställda projekt ta ställning till tillämpningen av de urvalskriterier som anges i programmet, |
| --- | --- |

—

skall med utgångspunkt i uppgifter som rör urvalet av redan godkända och verkställda projekt ta ställning till tillämpningen av de urvalskriterier som anges i programmet,

| — | skall föreslå insatser som eventuellt krävs för att påskynda genomförandet av programmet, om den regelbundna information som erhålls genom indikatorerna för löpande övervakning och bedömning visar att en försening uppstått, |
| --- | --- |

—

skall föreslå insatser som eventuellt krävs för att påskynda genomförandet av programmet, om den regelbundna information som erhålls genom indikatorerna för löpande övervakning och bedömning visar att en försening uppstått,

| — | skall lämna sina synpunkter på de anpassningar som föreslås av kommissionen, |
| --- | --- |

—

skall lämna sina synpunkter på de anpassningar som föreslås av kommissionen,

| — | skall avge ett yttrande om projekten för tekniskt stöd som fastställs i programmet, |
| --- | --- |

—

skall avge ett yttrande om projekten för tekniskt stöd som fastställs i programmet,

| — | skall avge ett yttrande om slutrapporten, |
| --- | --- |

—

skall avge ett yttrande om slutrapporten,

| — | skall under den gällande perioden rapportera till Ständiga kommittén för växtskydd om hur programarbetet fortskrider och om utgiftssituationen. |
| --- | --- |

—

skall under den gällande perioden rapportera till Ständiga kommittén för växtskydd om hur programarbetet fortskrider och om utgiftssituationen.

B.   Övervakning och utvärdering av programmet under dess genomförande (kontinuerlig övervakning och utvärdering)

1.   Det nationella organ som ansvarar för genomförandet skall också ansvara för den kontinuerliga övervakningen och utvärderingen av programmet.

2.   Med kontinuerlig övervakning menas ett informationssystem för hur programmet framskrider. Den kontinuerliga övervakningen av programmet skall gälla de åtgärder som ingår i programmet. Vid den kontinuerliga övervakningen skall det finnas tillgång till finansiella och fysiska indikatorer som är strukturerade så att de möjliggör en utvärdering av om kostnaderna för varje åtgärd motsvarar de i förväg fastställda fysiska indikatorer som visar hur långt genomförandet kommit.

3.   Den kontinuerliga utvärderingen av programmet innebär en analys av de kvantitativa resultaten av genomförandet på grundval av operativa, juridiska och formella faktorer. Syftet är att garantera överensstämmelse mellan åtgärderna och programmets mål.

Slutrapport om genomförandet och fingranskning av programmet

4.   Frankrike skall senast en månad efter antagandet av programmet meddela kommissionen namnet på den myndighet som ansvarar för att utarbeta och lägga fram en slutrapport om genomförandet.

Den behöriga myndigheten skall senast den 15 oktober 2005 överlämna slutrapporten om detta program till kommissionen, och rapporten skall därefter snarast möjligt efter detta datum överlämnas till Ständiga kommittén för växtskydd.

Rapporten skall innehålla följande:

| — | En kortfattad teknisk utvärdering av hela programmet (genomförandenivån i fråga om de fysiska och kvalitativa målen och de framsteg som gjorts) och en utvärdering av den omedelbara växtskyddseffekten och de ekonomiska effekterna. |
| --- | --- |

—

En kortfattad teknisk utvärdering av hela programmet (genomförandenivån i fråga om de fysiska och kvalitativa målen och de framsteg som gjorts) och en utvärdering av den omedelbara växtskyddseffekten och de ekonomiska effekterna.

| — | En redovisning av kostnaderna, inklusive utgifter och intäkter, och ett intyg från Frankrike som styrker att inga andra bidrag från gemenskapen har begärts eller kommer att begäras för åtgärderna i programmet. |
| --- | --- |

—

En redovisning av kostnaderna, inklusive utgifter och intäkter, och ett intyg från Frankrike som styrker att inga andra bidrag från gemenskapen har begärts eller kommer att begäras för åtgärderna i programmet.

5.   Kommissionen kan tillsammans med Frankrike tillkalla en oberoende bedömare, som på grundval av den kontinuerliga övervakningen skall företa en kontinuerlig utvärdering enligt punkt 3 ovan. Bedömaren kan lägga fram förslag till anpassning av delprogram eller åtgärder, ändring av urvalskriterierna för projekten m.m., mot bakgrund av de problem som uppstått under genomförandet. På grundval av övervakningen av förvaltningen skall han avge ett yttrande om de administrativa åtgärder som skall vidtas.

II.   Överensstämmelse med gemenskapspolitiken

Programmet skall genomföras enligt bestämmelserna om samordning och i överensstämmelse med gemenskapspolitiken. Frankrike måste lämna följande uppgifter i slutrapporten:

MILJÖSKYDD

a)   Allmän information

| — | En beskrivning av de viktigaste miljöegenskaperna och miljöproblemen i den berörda regionen med bl.a. en beskrivning av de ur miljösynpunkt viktigaste områdena (känsliga områden). |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de viktigaste miljöegenskaperna och miljöproblemen i den berörda regionen med bl.a. en beskrivning av de ur miljösynpunkt viktigaste områdena (känsliga områden).

| — | En sammanfattande beskrivning av de viktigaste positiva och negativa effekterna som programmet, genom de planerade investeringarna, kan få för miljön. |
| --- | --- |

—

En sammanfattande beskrivning av de viktigaste positiva och negativa effekterna som programmet, genom de planerade investeringarna, kan få för miljön.

| — | En beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, minska eller uppväga eventuella betydande negativa effekter på miljön. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av planerade åtgärder för att undvika, minska eller uppväga eventuella betydande negativa effekter på miljön.

| — | En sammanställning av resultaten av samråd med ansvariga miljömyndigheter (yttrande från miljöministeriet eller dess motsvarighet) och av samråd med berörd allmänhet, om sådana har förekommit. |
| --- | --- |

—

En sammanställning av resultaten av samråd med ansvariga miljömyndigheter (yttrande från miljöministeriet eller dess motsvarighet) och av samråd med berörd allmänhet, om sådana har förekommit.

b)   Beskrivning av planerade åtgärder

Vad gäller de av programmets åtgärder som skulle kunna ha en betydande negativ inverkan på miljön skall följande uppgifter lämnas:

| — | Vilka förfaranden som skall tillämpas vid utvärdering av individuella projekt under genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

—

Vilka förfaranden som skall tillämpas vid utvärdering av individuella projekt under genomförandet av programmet.

| — | Vilka system som planeras för övervakning av miljöpåverkan under genomförandet av programmet, för att utvärdera resultaten och för att undvika, minska eller uppväga de negativa effekterna. |
| --- | --- |

—

Vilka system som planeras för övervakning av miljöpåverkan under genomförandet av programmet, för att utvärdera resultaten och för att undvika, minska eller uppväga de negativa effekterna.

---

| 19.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 74/71

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 mars 2005

om ekonomiskt bidrag från gemenskapen till Tyskland och Finland till deras program för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer

[delgivet med nr K(2005) 674]

(Endast de tyska, finska och svenska texterna är giltiga)

(2005/242/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 13c.5 sjätte stycket i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG skall gemenskapen bevilja medlemsstater ett bidrag för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG skall gemenskapen bevilja medlemsstater ett bidrag för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer.

| (2) | Tyskland och Finland har inrättat åtgärdsprogram för att stärka sina infrastrukturer för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer. De har ansökt om bidrag från gemenskapen för dessa program enligt kommissionens förordning (EG) nr 998/2002 av den 11 juni 2002 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för bestämmelserna om beviljande av ett finansiellt bidrag från gemenskapen till medlemsstaterna för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer (2). |
| --- | --- |

(2)

Tyskland och Finland har inrättat åtgärdsprogram för att stärka sina infrastrukturer för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer. De har ansökt om bidrag från gemenskapen för dessa program enligt kommissionens förordning (EG) nr 998/2002 av den 11 juni 2002 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för bestämmelserna om beviljande av ett finansiellt bidrag från gemenskapen till medlemsstaterna för att stärka infrastrukturerna för växtskyddskontroller av växter och växtprodukter från tredjeländer (2).

| (3) | De tekniska uppgifter som Tyskland och Finland har tillhandahållit har gjort det möjligt för kommissionen att genomföra en välgrundad och omfattande lägesanalys. Kommissionen har utarbetat en förteckning över bidragsberättigade program för förbättring av undersökningsplatser, med en detaljerad redogörelse för storleken på det föreslagna gemenskapsbidraget till vart och ett av programmen. Uppgifterna har också granskats av Ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(3)

De tekniska uppgifter som Tyskland och Finland har tillhandahållit har gjort det möjligt för kommissionen att genomföra en välgrundad och omfattande lägesanalys. Kommissionen har utarbetat en förteckning över bidragsberättigade program för förbättring av undersökningsplatser, med en detaljerad redogörelse för storleken på det föreslagna gemenskapsbidraget till vart och ett av programmen. Uppgifterna har också granskats av Ständiga kommittén för växtskydd.

| (4) | Varje program i förteckningen har utvärderats individuellt för att kunna godkännas. Kommissionen har konstaterat att villkoren och kriterierna enligt direktiv 2000/29/EG och förordning (EG) nr 998/2002 för beviljande av ekonomiskt bidrag från gemenskapen är uppfyllda. |
| --- | --- |

(4)

Varje program i förteckningen har utvärderats individuellt för att kunna godkännas. Kommissionen har konstaterat att villkoren och kriterierna enligt direktiv 2000/29/EG och förordning (EG) nr 998/2002 för beviljande av ekonomiskt bidrag från gemenskapen är uppfyllda.

| (5) | Det bör därför beviljas ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att täcka de utgifter som Tyskland och Finland kommer att ha för dessa program. |
| --- | --- |

(5)

Det bör därför beviljas ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att täcka de utgifter som Tyskland och Finland kommer att ha för dessa program.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed godkänns ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för de utgifter som Tyskland kommer att ha för sitt program för förbättring av undersökningsplatser.

2.   Härmed godkänns ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för de utgifter som Finland kommer att ha för sitt program för förbättring av undersökningsplatser.

Artikel 2

1.   Det sammanlagda ekonomiska bidraget från gemenskapen enligt artikel 1 skall uppgå till 94 470 euro.

2.   Det maximala bidragsbeloppet från gemenskapen för var och en av de berörda medlemsstaterna skall vara följande:

| a) | 36 875 euro till Tyskland. |
| --- | --- |

a)

36 875 euro till Tyskland.

| b) | 57 595 euro till Finland. |
| --- | --- |

b)

57 595 euro till Finland.

3.   Det maximala bidragsbeloppet från gemenskapen för varje program för förbättring av undersökningsplatser anges i bilagan.

Artikel 3

Det ekonomiska bidraget från gemenskapen per program som anges i bilagan skall utbetalas först när

| a) | kommissionen har fått in bevis för att utrustning eller installationer enligt programmet har förvärvats respektive förbättrats av den berörda medlemsstaten i form av lämpliga styrkande handlingar, och |
| --- | --- |

a)

kommissionen har fått in bevis för att utrustning eller installationer enligt programmet har förvärvats respektive förbättrats av den berörda medlemsstaten i form av lämpliga styrkande handlingar, och

| b) | en begäran om utbetalning av gemenskapsbidraget har lämnats in till kommissionen av den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 998/2002. |
| --- | --- |

b)

en begäran om utbetalning av gemenskapsbidraget har lämnats in till kommissionen av den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 998/2002.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Finland.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/15/EG (EUT L 56, 2.3.2005, s. 12).

1

(2)  EGT L 152, 12.6.2002, s. 16. Förordningen offentliggjordes som förordning (EG) nr 997/2002, men numret ändrades genom en rättelse (EGT L 153, 13.6.2002, s. 18).

2

---

BILAGA

PROGRAM FÖR FÖRBÄTTRING AV UNDERSÖKNINGSPLATSER

Program med ekonomiskt bidrag från gemenskapen

| Medlemsstat | Undersökningsplatsens namn (administrativ enhet, namn) | Stödberättigande utgifter
  (euro) | Maximalt gemenskapsbidrag
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, införselplats nr. 5.1 till 5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, införselplats nr. 5.8 och 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake and Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Finland | Villmanstrand | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Uleåborg | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Björneborg-Raumo | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajana | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Sammanlagt gemenskapsbidrag (euro) | 94 470 |

Medlemsstat

Undersökningsplatsens namn (administrativ enhet, namn)

Stödberättigande utgifter

(euro)

Maximalt gemenskapsbidrag

(euro)

Tyskland

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, införselplats nr. 5.1 till 5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, införselplats nr. 5.8 och 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake and Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Finland

Villmanstrand

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Uleåborg

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Björneborg-Raumo

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajana

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Sammanlagt gemenskapsbidrag (euro)

94 470

---