# Uradni list L 109/29.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4829. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 109

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4829. april 2005

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. marca 2005 o oprostitvi Češke Republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte in Republike Poljske od obveznosti uporabe direktiv Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES o trženju nekaterih vrst semen krmnih rastlin, semen žit, materialov za vegetativno razmnoževanje vinske trte, gozdnega reprodukcijskega materiala in semen oljnic oziroma predivnic
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 525)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | Evropsk centraln bank |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 15. februarja 2005 o spremembah Smernice ECB/2003/2 o nekaterih zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje ter postopkih poročanja statističnih informacij nacionalnih centralnih bank s področja denarne in bančne statistike (ECB/2005/4) | 6 |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (ECB/2005/5) | 81 |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 11. marca 2005 o spremembi Smernice ECB/2000/1 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in pravne dokumentacije za posle, ki vključujejo devizne rezerve Evropske centralne banke (ECB/2005/6) | 107 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 8. marca 2005 o oprostitvi Češke Republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte in Republike Poljske od obveznosti uporabe direktiv Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES o trženju nekaterih vrst semen krmnih rastlin, semen žit, materialov za vegetativno razmnoževanje vinske trte, gozdnega reprodukcijskega materiala in semen oljnic oziroma predivnic
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 525)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 525)

1

1

Evropsk centraln bank

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 15. februarja 2005 o spremembah Smernice ECB/2003/2 o nekaterih zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje ter postopkih poročanja statističnih informacij nacionalnih centralnih bank s področja denarne in bančne statistike (ECB/2005/4)

(ECB/2005/4)

6

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (ECB/2005/5)

(ECB/2005/5)

81

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 11. marca 2005 o spremembi Smernice ECB/2000/1 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in pravne dokumentacije za posle, ki vključujejo devizne rezerve Evropske centralne banke (ECB/2005/6)

(ECB/2005/6)

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 29.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. marca 2005

o oprostitvi Češke Republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte in Republike Poljske od obveznosti uporabe direktiv Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES o trženju nekaterih vrst semen krmnih rastlin, semen žit, materialov za vegetativno razmnoževanje vinske trte, gozdnega reprodukcijskega materiala in semen oljnic oziroma predivnic

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 525)

(Besedilo v češkem, estonskem, grškem, latvijskem, litvanskem, malteškem in poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/325/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin (1) in zlasti člena 23a Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (2) in zlasti člena 23a Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 68/193/EGS z dne 9. aprila 1968 o trženju materialov za vegetativno razmnoževanje vinske trte (3) in zlasti člena 18a Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (4) in zlasti člena 20 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (5) in zlasti člena 28 Direktive,

ob upoštevanju zahteve, ki so jo predložile Češka republika, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Malta in Poljska,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktive 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES določajo nekatere določbe o trženju nekaterih vrst semen krmnih rastlin, semen žit, materialov za razmnoževanje vinske trte, gozdnega reprodukcijskega materiala in semen oljnic in predivnic. Te direktive določajo, da so lahko pod določenimi pogoji države članice glede nekaterih vrst ali materialov tudi v celoti ali delno oproščene obveznosti uporabe teh direktiv. |
| --- | --- |

(1)

Direktive 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES določajo nekatere določbe o trženju nekaterih vrst semen krmnih rastlin, semen žit, materialov za razmnoževanje vinske trte, gozdnega reprodukcijskega materiala in semen oljnic in predivnic. Te direktive določajo, da so lahko pod določenimi pogoji države članice glede nekaterih vrst ali materialov tudi v celoti ali delno oproščene obveznosti uporabe teh direktiv.

| (2) | Semena vrst, navedenih v delih I, II in V Priloge, se navadno ne razmnožujejo ali tržijo v nekaterih državah članicah. Poleg tega sta gojenje trte in trženje razmnoževalnega materiala, določenega v delu III Priloge, manjšega pomena za gospodarstvo nekaterih držav članic. Vrste dreves, navedene v delu IV Priloge, ravno tako niso pomembne za namene gozdarstva v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

Semena vrst, navedenih v delih I, II in V Priloge, se navadno ne razmnožujejo ali tržijo v nekaterih državah članicah. Poleg tega sta gojenje trte in trženje razmnoževalnega materiala, določenega v delu III Priloge, manjšega pomena za gospodarstvo nekaterih držav članic. Vrste dreves, navedene v delu IV Priloge, ravno tako niso pomembne za namene gozdarstva v nekaterih državah članicah.

| (3) | Dokler bodo ti pogoji nespremenjeni, je potrebno zadevne države članice oprostiti od obveznosti uporabe Direktiv 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES za zadevne vrste in materiale. |
| --- | --- |

(3)

Dokler bodo ti pogoji nespremenjeni, je potrebno zadevne države članice oprostiti od obveznosti uporabe Direktiv 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 1999/105/ES in 2002/57/ES za zadevne vrste in materiale.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, ne smejo vplivati na določbe Uredbe Komisije (ES) št. 2199/2003 z dne 16. decembra 2003 o prehodnih ukrepih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1259/1999 v letu 2004 za sheme enotnega plačila na površino za Češko republiko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško (6). |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, ne smejo vplivati na določbe Uredbe Komisije (ES) št. 2199/2003 z dne 16. decembra 2003 o prehodnih ukrepih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1259/1999 v letu 2004 za sheme enotnega plačila na površino za Češko republiko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško (6).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semena in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semena in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Države članice, navedene v delu I Priloge k tej odločbi, so s tem oproščene obveznosti uporabe Direktive 66/401/EGS, z izjemo člena 14(1), za vrste, naštete v prvem stolpcu preglednice.

2.   Države članice, navedene v delu II Priloge k tej odločbi, so s tem oproščene obveznosti uporabe Direktive 66/402/EGS, z izjemo člena 14(1), in v primeru Latvije tudi z izjemo člena 19(1) glede koruze, za vrste, naštete v prvem stolpcu preglednice.

3.   Države članice, navedene v delu III Priloge k tej odločbi, so s tem oproščene obveznosti uporabe Direktive 68/193/EGS, z izjemo člena 12 in 12(a), za vrste, naštete v prvem stolpcu preglednice.

4.   Države članice, navedene v delu IV Priloge k tej odločbi, so s tem oproščene obveznosti uporabe Direktive 1999/105/ES, z izjemo člena 17(1), za vrste, naštete v prvem stolpcu preglednice.

5.   Države članice, navedene v delu V Priloge k tej odločbi, so s tem oproščene obveznosti uporabe Direktive 2002/57/ES, z izjemo člena 17, in v primeru Malte tudi z izjemo člena 9(1) glede sončnic, za vrste, naštete v prvem stolpcu preglednice.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Republiko Malto in Republiko Poljsko.

V Bruslju, 8. marca 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL 125, 11.7.1966, str. 2298/66. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/117/ES (UL L 14, 18.1.2005, str. 18).

1

(2)  UL 125, 11.7.1966, str. 2309/66. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/117/ES.

2

(3)  UL L 93, 17.4.1968, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1829/2003 (UL L 268, 18.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 11, 15.1.2000, str. 17.

4

(5)  UL L 193, 20.7.2002, str. 74. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES (UL L 165, 3.7.2003, str. 23).

5

(6)  UL L 328, 17.12.2003, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1766/2004 (UL L 315, 14.10.2004, str. 27).

6

---

PRILOGA

Legenda:

Okrajšave

| CZ | : | Češka republika |
| --- | --- | --- |
| EE | : | Republika Estonija |
| CY | : | Republika Ciper |
| LV | : | Republika Latvija |
| LT | : | Republika Litva |
| MT | : | Republika Malta |
| PL | : | Republika Poljska |

CZ

:

Češka republika

EE

:

Republika Estonija

CY

:

Republika Ciper

LV

:

Republika Latvija

LT

:

Republika Litva

MT

:

Republika Malta

PL

:

Republika Poljska

X označuje vsako oproščeno državo članico.

Del I – Direktiva 66/401/EGS

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrostis canina, | | | | X | | | |
| Alopecurus pratensis | | | | | | X | |
| Arrhenatherum elatius | | | | | | X | |
| Bromus catharticus | | | | X | X | X | |
| Bromus sitchensis | | | | X | X | X | X |
| Cynodon dactylon | X | | | X | X | | X |
| Dactylis glomerata | | | | | | X | |
| Festuca arundinacea | | | | | | X | |
| x Festulolium | | | | | | X | |
| Lolium x boucheanum | | | | | | X | |
| Phalaris aquatica | | | | X | X | X | X |
| Phleum bertolinii | | | | | | X | |
| Phleum pratense | | | | | | X | |
| Poa annua | | | | | | X | X |
| Poa nemoralis | | | | X | | X | |
| Poa palustris | | | | | | X | |
| Poa trivialis | | | | | | X | |
| Trisetum flavescens | | | | X | | X | X |
| Hedysarum coronarium | X | | | X | X | | X |
| Lotus corniculatus | | | | | | X | |
| Lupinus albus | | | | | | X | |
| Lupinus angustifolius | | | | | | X | |
| Lupinus luteus | | | | | | X | |
| Medicago lupulina | | | | X | | X | |
| Medicago X varia | | | | | | X | |
| Onobrychis viciifolia | | | | | | X | |
| Trifolium alexandrinum | | | | X | | | X |
| Trifolium hybridum | | | | | | X | |
| Trifolium incarnatum | | | | X | | X | |
| Trifolium repens | | | | | | X | |
| Trifolium resupinatum | | | | X | | X | |
| Trigonella foenum-graecum | | | | X | X | X | X |
| Vicia pannonica | | | | X | | X | X |
| Vicia villosa | | | | | | X | |
| Brassica napus var. napobrassica | | | | | | X | |
| Phacelia tanacetifolia | | | | | | X | |
| Raphanus sativus var. oleiformis | | | | | | X | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Agrostis canina,

X

Alopecurus pratensis

X

Arrhenatherum elatius

X

Bromus catharticus

X

X

X

Bromus sitchensis

X

X

X

X

Cynodon dactylon

X

X

X

X

Dactylis glomerata

X

Festuca arundinacea

X

x Festulolium

X

Lolium x boucheanum

X

Phalaris aquatica

X

X

X

X

Phleum bertolinii

X

Phleum pratense

X

Poa annua

X

X

Poa nemoralis

X

X

Poa palustris

X

Poa trivialis

X

Trisetum flavescens

X

X

X

Hedysarum coronarium

X

X

X

X

Lotus corniculatus

X

Lupinus albus

X

Lupinus angustifolius

X

Lupinus luteus

X

Medicago lupulina

X

X

Medicago X varia

X

Onobrychis viciifolia

X

Trifolium alexandrinum

X

X

Trifolium hybridum

X

Trifolium incarnatum

X

X

Trifolium repens

X

Trifolium resupinatum

X

X

Trigonella foenum-graecum

X

X

X

X

Vicia pannonica

X

X

X

Vicia villosa

X

Brassica napus var. napobrassica

X

Phacelia tanacetifolia

X

Raphanus sativus var. oleiformis

X

Del II – Direktiva 66/402/EGS

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oryza sativa | X | X | | X | X | X | X |
| Phalaris canariensis | | X | | X | | | |
| Sorghum bicolor | | X | | X | | | X |
| Sorghum sudanense | | X | | X | X | | X |
| Sorghum bicolor x Sorghum sudanense | | X | | X | | | X |
| Zea mays | | | | X | | | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Oryza sativa

X

X

X

X

X

X

Phalaris canariensis

X

X

Sorghum bicolor

X

X

X

Sorghum sudanense

X

X

X

X

Sorghum bicolor x Sorghum sudanense

X

X

X

Zea mays

X

Del III – Direktiva Sveta 68/193/EGS

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vitis | | X | | X | X | | X |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Vitis

X

X

X

X

Del IV – Direktiva 1999/105/ES

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Abies alba | | X | | | X | X | |
| Abies cephalonica | | X | | | X | X | |
| Abies grandis | | X | | | X | X | |
| Abies pinsapo | | X | | | X | X | |
| Acer platanoides | | | | | | X | |
| Acer pseudoplatanus | | X | | | X | X | |
| Alnus glutinosa | | | | | | X | |
| Alnus incana | | | | | | X | |
| Betula pendula | | | | | | X | |
| Betula pubescens | | | | | | X | |
| Carpinus betulus | | X | | | | X | |
| Castanea sativa | | X | | | X | | |
| Cedrus atlantica | | X | | | X | X | |
| Cedrus libani | | X | | | X | X | |
| Fagus sylvatica | | X | | | | X | |
| Fraxinus angustifolia | | X | | | X | | |
| Fraxinus excelsior | | | | | | X | |
| Larix decidua | | | | | | X | |
| Larix x eurolepis | | | | | | X | |
| Larix kaempferi | | | | | | X | |
| Larix sibirica | | | | | X | X | |
| Picea abies | | | | | | X | |
| Picea sitchensis | | X | | | X | X | |
| Pinus brutia | | X | | | X | | |
| Pinus canariensis | | X | | | X | | |
| Pinus cembra | | X | | | X | X | |
| Pinus contorta | | | | | X | X | |
| Pinus halepensis | | X | | | X | | |
| Pinus leucodermis | | X | | | X | X | |
| Pinus nigra | | X | | | X | | |
| Pinus pinaster | | X | | | X | | |
| Pinus pinea | | X | | | X | | |
| Pinus radiata | | X | | | X | | |
| Prunus avium | | X | | | | | |
| Pseudotsuga menziesii | | | | | X | | |
| Quercus cerris | | X | | | X | | |
| Quercis ilex | | X | | | X | | |
| Quercus petraea | | X | | | | X | |
| Quercus pubescens | | X | | | X | X | |
| Quercus rubra | | | | | | X | |
| Quercus suber | | X | | | X | | |
| Robinia pseudoacacia | | X | | | | | |
| Tilia cordata | | | | | | X | |
| Tilia platyphyllos | | X | | | | X | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Abies alba

X

X

X

Abies cephalonica

X

X

X

Abies grandis

X

X

X

Abies pinsapo

X

X

X

Acer platanoides

X

Acer pseudoplatanus

X

X

X

Alnus glutinosa

X

Alnus incana

X

Betula pendula

X

Betula pubescens

X

Carpinus betulus

X

X

Castanea sativa

X

X

Cedrus atlantica

X

X

X

Cedrus libani

X

X

X

Fagus sylvatica

X

X

Fraxinus angustifolia

X

X

Fraxinus excelsior

X

Larix decidua

X

Larix x eurolepis

X

Larix kaempferi

X

Larix sibirica

X

X

Picea abies

X

Picea sitchensis

X

X

X

Pinus brutia

X

X

Pinus canariensis

X

X

Pinus cembra

X

X

X

Pinus contorta

X

X

Pinus halepensis

X

X

Pinus leucodermis

X

X

X

Pinus nigra

X

X

Pinus pinaster

X

X

Pinus pinea

X

X

Pinus radiata

X

X

Prunus avium

X

Pseudotsuga menziesii

X

Quercus cerris

X

X

Quercis ilex

X

X

Quercus petraea

X

X

Quercus pubescens

X

X

X

Quercus rubra

X

Quercus suber

X

X

Robinia pseudoacacia

X

Tilia cordata

X

Tilia platyphyllos

X

X

Del V – Direktiva 2002/57/ES

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arachis hypogea | X | X | | X | X | X | X |
| Brassica rapa | | | | | | X | |
| Brassica juncea | | | | X | | X | |
| Brassica napus | | | | | | X | |
| Brassica nigra | | | | | | X | X |
| Cannabis sativa | | | X | | | X | |
| Carthamus tinctorius | | X | | X | | X | X |
| Carum carvii | | | | | | X | |
| Gossypium spp. | X | X | | X | X | X | X |
| Helianthus annuus | | | | | | X | |
| Linum usitatissimum | | | | | | X | |
| Papaver somniferum | | | X | | | X | |
| Sinapis alba | | | | | | X | |
| Glycine max | | | | X | | X | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Arachis hypogea

X

X

X

X

X

X

Brassica rapa

X

Brassica juncea

X

X

Brassica napus

X

Brassica nigra

X

X

Cannabis sativa

X

X

Carthamus tinctorius

X

X

X

X

Carum carvii

X

Gossypium spp.

X

X

X

X

X

X

Helianthus annuus

X

Linum usitatissimum

X

Papaver somniferum

X

X

Sinapis alba

X

Glycine max

X

X

---

Evropsk centraln bank

| 29.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/6

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 15. februarja 2005

o spremembah Smernice ECB/2003/2 o nekaterih zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje ter postopkih poročanja statističnih informacij nacionalnih centralnih bank s področja denarne in bančne statistike

(ECB/2005/4)

(2005/326/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1, člena 12.1 in člena 14.3 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po pregledu Smernice ECB/2003/2 z dne 6. februarja 2003 o nekaterih zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in postopkih poročanja statističnih informacij nacionalnih centralnih bank s področja denarne in bančne statistike (1) je bilo ugotovljeno, da so potrebne nekatere spremembe. |
| --- | --- |

(1)

Po pregledu Smernice ECB/2003/2 z dne 6. februarja 2003 o nekaterih zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in postopkih poročanja statističnih informacij nacionalnih centralnih bank s področja denarne in bančne statistike (1) je bilo ugotovljeno, da so potrebne nekatere spremembe.

| (2) | Potrebne so nekatere spremembe besedila členov ter prilog I in II zaradi črtanja Priloge III, ki je vsebovala koledarje za posredovanje različnih vrst statističnih podatkov. Priloga III se črta, ker bo Evropska centralna banka (ECB) v prihodnje te koledarje nacionalnim centralnim bankam (NCB) posredovala vsako leto do konca septembra za posredovanje podatkov v naslednjem letu. |
| --- | --- |

(2)

Potrebne so nekatere spremembe besedila členov ter prilog I in II zaradi črtanja Priloge III, ki je vsebovala koledarje za posredovanje različnih vrst statističnih podatkov. Priloga III se črta, ker bo Evropska centralna banka (ECB) v prihodnje te koledarje nacionalnim centralnim bankam (NCB) posredovala vsako leto do konca septembra za posredovanje podatkov v naslednjem letu.

| (3) | Prilogo V je treba spremeniti zaradi uskladitve sheme poročanja za kreditne institucije s shemami poročanja, ki se uporabljajo za NCB in druge monetarne finančne institucije. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo V je treba spremeniti zaradi uskladitve sheme poročanja za kreditne institucije s shemami poročanja, ki se uporabljajo za NCB in druge monetarne finančne institucije.

| (4) | V Prilogi VI je izraz „strukturni statistični indikatorji“ treba nadomestiti s „strukturni finančni indikatorji“, da ne bi prišlo do zmede. Ta bi lahko nastala zato, ker Statistični urad Evropskih skupnosti pripravlja nabor strukturnih indikatorjev, ki so prav tako shranjeni v bazi podatkov ECB. |
| --- | --- |

(4)

V Prilogi VI je izraz „strukturni statistični indikatorji“ treba nadomestiti s „strukturni finančni indikatorji“, da ne bi prišlo do zmede. Ta bi lahko nastala zato, ker Statistični urad Evropskih skupnosti pripravlja nabor strukturnih indikatorjev, ki so prav tako shranjeni v bazi podatkov ECB.

| (5) | Prilogo VII je treba spremeniti tako, da izraz „imetje eurobankovcev in kovancev centralne države“ postane pojasnjevalna postavka visoke prioritete. To bo prispevalo k izboljšanju izračunavanja denarnih agregatov. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo VII je treba spremeniti tako, da izraz „imetje eurobankovcev in kovancev centralne države“ postane pojasnjevalna postavka visoke prioritete. To bo prispevalo k izboljšanju izračunavanja denarnih agregatov.

| (6) | Prilogo IX je treba spremeniti tako, da se vključi zahteva za poročanje pojasnjevalnih postavk denarne in bančne statistike, ki so potrebne za četrtletno pripravo finančnih računov monetarne unije (monetary union financial accounts – MUFA). |
| --- | --- |

(6)

Prilogo IX je treba spremeniti tako, da se vključi zahteva za poročanje pojasnjevalnih postavk denarne in bančne statistike, ki so potrebne za četrtletno pripravo finančnih računov monetarne unije (monetary union financial accounts – MUFA).

| (7) | Prilogo X je treba spremeniti po spremembi Uredbe ECB/2001/13 z dne 22. novembra 2001 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij (2) glede pravil vrednotenja, ki se uporabljajo za vrednotenje določenih finančnih instrumentov. Poleg tega je treba tabelo 5 spremeniti, da se vključijo četrtletni popravki pojasnjevalnih postavk. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo X je treba spremeniti po spremembi Uredbe ECB/2001/13 z dne 22. novembra 2001 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij (2) glede pravil vrednotenja, ki se uporabljajo za vrednotenje določenih finančnih instrumentov. Poleg tega je treba tabelo 5 spremeniti, da se vključijo četrtletni popravki pojasnjevalnih postavk.

| (8) | Prilogo XIII je treba spremeniti, da se upoštevajo novi četrtletni popravki pojasnjevalnih postavk, ki jih sedaj zahteva Priloga X. |
| --- | --- |

(8)

Prilogo XIII je treba spremeniti, da se upoštevajo novi četrtletni popravki pojasnjevalnih postavk, ki jih sedaj zahteva Priloga X.

| (9) | Prilogo XVI je treba spremeniti tako, da so koledarji za posredovanje podatkov, ki jih zahteva ta priloga, usklajeni z roki za statistične podatke o osnovi za obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(9)

Prilogo XVI je treba spremeniti tako, da so koledarji za posredovanje podatkov, ki jih zahteva ta priloga, usklajeni z roki za statistične podatke o osnovi za obvezne rezerve.

| (10) | Prilogo XVIII je treba spremeniti, da se vključi nova zahteva, da se posredujejo podatki o transakcijah in podatki o prodaji in ponovnem nakupu enot oziroma delnic, ki jih izdajo investicijski skladi. Poleg tega je treba vključiti tudi zahtevo za novo časovno vrsto, ki se bo uporabljala pri pripravi MUFA. |
| --- | --- |

(10)

Prilogo XVIII je treba spremeniti, da se vključi nova zahteva, da se posredujejo podatki o transakcijah in podatki o prodaji in ponovnem nakupu enot oziroma delnic, ki jih izdajo investicijski skladi. Poleg tega je treba vključiti tudi zahtevo za novo časovno vrsto, ki se bo uporabljala pri pripravi MUFA.

| (11) | Prilogo XIX je treba spremeniti, da se vključi obrazce za ovrednotenje brezkuponskih obveznic. |
| --- | --- |

(11)

Prilogo XIX je treba spremeniti, da se vključi obrazce za ovrednotenje brezkuponskih obveznic.

| (12) | Po pregledu je potrebnih tudi nekaj dodatnih sprememb, med drugim zaradi pristopa novih držav članic 1. maja 2004 in zaradi izteka nekaterih prehodnih ureditev poročanja in odstopanj. |
| --- | --- |

(12)

Po pregledu je potrebnih tudi nekaj dodatnih sprememb, med drugim zaradi pristopa novih držav članic 1. maja 2004 in zaradi izteka nekaterih prehodnih ureditev poročanja in odstopanj.

| (13) | V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti – |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Smernica ECB/2003/2 se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 2(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   NCB pripravijo in poročajo agregatni bilanci stanja za podsektorja ‚centralna banka’ ter ‚druge MFI’ za svojo državo članico v skladu z Uredbo ECB/2001/13. Zahtevane statistične informacije glede bilance stanja centralne banke so še posebej nadalje opredeljene v premostitvenih tabelah za denarno in bančno statistiko, navedenih v Prilogi I. ECB za namen statističnega poročanja izpelje iz lastne bilance stanja podatke, ki odgovarjajo podatkom, ki jih NCB izpeljejo iz svojih bilanc stanja. Kot pripravljavke lastnih bilanc stanja NCB upoštevajo postopek, določen v Prilogi II, pri svojem rednem spremljanju skladnosti med agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene in tedenskimi računovodskimi izkazi Eurosistema ter pri svojem rednem poročanju ECB o rezultatih tega spremljanja. ECB kot pripravljavka lastnih bilanc stanja upošteva isti postopek. Te statistične informacije je treba poročati v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in posreduje NCB vsako leto do konca septembra.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 2(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   NCB pripravijo in poročajo agregatni bilanci stanja za podsektorja ‚centralna banka’ ter ‚druge MFI’ za svojo državo članico v skladu z Uredbo ECB/2001/13. Zahtevane statistične informacije glede bilance stanja centralne banke so še posebej nadalje opredeljene v premostitvenih tabelah za denarno in bančno statistiko, navedenih v Prilogi I. ECB za namen statističnega poročanja izpelje iz lastne bilance stanja podatke, ki odgovarjajo podatkom, ki jih NCB izpeljejo iz svojih bilanc stanja. Kot pripravljavke lastnih bilanc stanja NCB upoštevajo postopek, določen v Prilogi II, pri svojem rednem spremljanju skladnosti med agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene in tedenskimi računovodskimi izkazi Eurosistema ter pri svojem rednem poročanju ECB o rezultatih tega spremljanja. ECB kot pripravljavka lastnih bilanc stanja upošteva isti postopek. Te statistične informacije je treba poročati v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in posreduje NCB vsako leto do konca septembra.“

| 2. | Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za redno pripravo statističnih podatkov ECB o obrestnih merah MFI NCB poročajo statistične informacije v skladu s Prilogo XX. Te statistične informacije je treba poročati v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in posreduje NCB vsako leto do konca septembra.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za redno pripravo statističnih podatkov ECB o obrestnih merah MFI NCB poročajo statistične informacije v skladu s Prilogo XX. Te statistične informacije je treba poročati v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in posreduje NCB vsako leto do konca septembra.“

| 3. | Priloge I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX in XX se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej smernici. |
| --- | --- |

3.

Priloge I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX in XX se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej smernici.

| 4. | Priloga III se črta. |
| --- | --- |

4.

Priloga III se črta.

| 5. | Priloga VI se nadomesti s Prilogo II k tej smernici. |
| --- | --- |

5.

Priloga VI se nadomesti s Prilogo II k tej smernici.

| 6. | Priloga IX se nadomesti s Prilogo III k tej smernici. |
| --- | --- |

6.

Priloga IX se nadomesti s Prilogo III k tej smernici.

| 7. | Priloga XIII se nadomesti s Prilogo IV k tej smernici. |
| --- | --- |

7.

Priloga XIII se nadomesti s Prilogo IV k tej smernici.

| 8. | Priloga XVIII (razen (i) tabele z naslovom „Nizi podatkov o DFP razen investicijskih skladih, ki jih je potrebno posredovati ECB (ključni indikatorji/pojasnjevalne postavke)“ v Dodatku 1; in (ii) Dodatka 2) se nadomesti s Prilogo V k tej smernici. |
| --- | --- |

8.

Priloga XVIII (razen (i) tabele z naslovom „Nizi podatkov o DFP razen investicijskih skladih, ki jih je potrebno posredovati ECB (ključni indikatorji/pojasnjevalne postavke)“ v Dodatku 1; in (ii) Dodatka 2) se nadomesti s Prilogo V k tej smernici.

Člen 2

Ta smernica začne veljati 17. februarja 2005.

Člen 3

Ta smernica je naslovljena na NCB držav članic, ki so uvedle enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Frankfurtu na Majni, 15. februarja 2005

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 241, 26.9.2003, str. 1. Smernica, kakor je bila spremenjena s Smernico ECB/2004/1 (UL L 83, 20.3.2004, str. 29).

1

(2)  UL L 333, 17.12.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo ECB/2004/21 (UL L 371, 18.12.2004, str. 42).

2

---

PRILOGA I

Priloge I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX in XX k Smernici ECB/2003/2 se spremenijo, kot sledi:

| 1. | V Prilogi I se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Nacionalne centralne banke (NCB) ter Evropska centralna banka (ECB) kot pripravljavke statističnih informacij o lastnih bilancah stanja uporabljajo pri svojem rednem poročanju o skladnosti med agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene ter dnevnimi računovodskimi izkazi za potrebe računovodstva in upravljanja z likvidnostjo naslednje premostitvene tabele. Te statistične informacije je treba poročati v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in posreduje NCB vsako leto do konca septembra.“ |
| --- | --- |

1.

V Prilogi I se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Nacionalne centralne banke (NCB) ter Evropska centralna banka (ECB) kot pripravljavke statističnih informacij o lastnih bilancah stanja uporabljajo pri svojem rednem poročanju o skladnosti med agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene ter dnevnimi računovodskimi izkazi za potrebe računovodstva in upravljanja z likvidnostjo naslednje premostitvene tabele. Te statistične informacije je treba poročati v skladu z letnim koledarjem, ki ga določi ECB in posreduje NCB vsako leto do konca septembra.“

| 2. | Priloga II se spremeni, kot sledi:






  (a) | Razdelki od 1 do 6 se nadomestijo z naslednjimi:






  „1. | Ta priloga opisuje postopek, ki ga morajo uporabiti pripravljavci bilanc stanja Evropske centralne banke (ECB)/nacionalnih centralnih bank (NCB), da bi spremljali skladnost med agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene in tedenskim računovodskim izkazom (TRI) Eurosistema. Primerjava je narejena med računovodskimi podatki in odgovarjajočimi statističnimi podatki. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga II se spremeni, kot sledi:

(a)

Razdelki od 1 do 6 se nadomestijo z naslednjimi:

„1.

Ta priloga opisuje postopek, ki ga morajo uporabiti pripravljavci bilanc stanja Evropske centralne banke (ECB)/nacionalnih centralnih bank (NCB), da bi spremljali skladnost med agregirano bilanco stanja Eurosistema ob koncu meseca za statistične namene in tedenskim računovodskim izkazom (TRI) Eurosistema. Primerjava je narejena med računovodskimi podatki in odgovarjajočimi statističnimi podatki.

| 2. | Pripravljen je seznam točk kontrole za preverjanje skladnosti (glej Dodatek 1). Če med obema naboroma podatkov obstajajo razlike, morajo biti pojasnjene. Dodatek 2 podaja pojasnila glede teh točk kontrole. Statistični agregati, ki služijo za primerjavo, so našteti v Dodatku 3, ki določa povezavo med temi agregati in osnovnimi podatki bilanc stanja (1). Glede opisa računovodskih podatkov določa Smernica ECB/2002/10 z dne 5. decembra 2002 o pravnem okviru za računovodsko in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (2) popolne informacije o ozadju v zvezi s strukturo, uporabljenimi računovodskimi načeli in vsebino TRI. |
| --- | --- |

2.

Pripravljen je seznam točk kontrole za preverjanje skladnosti (glej Dodatek 1). Če med obema naboroma podatkov obstajajo razlike, morajo biti pojasnjene. Dodatek 2 podaja pojasnila glede teh točk kontrole. Statistični agregati, ki služijo za primerjavo, so našteti v Dodatku 3, ki določa povezavo med temi agregati in osnovnimi podatki bilanc stanja (1). Glede opisa računovodskih podatkov določa Smernica ECB/2002/10 z dne 5. decembra 2002 o pravnem okviru za računovodsko in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (2) popolne informacije o ozadju v zvezi s strukturo, uporabljenimi računovodskimi načeli in vsebino TRI.

| 3. | Od pripravljavcev se zahteva, da ta preverjanja izvajajo mesečno, da bi se zagotovila skladnost med osnovnimi podatki NCB, za vsako državo posebej, in bilanco stanja ECB. Razume se, da je mogoče doseči natančno ujemanje med obema naboroma podatkov le, če je končni datum TRI enak referenčnemu datumu za statistična poročila (t. j. konec meseca). V ostalih obdobjih poročanja bodo ta preverjanja zagotavljala tesno, a ne popolno skladnost med računovodskimi in statističnimi podatki. V obdobjih poročanja, kjer se oba datuma ne ujemata, lahko NCB primerjajo statistične podatke z ‚dnevno bilanco stanja’, sestavljeno po stanju na zadnji delovni dan meseca. |
| --- | --- |

3.

Od pripravljavcev se zahteva, da ta preverjanja izvajajo mesečno, da bi se zagotovila skladnost med osnovnimi podatki NCB, za vsako državo posebej, in bilanco stanja ECB. Razume se, da je mogoče doseči natančno ujemanje med obema naboroma podatkov le, če je končni datum TRI enak referenčnemu datumu za statistična poročila (t. j. konec meseca). V ostalih obdobjih poročanja bodo ta preverjanja zagotavljala tesno, a ne popolno skladnost med računovodskimi in statističnimi podatki. V obdobjih poročanja, kjer se oba datuma ne ujemata, lahko NCB primerjajo statistične podatke z ‚dnevno bilanco stanja’, sestavljeno po stanju na zadnji delovni dan meseca.

| 4. | Od pripravljavcev se zahteva, da uradno obveščajo ECB (Oddelek za denarno in tržno statistiko in statistiko finančnih institucij (Monetary, Financial Institutions and Markets Statistics Division – MFMD)) o izidih teh preverjanj. Uradno obvestilo mora biti posredovano pred statističnimi podatki ali skupaj z njimi, to je do petnajstega delovnega dneva po referenčnem datumu. Če se pri preverjanjih ugotovijo odstopanja, so pripravljavci dolžni posredovati MFMD pojasnilo, ki mora vsebovati najmanj opis vpletenih preverjanj, narave odstopanj, morebitnega vpliva na predhodno časovno vrsto podatkov in pričakovanega trenda odstopanja, kot se bo pojavil v prihodnjih poročilih. |
| --- | --- |

4.

Od pripravljavcev se zahteva, da uradno obveščajo ECB (Oddelek za denarno in tržno statistiko in statistiko finančnih institucij (Monetary, Financial Institutions and Markets Statistics Division – MFMD)) o izidih teh preverjanj. Uradno obvestilo mora biti posredovano pred statističnimi podatki ali skupaj z njimi, to je do petnajstega delovnega dneva po referenčnem datumu. Če se pri preverjanjih ugotovijo odstopanja, so pripravljavci dolžni posredovati MFMD pojasnilo, ki mora vsebovati najmanj opis vpletenih preverjanj, narave odstopanj, morebitnega vpliva na predhodno časovno vrsto podatkov in pričakovanega trenda odstopanja, kot se bo pojavil v prihodnjih poročilih.

| 5. | Da bi se čim bolj zmanjšalo breme NCB, se priporoča, da se popolno pojasnilo običajno pripravi le enkrat letno. V vmesnih mesecih se od NCB zahteva le, da pripravijo poenostavljeno različico pojasnila, v katerem preprosto opozorijo na strukturne razlike med TRI in statističnim poročilom. Načeloma naj bodo pojasnila pripravljena v skladu s priloženimi predlogami. Prva predloga (Dodatek 4) prikazuje rezultate preverjanj skladnosti v celoti. Druga predloga (Dodatek 5) prikazuje rezultate preverjanj na poenostavljen način. |
| --- | --- |

5.

Da bi se čim bolj zmanjšalo breme NCB, se priporoča, da se popolno pojasnilo običajno pripravi le enkrat letno. V vmesnih mesecih se od NCB zahteva le, da pripravijo poenostavljeno različico pojasnila, v katerem preprosto opozorijo na strukturne razlike med TRI in statističnim poročilom. Načeloma naj bodo pojasnila pripravljena v skladu s priloženimi predlogami. Prva predloga (Dodatek 4) prikazuje rezultate preverjanj skladnosti v celoti. Druga predloga (Dodatek 5) prikazuje rezultate preverjanj na poenostavljen način.

| 6. | Pomembno je, da vse NCB (ter Direktorat ECB za notranje finance) pošljejo popolna pojasnila ob istem času v letu. To bo omogočilo MFMD, da bo enkrat letno pripravil podrobno poročilo z opisom vseh ugotovljenih odstopanj. Za leto 2005 določa naslednji časovni razpored, katera predloga se priporoča in kdaj naj bo uporabljena. Še posebej naj bo naslednja izčrpna predloga poslana v oktobru 2005, nanašajoč se na podatke iz konca septembra 2005.








  Obdobje poročanja | Zadnji TRI za mesec | Datum TRI in statističnega poročila se ujemata | Vrsta predloge |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar 2005 | 28.1.2005 | Ne | Poenostavljena |
| Februar 2005 | 25.2.2005 | Ne | Poenostavljena |
| Marec 2005 | 25.3.2005 | Ne | Poenostavljena |
| April 2005 | 29.4.2005 | Da | Poenostavljena |
| Maj 2005 | 27.5.2005 | Ne | Poenostavljena |
| Junij 2005 | 24.6.2005 | Ne | Poenostavljena |
| Julij 2005 | 29.7.2005 | Da | Poenostavljena |
| Avgust 2005 | 26.8.2005 | Ne | Poenostavljena |
| September 2005 | 30.9.2005 | Da | Izčrpna |
| Oktober 2005 | 28.10.2005 | Ne | Poenostavljena |
| November 2005 | 25.11.2005 | Ne | Poenostavljena |
| December 2005 | 30.12.2005 | Da | Poenostavljena |

6.

Pomembno je, da vse NCB (ter Direktorat ECB za notranje finance) pošljejo popolna pojasnila ob istem času v letu. To bo omogočilo MFMD, da bo enkrat letno pripravil podrobno poročilo z opisom vseh ugotovljenih odstopanj. Za leto 2005 določa naslednji časovni razpored, katera predloga se priporoča in kdaj naj bo uporabljena. Še posebej naj bo naslednja izčrpna predloga poslana v oktobru 2005, nanašajoč se na podatke iz konca septembra 2005.

Obdobje poročanja

Zadnji TRI za mesec

Datum TRI in statističnega poročila se ujemata

Vrsta predloge

Januar 2005

28.1.2005

Ne

Poenostavljena

Februar 2005

25.2.2005

Ne

Poenostavljena

Marec 2005

25.3.2005

Ne

Poenostavljena

April 2005

29.4.2005

Da

Poenostavljena

Maj 2005

27.5.2005

Ne

Poenostavljena

Junij 2005

24.6.2005

Ne

Poenostavljena

Julij 2005

29.7.2005

Da

Poenostavljena

Avgust 2005

26.8.2005

Ne

Poenostavljena

September 2005

30.9.2005

Da

Izčrpna

Oktober 2005

28.10.2005

Ne

Poenostavljena

November 2005

25.11.2005

Ne

Poenostavljena

December 2005

30.12.2005

Da

Poenostavljena

| (b) | V tabeli v Dodatku 1 se naslova „Postavka v Tabeli 2.1 Mesečnega biltena“ in „Postavka v Tabeli 1.1 Mesečnega biltena“ nadomestita z naslovoma „Statistična postavka“ oziroma „Računovodska postavka“. |
| --- | --- |

(b)

V tabeli v Dodatku 1 se naslova „Postavka v Tabeli 2.1 Mesečnega biltena“ in „Postavka v Tabeli 1.1 Mesečnega biltena“ nadomestita z naslovoma „Statistična postavka“ oziroma „Računovodska postavka“.

| (c) | V tabeli v Dodatku 3 se naslov „Mesečni bilten ECB – postavke Tabele 2.1“ nadomesti z naslovom „Statistične postavke – agregirana bilanca stanja Eurosistema“. |
| --- | --- |

(c)

V tabeli v Dodatku 3 se naslov „Mesečni bilten ECB – postavke Tabele 2.1“ nadomesti z naslovom „Statistične postavke – agregirana bilanca stanja Eurosistema“.

| 3. | Priloga V se spremeni, kot sledi:






  (a) | Razdelki od 1 do 11 se nadomestijo z naslednjimi:






  „1. | Podatki iz ločenih bilanc stanja, ki se nanašajo na Evropsko centralno banko (ECB)/nacionalne centralne banke (NCB) in druge monetarne finančne institucije (MFI), se trenutno poročajo skladno s tabelami od 1 do 4 v Uredbi ECB/2001/13. Vendar ti podatki niso dovolj za makrobonitetno analizo v tistih državah, kjer poročevalsko populacijo v sektorju drugih MFI sestavljajo tako kreditne institucije kot tudi skladi denarnega trga (SDT) in je torej vpliv slednjih pomemben (3). V teh primerih je treba za izvedbo makrobonitetne analize bančnega sistema Evropske unije in izračun makrobonitetnih indikatorjev (MBI), ki se nanašajo na podsklop kreditnih institucij, zagotoviti ločeno shemo poročanja samo za kreditne institucije. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga V se spremeni, kot sledi:

(a)

Razdelki od 1 do 11 se nadomestijo z naslednjimi:

„1.

Podatki iz ločenih bilanc stanja, ki se nanašajo na Evropsko centralno banko (ECB)/nacionalne centralne banke (NCB) in druge monetarne finančne institucije (MFI), se trenutno poročajo skladno s tabelami od 1 do 4 v Uredbi ECB/2001/13. Vendar ti podatki niso dovolj za makrobonitetno analizo v tistih državah, kjer poročevalsko populacijo v sektorju drugih MFI sestavljajo tako kreditne institucije kot tudi skladi denarnega trga (SDT) in je torej vpliv slednjih pomemben (3). V teh primerih je treba za izvedbo makrobonitetne analize bančnega sistema Evropske unije in izračun makrobonitetnih indikatorjev (MBI), ki se nanašajo na podsklop kreditnih institucij, zagotoviti ločeno shemo poročanja samo za kreditne institucije.

Shema poročanja

| 2. | Da bi se lahko izračunalo MBI, morajo tiste NCB, ki izpolnjujejo zahtevana merila, poročati ločene podatke samo za kreditne institucije, skladno s tabelami 1, 2 in 4 Uredbe ECB/2001/13. Podatki, ki jih zahteva tabela 4, se poročajo od referenčnega meseca marca 2005. Podatkov iz tabele 3 se ne zahteva (torej niso potrebni dodatni statistični podatki za kreditne institucije). Podatke o kreditnih institucijah se poroča četrtletno, tako za stanja kot tudi, kjer je to primerno, za popravke tokov. |
| --- | --- |

2.

Da bi se lahko izračunalo MBI, morajo tiste NCB, ki izpolnjujejo zahtevana merila, poročati ločene podatke samo za kreditne institucije, skladno s tabelami 1, 2 in 4 Uredbe ECB/2001/13. Podatki, ki jih zahteva tabela 4, se poročajo od referenčnega meseca marca 2005. Podatkov iz tabele 3 se ne zahteva (torej niso potrebni dodatni statistični podatki za kreditne institucije). Podatke o kreditnih institucijah se poroča četrtletno, tako za stanja kot tudi, kjer je to primerno, za popravke tokov.

| 3. | Podatke je treba poročati četrtletno, v 28 delovnih dneh po koncu referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

3.

Podatke je treba poročati četrtletno, v 28 delovnih dneh po koncu referenčnega obdobja.

| 4. | Na zahtevo uporabnikov podatkov NCB poročajo tudi o depozitnih obveznostih v obliki pojasnjevalnih postavk. To poročanje se opravi po razčlenitvi na kreditne institucije (razen centralnih bank)/druge MFI/ne-MFI. Kjer te informacije niso na voljo, se uporabniki strinjajo, da obdržijo koncept ‚vloge MFI’, kot se lahko izpelje iz tabele 1 (t. j. brez nadaljnje razdelitve znotraj sektorja MFI). |
| --- | --- |

4.

Na zahtevo uporabnikov podatkov NCB poročajo tudi o depozitnih obveznostih v obliki pojasnjevalnih postavk. To poročanje se opravi po razčlenitvi na kreditne institucije (razen centralnih bank)/druge MFI/ne-MFI. Kjer te informacije niso na voljo, se uporabniki strinjajo, da obdržijo koncept ‚vloge MFI’, kot se lahko izpelje iz tabele 1 (t. j. brez nadaljnje razdelitve znotraj sektorja MFI).

| 5. | Podatki, potrebni za makrobonitetno analizo, so sestavljeni iz stanj in tokov, pri čemer so slednji zabeleženi kot vrednosti transakcij. To pomeni, da so potrebni tako imenovani podatki o popravkih. Ti podatki so trenutno na voljo le za stanja, ki jih vsebujeta tabeli 1 in 2, ne pa tudi za podatke iz tabele 4. V ta namen se še preučuje zahteva za podatke o popravkih v tabeli 4. V vmesnem času bodo uporabniki uporabljali le podatke o razlikah med stanji, popravljenih za tečajne razlike (ki jih izračunava ECB). |
| --- | --- |

5.

Podatki, potrebni za makrobonitetno analizo, so sestavljeni iz stanj in tokov, pri čemer so slednji zabeleženi kot vrednosti transakcij. To pomeni, da so potrebni tako imenovani podatki o popravkih. Ti podatki so trenutno na voljo le za stanja, ki jih vsebujeta tabeli 1 in 2, ne pa tudi za podatke iz tabele 4. V ta namen se še preučuje zahteva za podatke o popravkih v tabeli 4. V vmesnem času bodo uporabniki uporabljali le podatke o razlikah med stanji, popravljenih za tečajne razlike (ki jih izračunava ECB).

Zajetje

| 6. | Načeloma naj bi poročani dodatni podatki o bilanci stanja kreditnih institucij zajeli 100 % institucij, ki so razvrščene v ta sektor. V primerih, ko je dejansko zajetje poročila manjše od 100 % zaradi izvzetja malih kreditnih institucij od polnega poročanja (cutting-off-the-tail), morajo NCB izračunati oceno celotne vrednosti (gross up), da se zagotovi 100 % zajetje. To bo izboljšalo primerljivost indikatorjev med posameznimi državami članicami in zagotovilo skladnost z bilancami stanja sektorja MFI in zagotovilo usklajenost s podatki o bilanci stanja sektorja MFI, za katere je prav tako izračunana ocena celotne vrednosti. |
| --- | --- |

6.

Načeloma naj bi poročani dodatni podatki o bilanci stanja kreditnih institucij zajeli 100 % institucij, ki so razvrščene v ta sektor. V primerih, ko je dejansko zajetje poročila manjše od 100 % zaradi izvzetja malih kreditnih institucij od polnega poročanja (cutting-off-the-tail), morajo NCB izračunati oceno celotne vrednosti (gross up), da se zagotovi 100 % zajetje. To bo izboljšalo primerljivost indikatorjev med posameznimi državami članicami in zagotovilo skladnost z bilancami stanja sektorja MFI in zagotovilo usklajenost s podatki o bilanci stanja sektorja MFI, za katere je prav tako izračunana ocena celotne vrednosti.

Zahteva za poročanje

| 7. | NCB v tistih državah, kjer poročevalsko populacijo v sektorju drugih MFI sestavljajo tako kreditne institucije kot tudi SDT in kjer se vpliv SDT šteje za statistično pomembnega, morajo poročati ločene podatke o bilancah stanja za kreditne institucije v skladu s shemo poročanja v dodatkih 1 in 2. Vpliv SDT se šteje za statistično pomembnega, ko sta hkrati izpolnjena oba naslednja kriterija:






  — | Kriterij 1: Razlika med bilančno vsoto sektorja MFI in bilančno vsoto podsklopa kreditnih institucij znotraj tega sektorja je trajno več kot 5 milijard EUR.
  in |
| --- | --- | --- |

7.

NCB v tistih državah, kjer poročevalsko populacijo v sektorju drugih MFI sestavljajo tako kreditne institucije kot tudi SDT in kjer se vpliv SDT šteje za statistično pomembnega, morajo poročati ločene podatke o bilancah stanja za kreditne institucije v skladu s shemo poročanja v dodatkih 1 in 2. Vpliv SDT se šteje za statistično pomembnega, ko sta hkrati izpolnjena oba naslednja kriterija:

—

Kriterij 1: Razlika med bilančno vsoto sektorja MFI in bilančno vsoto podsklopa kreditnih institucij znotraj tega sektorja je trajno več kot 5 milijard EUR.

in

| — | Kriterij 2: MFI razen kreditnih institucij (t. j. SDT) imajo vpliv na več kot eno postavko na kateri koli strani bilance stanja sektorja MFI (4). |
| --- | --- |

—

Kriterij 2: MFI razen kreditnih institucij (t. j. SDT) imajo vpliv na več kot eno postavko na kateri koli strani bilance stanja sektorja MFI (4).

| (b) | Dodatek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „POSTOPEK POSREDOVANJA PODATKOV OD NCB K ECB
  Shema poročanja za kreditne institucije






  1. | Shema poročanja, predstavljena v Dodatku 2, se uporablja le za kreditne institucije, medtem ko tabele od 1 do 4 v Uredbi ECB/2001/13 zajemajo podatke bilanc stanja celotnega sektorja drugih MFI. |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatek 1 se nadomesti z naslednjim:

„POSTOPEK POSREDOVANJA PODATKOV OD NCB K ECB

Shema poročanja za kreditne institucije

1.

Shema poročanja, predstavljena v Dodatku 2, se uporablja le za kreditne institucije, medtem ko tabele od 1 do 4 v Uredbi ECB/2001/13 zajemajo podatke bilanc stanja celotnega sektorja drugih MFI.

| 2. | Kode, uporabljene za postavke v shemi poročanja, so iz družine ključev za postavke bilanc stanja, katere dimenzije in atributi so predstavljeni v Prilogi XIII. Prosimo, upoštevajte:






  — | da se podatki bilance stanja za kreditne institucije poročajo samo četrtletno, torej ima dimenzija št. 1 (frekvenca) vedno vrednost ‚Q’ (četrtletno), |
| --- | --- | --- |

2.

Kode, uporabljene za postavke v shemi poročanja, so iz družine ključev za postavke bilanc stanja, katere dimenzije in atributi so predstavljeni v Prilogi XIII. Prosimo, upoštevajte:

—

da se podatki bilance stanja za kreditne institucije poročajo samo četrtletno, torej ima dimenzija št. 1 (frekvenca) vedno vrednost ‚Q’ (četrtletno),

| — | da je vrednost dimenzije št. 4 (razčlenitev referenčnega sektorja v bilanci stanja) za vse postavke ‚R’ (kreditne institucije, obvezniki obveznih rezerv). |
| --- | --- |

—

da je vrednost dimenzije št. 4 (razčlenitev referenčnega sektorja v bilanci stanja) za vse postavke ‚R’ (kreditne institucije, obvezniki obveznih rezerv).

| 3. | Shemo poročanja sestavlja sedem tabel: tabela 1_kreditne institucije (stanja), tabela 2_kreditne institucije (stanja), tabela 4_kreditne institucije (stanja), tabela 1_prerazvrstitve kreditnih institucij, tabela 1_prevrednotenje v kreditnih institucijah, tabela 2_prerazvrstitve kreditnih institucij in tabela 2_prevrednotenje v kreditnih institucijah. |
| --- | --- |

3.

Shemo poročanja sestavlja sedem tabel: tabela 1_kreditne institucije (stanja), tabela 2_kreditne institucije (stanja), tabela 4_kreditne institucije (stanja), tabela 1_prerazvrstitve kreditnih institucij, tabela 1_prevrednotenje v kreditnih institucijah, tabela 2_prerazvrstitve kreditnih institucij in tabela 2_prevrednotenje v kreditnih institucijah.

| 4. | Tabela 1_kreditne institucije (stanja) odseva ustrezno mesečno tabelo 1 iz Uredbe ECB/2001/13, z izjemo postavke ‚delnice/točke SDT’ na pasivni strani bilance stanja. |
| --- | --- |

4.

Tabela 1_kreditne institucije (stanja) odseva ustrezno mesečno tabelo 1 iz Uredbe ECB/2001/13, z izjemo postavke ‚delnice/točke SDT’ na pasivni strani bilance stanja.

| 5. | Tabela 2_kreditne institucije (stanja) odseva ustrezno četrtletno tabelo 2 iz Uredbe ECB/2001/13. |
| --- | --- |

5.

Tabela 2_kreditne institucije (stanja) odseva ustrezno četrtletno tabelo 2 iz Uredbe ECB/2001/13.

| 6. | Tabela 4_kreditne institucije (stanja) odseva ustrezno četrtletno tabelo 4 iz Uredbe ECB/2001/13. |
| --- | --- |

6.

Tabela 4_kreditne institucije (stanja) odseva ustrezno četrtletno tabelo 4 iz Uredbe ECB/2001/13.

| 7. | Preostale štiri tabele, ki se nanašajo na podatke o popravkih, se poročajo v skladu z metodologijo, določeno v Prilogi X.“ |
| --- | --- |

7.

Preostale štiri tabele, ki se nanašajo na podatke o popravkih, se poročajo v skladu z metodologijo, določeno v Prilogi X.“

| (c) | V Dodatku 2, Stanja, se tabela 4 (kreditne institucije (stanja)) nadomesti z naslednjo:
  „TABELA 4
  Kreditne institucije (stanja)

























  Postavke bilance stanja | Vse valute združeno | Euro | Valute drugih držav članic EU | Druge valute (vključuje valute drugih držav članic EU, vendar ne vključuje DKK, SEK, GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CZK | DKK | EEK | CYP | LVL | LTL | HUF | MTL | PLN | SIT | SKK | SEK | GBP | Skupaj (5) | USD | JPY | CHF | Ostale valute združeno (5) |
| PASIVA |
| Vloge |
| A.   Domače |
| MFI | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ne-MFI | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| B.   Druge sodelujoče države članice |
| MFI | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ne-MFI | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| C.   Ostali svet |
| do 1 leta | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 1 leto | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| banke | Tabela 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ne-banke | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Izdani dolžniški vrednostni papirji | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kapital in rezerve | Tabela 1 | |
| Druge obveznosti | Tabela 1 | |
| AKTIVA |
| Posojila |
| A.   Domača |
| MFI-jem | Tabela 1 | |
| ne-MFI-jem | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| B.   Druge sodelujoče države članice |
| MFI-jem | Tabela 1 | |
| ne-MFI-jem | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| C.   Ostali svet |
| do 1 leta | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| nad 1 leto | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| bankam | Tabela 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ne-bankam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vrednostni papirji razen delnic |
| A.   Domači |
| izdajatelji MFI | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| izdajatelji ne-MFI | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| B.   Druge sodelujoče države članice |
| izdajatelji MFI | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| izdajatelji ne-MFI | Tabela 1 | Tabela 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| C.   Ostali svet |
| izdajatelji banke | Tabela 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| izdajatelji ne-banke | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Delnice/enote SDT |
| A. | Domače |

(c)

V Dodatku 2, Stanja, se tabela 4 (kreditne institucije (stanja)) nadomesti z naslednjo:

„TABELA 4

Kreditne institucije (stanja)

Postavke bilance stanja

Vse valute združeno

Euro

Valute drugih držav članic EU

Druge valute (vključuje valute drugih držav članic EU, vendar ne vključuje DKK, SEK, GBP)

CZK

DKK

EEK

CYP

LVL

LTL

HUF

MTL

PLN

SIT

SKK

SEK

GBP

Skupaj (5)

USD

JPY

CHF

Ostale valute združeno (5)

PASIVA

Vloge

A.   Domače

MFI

Tabela 1

Tabela 1

ne-MFI

Tabela 1

B.   Druge sodelujoče države članice

MFI

Tabela 1

Tabela 1

ne-MFI

Tabela 1

C.   Ostali svet

do 1 leta

Tabela 1

nad 1 leto

Tabela 1

banke

Tabela 2

ne-banke

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Tabela 1

Tabela 1

Kapital in rezerve

Tabela 1

Druge obveznosti

Tabela 1

AKTIVA

Posojila

A.   Domača

MFI-jem

Tabela 1

ne-MFI-jem

Tabela 1

Tabela 1

B.   Druge sodelujoče države članice

MFI-jem

Tabela 1

ne-MFI-jem

Tabela 1

Tabela 1

C.   Ostali svet

do 1 leta

Tabela 1

nad 1 leto

Tabela 1

bankam

Tabela 2

ne-bankam

Vrednostni papirji razen delnic

A.   Domači

izdajatelji MFI

Tabela 1

Tabela 1

izdajatelji ne-MFI

Tabela 1

Tabela 1

B.   Druge sodelujoče države članice

izdajatelji MFI

Tabela 1

Tabela 1

izdajatelji ne-MFI

Tabela 1

Tabela 1

C.   Ostali svet

izdajatelji banke

Tabela 2

izdajatelji ne-banke

Delnice/enote SDT

A.

Tabela 1

| B. | Druge sodelujoče države članice |
| --- | --- |

B.

Tabela 1

| C. | Ostali svet |
| --- | --- |

C.

Tabela 1

Ostala aktiva

Tabela 1

| 4. | Priloga VII se spremeni, kot sledi:






  (a) | Za naslovom razdelka 2 se doda naslednji uvodni odstavek:
  „Definicije denarnih agregatov euroobmočja temeljijo tako na usklajeni opredelitvi sektorjev izdajateljev denarja in imetnikov denarja kot na usklajenih kategorijah pasive MFI. Sektor imetnikov denarja vključuje vse rezidenčne ne-MFI v euroobmočju, razen sektorja centralne države. Zato se za namene priprave denarnih agregatov postavko ‚imetje eurobankovcev in kovancev centralne države’ poroča kot pojasnjevalno postavko visoke prioritete. ECB bo sprejela ocene na podlagi razpoložljivih podatkov (npr. letnih in/ali četrtletnih podatkov finančnih računov monetarne unije). To postavko je treba poročati mesečno in v enakih rokih kot obvezne mesečne statistične podatke o bilancah stanja MFI, skladno z Uredbo ECB/2001/13.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga VII se spremeni, kot sledi:

(a)

Za naslovom razdelka 2 se doda naslednji uvodni odstavek:

„Definicije denarnih agregatov euroobmočja temeljijo tako na usklajeni opredelitvi sektorjev izdajateljev denarja in imetnikov denarja kot na usklajenih kategorijah pasive MFI. Sektor imetnikov denarja vključuje vse rezidenčne ne-MFI v euroobmočju, razen sektorja centralne države. Zato se za namene priprave denarnih agregatov postavko ‚imetje eurobankovcev in kovancev centralne države’ poroča kot pojasnjevalno postavko visoke prioritete. ECB bo sprejela ocene na podlagi razpoložljivih podatkov (npr. letnih in/ali četrtletnih podatkov finančnih računov monetarne unije). To postavko je treba poročati mesečno in v enakih rokih kot obvezne mesečne statistične podatke o bilancah stanja MFI, skladno z Uredbo ECB/2001/13.“

| (b) | Razdelek 2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.2   Imetja instrumentov, ki jih izdajajo MFI euroobmočja, centralne države
  Dolžniški vrednostni papirji in delnice skladov denarnega trga, ki jih izdajajo MFI euroobmočja in jih ima v posesti centralna država.“ |
| --- | --- |

(b)

Razdelek 2.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.2   Imetja instrumentov, ki jih izdajajo MFI euroobmočja, centralne države

Dolžniški vrednostni papirji in delnice skladov denarnega trga, ki jih izdajajo MFI euroobmočja in jih ima v posesti centralna država.“

| 5. | Priloga X se spremeni, kot sledi:






  (a) | Opomba 4 se nadomesti z naslednjo:






  „4 | Prvič objavila ECB decembra 1999.“ |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Priloga X se spremeni, kot sledi:

(a)

Opomba 4 se nadomesti z naslednjo:

„4

Prvič objavila ECB decembra 1999.“

| (b) | Odstavek 10.1 se nadomesti z naslednjim:






  „10.1 | Transakcijska vrednost vlog/posojil (Uredba ECB/2001/13, Priloga I, del 2, tabela A, postavki 2 in 9) predstavlja znesek, ki ga MFI prejme (kot vlogo) ali da (kot posojilo), pri čemer so izključene provizije in podobno (6). Transakcijska vrednost tudi izključuje obračunane aktivne (v primeru posojil) ali pasivne (v primeru vlog) obresti, ki niso bile prejete ali plačane. Namesto tega se obračunane obresti na posojila/vloge zabeležijo ustrezno pod ‚ostala aktiva’ ali ‚ostala pasiva’ (7). |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstavek 10.1 se nadomesti z naslednjim:

„10.1

Transakcijska vrednost vlog/posojil (Uredba ECB/2001/13, Priloga I, del 2, tabela A, postavki 2 in 9) predstavlja znesek, ki ga MFI prejme (kot vlogo) ali da (kot posojilo), pri čemer so izključene provizije in podobno (6). Transakcijska vrednost tudi izključuje obračunane aktivne (v primeru posojil) ali pasivne (v primeru vlog) obresti, ki niso bile prejete ali plačane. Namesto tega se obračunane obresti na posojila/vloge zabeležijo ustrezno pod ‚ostala aktiva’ ali ‚ostala pasiva’ (7).

| (c) | Odstavka 26 in 27 se črtata. |
| --- | --- |

(c)

Odstavka 26 in 27 se črtata.

| (d) | Odstavek 51.1 se nadomesti z naslednjim:






  „51.1 | Prvi korak je identifikacija stanj, denominiranih v vsaki izmed ključnih tujih valut (USD, JPY in CHF) in v valutah nesodelujočih držav članic EU (8). Ker je razčlenitev po posameznih valutah na voljo le četrtletno (ob koncu četrtletja), se razčlenitev ob koncu meseca izračunava z uporabo razmerij, ki so na voljo za preteklo četrtletje. |
| --- | --- | --- |

(d)

Odstavek 51.1 se nadomesti z naslednjim:

„51.1

Prvi korak je identifikacija stanj, denominiranih v vsaki izmed ključnih tujih valut (USD, JPY in CHF) in v valutah nesodelujočih držav članic EU (8). Ker je razčlenitev po posameznih valutah na voljo le četrtletno (ob koncu četrtletja), se razčlenitev ob koncu meseca izračunava z uporabo razmerij, ki so na voljo za preteklo četrtletje.

| (e) | Odstavek 51.3 se nadomesti z naslednjim:






  „51.3 | Predpostavlja se tudi, da je količina valut, ki niso euro (USD, JPY, CHF in valute nesodelujočih držav članic EU), v bilanci stanja MFI majhna. Podrobni podatki o razčlenitvi po posameznih valutah so nadalje na voljo le v omejeni razčlenitvi glede na Uredbo ECB/2001/13, Priloga I, del 2, tabela 4. Da bi se preseglo to omejitev, se enaki valutni deleži, kot so izračunani za postavke te tabele, uporabljajo za bolj podrobne razčlenitve v Prilogi I, del 2, tabela 1.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

Odstavek 51.3 se nadomesti z naslednjim:

„51.3

Predpostavlja se tudi, da je količina valut, ki niso euro (USD, JPY, CHF in valute nesodelujočih držav članic EU), v bilanci stanja MFI majhna. Podrobni podatki o razčlenitvi po posameznih valutah so nadalje na voljo le v omejeni razčlenitvi glede na Uredbo ECB/2001/13, Priloga I, del 2, tabela 4. Da bi se preseglo to omejitev, se enaki valutni deleži, kot so izračunani za postavke te tabele, uporabljajo za bolj podrobne razčlenitve v Prilogi I, del 2, tabela 1.“

| (f) | Odstavek 55 se nadomesti z naslednjim:






  „55 | Za obveznike za poročanje velja zahteva za poročanje, oblikovana z ‚minimalnimi zahtevami’, kot je opredeljena v Uredbi ECB/2001/13, Priloga 1, del 2, tabela 1A, čeprav lahko NCB zbirajo tudi dodatne podatke, ki niso zajeti z ‚minimalnimi zahtevami’. V vsakem primeru NCB pripravijo celoten niz podatkov za posredovanje ECB skladno s tabelo 5, stolpec E. Pri tem morajo NCB morda izračunati in/ali oceniti popravke v zvezi z nekaterimi razčlenitvami, ki jih MFI ne poročajo, ker se ne štejejo za ‚minimalne zahteve’. Protipostavka popravkov zaradi odpisov/delnih odpisov bo ena ali druga izmed postavk ‚kapital in rezerve’/‚ostala pasiva’, skladno z nacionalno računovodsko prakso.“ |
| --- | --- | --- |

(f)

Odstavek 55 se nadomesti z naslednjim:

„55

Za obveznike za poročanje velja zahteva za poročanje, oblikovana z ‚minimalnimi zahtevami’, kot je opredeljena v Uredbi ECB/2001/13, Priloga 1, del 2, tabela 1A, čeprav lahko NCB zbirajo tudi dodatne podatke, ki niso zajeti z ‚minimalnimi zahtevami’. V vsakem primeru NCB pripravijo celoten niz podatkov za posredovanje ECB skladno s tabelo 5, stolpec E. Pri tem morajo NCB morda izračunati in/ali oceniti popravke v zvezi z nekaterimi razčlenitvami, ki jih MFI ne poročajo, ker se ne štejejo za ‚minimalne zahteve’. Protipostavka popravkov zaradi odpisov/delnih odpisov bo ena ali druga izmed postavk ‚kapital in rezerve’/‚ostala pasiva’, skladno z nacionalno računovodsko prakso.“

| (g) | Odstavek 62 se nadomesti z naslednjim:






  „62 | Na pasivni strani bilance stanja se lahko poročajo tudi prevrednotenja v zvezi z izdanimi dolžniškimi vrednostnimi papirji. Vendar v zvezi s tem ni uvedena nobena sprememba obveznosti poročanja MFI, ker prevrednotenje cene izdanih dolžniških vrednostnih papirjev ostaja zunaj ‚minimalnih zahtev’, določenih v Uredbi ECB/2001/13.“ |
| --- | --- | --- |

(g)

Odstavek 62 se nadomesti z naslednjim:

„62

Na pasivni strani bilance stanja se lahko poročajo tudi prevrednotenja v zvezi z izdanimi dolžniškimi vrednostnimi papirji. Vendar v zvezi s tem ni uvedena nobena sprememba obveznosti poročanja MFI, ker prevrednotenje cene izdanih dolžniških vrednostnih papirjev ostaja zunaj ‚minimalnih zahtev’, določenih v Uredbi ECB/2001/13.“

| (h) | Razdelek 4.5 „Prehodno obdobje za prevrednotovalne popravke“ se črta. |
| --- | --- |

(h)

Razdelek 4.5 „Prehodno obdobje za prevrednotovalne popravke“ se črta.

| (i) | Doda se naslednji razdelek 5.3:
  „5.3   Pojasnjevalne postavke






  87 | Tokovi se izračunajo tudi za četrtletne pojasnjevalne postavke za pripravo finančnih računov monetarne unije za euroobmočje. Da se prepreči povečanje bremena poročanja, so bile te pojasnjevalne postavke vključene v obstoječi statistični okvir za redno pripravljanje denarne in bančne statistike. Zato se za te pojasnjevalne postavke izračunajo prerazvrstitveni in prevrednotovalni popravki. Te podatke je treba poročati, kakor je določeno v tabeli 5a.“ |
| --- | --- | --- |

(i)

Doda se naslednji razdelek 5.3:

„5.3   Pojasnjevalne postavke

87

Tokovi se izračunajo tudi za četrtletne pojasnjevalne postavke za pripravo finančnih računov monetarne unije za euroobmočje. Da se prepreči povečanje bremena poročanja, so bile te pojasnjevalne postavke vključene v obstoječi statistični okvir za redno pripravljanje denarne in bančne statistike. Zato se za te pojasnjevalne postavke izračunajo prerazvrstitveni in prevrednotovalni popravki. Te podatke je treba poročati, kakor je določeno v tabeli 5a.“

| (j) | V Dodatek 1 se vstavi naslednji odstavek 16a:

  „Prehodno obdobje glede prevrednotovalnih popravkov







  16a | Uredba ECB/2001/13 določa, da se v prehodnem obdobju 12 mesecev zahtevani podatki o odpisih/delnih odpisih posojil in prevrednotenjih cene za vrednostne papirje lahko poročajo ECB z odlogom dodatnega meseca po zaključku poslovanja na petnajsti delovni dan, ki sledi koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo. Kljub temu so NCB, ki so uporabile prehodno določbo, še naprej pošiljale mesečne podatke o prevrednotovalnih popravkih, ki jih je prej pokrivala Smernica ECB/2002/5 v enakih rokih, kot velja za ustrezne podatke o stanjih. Imele so možnost dostavljati začasne ali ocenjene podatke, ki se jih nato popravi ob naslednjem posredovanju mesečnih podatkov.“ |
| --- | --- | --- |

(j)

V Dodatek 1 se vstavi naslednji odstavek 16a:

„Prehodno obdobje glede prevrednotovalnih popravkov

16a

Uredba ECB/2001/13 določa, da se v prehodnem obdobju 12 mesecev zahtevani podatki o odpisih/delnih odpisih posojil in prevrednotenjih cene za vrednostne papirje lahko poročajo ECB z odlogom dodatnega meseca po zaključku poslovanja na petnajsti delovni dan, ki sledi koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo. Kljub temu so NCB, ki so uporabile prehodno določbo, še naprej pošiljale mesečne podatke o prevrednotovalnih popravkih, ki jih je prej pokrivala Smernica ECB/2002/5 v enakih rokih, kot velja za ustrezne podatke o stanjih. Imele so možnost dostavljati začasne ali ocenjene podatke, ki se jih nato popravi ob naslednjem posredovanju mesečnih podatkov.“

| (k) | Vstavi se naslednja tabela 5a:
  „Tabela 5a
  Podrobna specifikacija četrtletnih podatkov o tokovih za pripravo MUFA – pojasnjevalne postavke












  ECB U = Podatki po uredbi ECB
  ECB S = Podatki po smernici ECB
  NCB = Dodatni podatki, ki jih posredujejo NCB
  ECB = Podatki, ki jih izračuna ECB | Koda ECB U (glej tabelo 2 | Bilanca stanja na koncu meseca poročanja | Bilanca stanja na koncu predhodnega meseca | Prerazvrstitve in drugi popravki (+/–) | Tečajni popravek (+/–) | Prevrednotovalni popravek (+/–) | Tokovi (+/–) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F = [A – B] – C – D – E |
| PASIVA |
| 14   Ostala pasiva |
| Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervah pokojninskih skladov |
| D. - | Nerazporejeno |

(k)

Vstavi se naslednja tabela 5a:

„Tabela 5a

Podrobna specifikacija četrtletnih podatkov o tokovih za pripravo MUFA – pojasnjevalne postavke

ECB U = Podatki po uredbi ECB

ECB S = Podatki po smernici ECB

NCB = Dodatni podatki, ki jih posredujejo NCB

ECB = Podatki, ki jih izračuna ECB

Koda ECB U (glej tabelo 2

Bilanca stanja na koncu meseca poročanja

Bilanca stanja na koncu predhodnega meseca

Prerazvrstitve in drugi popravki (+/–)

Tečajni popravek (+/–)

Prevrednotovalni popravek (+/–)

Tokovi (+/–)

A

B

C

D

E

F = [A – B] – C – D – E

PASIVA

14   Ostala pasiva

Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervah pokojninskih skladov

D. -

Nerazporejeno

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

AKTIVA

3   Vrednostni papirji razen delnic (vse valute)

do 1 leta

Domači – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

Druge sodelujoče države članice – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| C. - | Ostali svet |
| --- | --- |

C. -

Ostali svet

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

nad 1 leto

Domači – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

Druge sodelujoče države članice – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| C. - | Ostali svet |
| --- | --- |

C. -

Ostali svet

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

3e   Vrednostni papirji razen delnic (euro)

do 1 leta

Domači – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

Druge sodelujoče države članice – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| C. - | Ostali svet |
| --- | --- |

C. -

Ostali svet

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

nad 1 leto

Domači – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

Druge sodelujoče države članice – ne-MFI

| --- | Centralna država |
| --- | --- |

---

Centralna država

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| C. - | Ostali svet |
| --- | --- |

C. -

Ostali svet

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

5   Delnice in drug lastniški kapital

Kotirajoče delnice

| A. - | Domači |
| --- | --- |

A. -

Domači

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| B. - | Druge sodelujoče države članice |
| --- | --- |

B. -

Druge sodelujoče države članice

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| C. - | Ostali svet |
| --- | --- |

C. -

Ostali svet

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

Delnice investicijskih skladov (ne SDT)

| A. - | Domače |
| --- | --- |

A. -

Domače

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| B. - | Druge sodelujoče države članice |
| --- | --- |

B. -

Druge sodelujoče države članice

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

| C. - | Ostali svet |
| --- | --- |

C. -

Ostali svet

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB

7   Ostala aktiva

Prenosne premije in škodne rezervacije

| D. - | Nerazporejeno |
| --- | --- |

D. -

Nerazporejeno

- -

ECB S

ECB S

ECB S

ECB

ECB S

ECB“

| 6. | Priloga XV se spremeni, kot sledi:






  (a) | Razdelek z naslovom „Redno poročanje podatkov“ se nadomesti z naslednjim:
  „Statistične podatke o osnovi za obvezne rezerve sestavlja šest časovnih vrst podatkov za kreditne institucije, ki se nanašajo na stanja ob koncu meseca in jih je treba ECB prek sistema izmenjave podatkov ESCB pošiljati mesečno, najpozneje do zadnjega delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja. Kreditne institucije na repu (t. j. tiste, ki so oproščene polnega mesečnega poročanja) četrtletno poročajo NCB omejeno razčlenjene podatke. Za te kreditne institucije na repu se uporablja poenostavljena statistika osnove za obvezne rezerve za tri obdobja izpolnjevanja rezerv, NCB pa bodo vključile podatke o kreditnih institucijah na repu v skladu s svojo časovno razporeditvijo poročanja (9). |
| --- | --- | --- |

6.

Priloga XV se spremeni, kot sledi:

(a)

Razdelek z naslovom „Redno poročanje podatkov“ se nadomesti z naslednjim:

„Statistične podatke o osnovi za obvezne rezerve sestavlja šest časovnih vrst podatkov za kreditne institucije, ki se nanašajo na stanja ob koncu meseca in jih je treba ECB prek sistema izmenjave podatkov ESCB pošiljati mesečno, najpozneje do zadnjega delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja. Kreditne institucije na repu (t. j. tiste, ki so oproščene polnega mesečnega poročanja) četrtletno poročajo NCB omejeno razčlenjene podatke. Za te kreditne institucije na repu se uporablja poenostavljena statistika osnove za obvezne rezerve za tri obdobja izpolnjevanja rezerv, NCB pa bodo vključile podatke o kreditnih institucijah na repu v skladu s svojo časovno razporeditvijo poročanja (9).

| (b) | Razdelek z naslovom „Politika popravkov in sprememb“ se nadomesti z naslednjim:
  „Popravki s strani institucij, ki poročajo, v osnovi za obvezne rezerve in k zahtevam za obvezne rezerve, do katerih pride, ko se je obdobje izpolnjevanja že začelo (pozni popravki), naj ne bi vodili k popravkom statistike o osnovi za obvezne rezerve in o zahtevah za obvezne rezerve.“ |
| --- | --- |

(b)

Razdelek z naslovom „Politika popravkov in sprememb“ se nadomesti z naslednjim:

„Popravki s strani institucij, ki poročajo, v osnovi za obvezne rezerve in k zahtevam za obvezne rezerve, do katerih pride, ko se je obdobje izpolnjevanja že začelo (pozni popravki), naj ne bi vodili k popravkom statistike o osnovi za obvezne rezerve in o zahtevah za obvezne rezerve.“

| 7. | V Prilogi XVI se razdelek z naslovom „Redno poročanje podatkov“ se nadomesti z naslednjim:
  „Vse tri časovne vrste podatkov za kreditne institucije, ki se nanašajo na stanja ob koncu meseca, se mesečno posredujejo ECB do zadnjega delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja.
  Vrste podatkov se posredujejo, tudi če se z njimi povezane BSI ne uporabljajo v določeni državi članici, da bi se zagotovila enotna obravnava postavk v okviru konsolidirane bilance stanja (10). |
| --- | --- |

7.

V Prilogi XVI se razdelek z naslovom „Redno poročanje podatkov“ se nadomesti z naslednjim:

„Vse tri časovne vrste podatkov za kreditne institucije, ki se nanašajo na stanja ob koncu meseca, se mesečno posredujejo ECB do zadnjega delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja.

Vrste podatkov se posredujejo, tudi če se z njimi povezane BSI ne uporabljajo v določeni državi članici, da bi se zagotovila enotna obravnava postavk v okviru konsolidirane bilance stanja (10).

| 8. | Priloga XIX se spremeni, kot sledi:






  (a) | Prvi odstavek razdelka 2 „Konceptualni okvir in zbiranje podatkov“ se nadomesti z naslednjim:
  „Slika 1 vsebuje povzetek konceptualnega okvirja, znotraj katerega NCB pošiljajo ECB statistične podatke o izdajah vrednostnih papirjev. Osnovno razlikovanje je opravljeno glede na rezidenčnost izdajatelja (11). NCB poročajo o vseh izdajah. 12 NCB v Eurosistemu skupaj zajemajo vse izdaje vrednostnih papirjev rezidentov euroobmočja. Banka za mednarodne poravnave (Bank for International Settlements – BIS) poroča o izdajah rezidentov ‚ostalega sveta’ (v nadaljevanju: ‚OS’), ki se nanašajo na vse nerezidente euroobmočja, z izdajami rezidentov vsake od nesodelujočih držav članic ločenimi od drugih držav OS (12). |
| --- | --- | --- |

8.

Priloga XIX se spremeni, kot sledi:

(a)

Prvi odstavek razdelka 2 „Konceptualni okvir in zbiranje podatkov“ se nadomesti z naslednjim:

„Slika 1 vsebuje povzetek konceptualnega okvirja, znotraj katerega NCB pošiljajo ECB statistične podatke o izdajah vrednostnih papirjev. Osnovno razlikovanje je opravljeno glede na rezidenčnost izdajatelja (11). NCB poročajo o vseh izdajah. 12 NCB v Eurosistemu skupaj zajemajo vse izdaje vrednostnih papirjev rezidentov euroobmočja. Banka za mednarodne poravnave (Bank for International Settlements – BIS) poroča o izdajah rezidentov ‚ostalega sveta’ (v nadaljevanju: ‚OS’), ki se nanašajo na vse nerezidente euroobmočja, z izdajami rezidentov vsake od nesodelujočih držav članic ločenimi od drugih držav OS (12).

| (b) | Slika 1 se nadomesti z naslednjo:
  „Slika 1: Povzetek konceptualnega okvirja



















  Izdaje vrednostnih papirjev |
| --- | --- |
| | S strani rezidentov euroobmočja


  (vsaka NCB poroča za svoje domače rezidente) | Rezidenti ostalega sveta


  (BIS/NCB) |
| BE | DE | GR | ES | FR | IE | IT | LU | NL | AT | PT | FI | Nesodelujoče države članice | Druge države |
| V euro/nacionalnih denominacijah | | | | | | | | | | | | | | |
| Sklop A | Sklop B |
| | | | | | |
| V drugih valutah | | | | | | | | | | | | | Sklop D
  ni potreben“ |
| Sklop C |
| | | | |

(b)

Slika 1 se nadomesti z naslednjo:

„Slika 1: Povzetek konceptualnega okvirja

Izdaje vrednostnih papirjev

S strani rezidentov euroobmočja

(vsaka NCB poroča za svoje domače rezidente)

Rezidenti ostalega sveta

(BIS/NCB)

BE

DE

GR

ES

FR

IE

IT

LU

NL

AT

PT

FI

Nesodelujoče države članice

Druge države

V euro/nacionalnih denominacijah

Sklop A

Sklop B

V drugih valutah

Sklop D

ni potreben“

Sklop C

| (c) | Prvi odstavek razdelka 6.2 „Zahteva za poročanje“ se nadomesti z naslednjim:
  „Za zgodovinske podatke pred 1. januarjem 1999 se ‚euro/nacionalne denominacije’ nanaša na ECU in na nacionalne valute sodelujočih držav članic. Od 1. januarja 1999 dalje pa se nanaša na euro in nacionalne denominacije. ‚Druge valute’ se nanaša na vse ostale valute, vključno z nacionalnimi valutami nesodelujočih držav članic.“ |
| --- | --- |

(c)

Prvi odstavek razdelka 6.2 „Zahteva za poročanje“ se nadomesti z naslednjim:

„Za zgodovinske podatke pred 1. januarjem 1999 se ‚euro/nacionalne denominacije’ nanaša na ECU in na nacionalne valute sodelujočih držav članic. Od 1. januarja 1999 dalje pa se nanaša na euro in nacionalne denominacije. ‚Druge valute’ se nanaša na vse ostale valute, vključno z nacionalnimi valutami nesodelujočih držav članic.“

| (d) | Razdelek 10.1 se nadomesti z naslednjim:
  „10.1   Vrednotenje cene
  Stanja in tokovi za kotirajoče delnice se poročajo po tržni vrednosti, stanja in tokovi vrednostnih papirjev razen delnic pa po nominalni vrednosti. Odstopanje od beleženja stanj in tokov vrednostnih papirjev razen delnic po imenski vrednosti je narejeno v primeru globoko diskontiranih in brezkuponskih obveznic, kjer so izdaje zabeležene po efektivno plačanem znesku, t. j. diskontirani ceni v času nakupa, odkupi ob času zapadlosti pa po nominalni vrednosti. Neporavnani zneski pri globoko diskontiranih in brezkuponskih obveznicah so enaki vsoti efektivno plačanega zneska in obračunanih obresti, kakor je prikazano spodaj. Predčasni odkupi so zabeleženi po vrednosti, ki je enaka vsoti efektivno plačanega zneska in obračunanih obresti po stanju v času odkupa.



  kjer je:







  A | = | efektivno plačani znesek in obračunane obresti |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | efektivna vrednost (znesek, plačan v času izdaje) |
| P | = | nominalna vrednost (odplačana ob koncu zapadlosti) |
| T | = | čas do zapadlosti od dneva izdaje (v dnevih) |
| t | = | čas, ki je pretekel od dneva izdaje (v dnevih) |

(d)

Razdelek 10.1 se nadomesti z naslednjim:

„10.1   Vrednotenje cene

Stanja in tokovi za kotirajoče delnice se poročajo po tržni vrednosti, stanja in tokovi vrednostnih papirjev razen delnic pa po nominalni vrednosti. Odstopanje od beleženja stanj in tokov vrednostnih papirjev razen delnic po imenski vrednosti je narejeno v primeru globoko diskontiranih in brezkuponskih obveznic, kjer so izdaje zabeležene po efektivno plačanem znesku, t. j. diskontirani ceni v času nakupa, odkupi ob času zapadlosti pa po nominalni vrednosti. Neporavnani zneski pri globoko diskontiranih in brezkuponskih obveznicah so enaki vsoti efektivno plačanega zneska in obračunanih obresti, kakor je prikazano spodaj. Predčasni odkupi so zabeleženi po vrednosti, ki je enaka vsoti efektivno plačanega zneska in obračunanih obresti po stanju v času odkupa.

Formula

kjer je:

A

=

efektivno plačani znesek in obračunane obresti

E

=

efektivna vrednost (znesek, plačan v času izdaje)

P

=

nominalna vrednost (odplačana ob koncu zapadlosti)

T

=

čas do zapadlosti od dneva izdaje (v dnevih)

t

=

čas, ki je pretekel od dneva izdaje (v dnevih)

Določene razlike v postopku vrednotenja cene med državami so sprejete. Vsaka država poročanja podrobno specificira v nacionalnem pisnem pojasnilu postopek vrednotenja, ki se uporablja za 1) kratkoročne dolžniške vrednostne papirje; 2) dolgoročne dolžniške vrednostne papirje; 3) diskontirane obveznice; in 4) kotirajoče delnice. Če se vrednotenje stanj in tokov razlikuje, je treba pojasniti tudi to.

Vrednotenje cene v skladu z ESR 95, ki zahteva beleženje tokov dolžniških vrednostnih papirjev in delnic po vrednosti transakcije, beleženje stanj pa po tržni vrednosti, se v tem kontekstu ne uporablja.

Obstoječa pravila vrednotenja BIS so nominalna vrednost za dolžniške vrednostne papirje in cena ob izdaji za kotirajoče delnice. Za globoko diskontirane in brezkuponske obveznice izračuna obračunane obresti, kadar je to izvedljivo, NCB, ki je obveznik za poročanje.“

| (e) | Druga alinea drugega odstavka razdelka 10.2 „Poročanje o valuti in vrednotenju menjalnega tečaja“ se nadomesti z naslednjo:
  „Bruto izdaje in odkupe je treba preračunati v euro/nacionalne denominacije po srednjem tržnem deviznem tečaju, veljavnem v času plačila. Če ni mogoče identificirati natančnega deviznega tečaja, ki naj se uporabi pri tem preračunu, se lahko uporabi devizni tečaj, ki je kar se da blizu srednjemu tržnemu deviznemu tečaju v času plačila.“ |
| --- | --- |

(e)

Druga alinea drugega odstavka razdelka 10.2 „Poročanje o valuti in vrednotenju menjalnega tečaja“ se nadomesti z naslednjo:

„Bruto izdaje in odkupe je treba preračunati v euro/nacionalne denominacije po srednjem tržnem deviznem tečaju, veljavnem v času plačila. Če ni mogoče identificirati natančnega deviznega tečaja, ki naj se uporabi pri tem preračunu, se lahko uporabi devizni tečaj, ki je kar se da blizu srednjemu tržnemu deviznemu tečaju v času plačila.“

| (f) | Razdelek 13.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „13.1.2   Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)
  Dimenzija predstavlja državo rezidenčnosti sektorja izdajatelja (13). Uporabljen šifrant za ta koncept je CL_AREA_EE. Za opredelitev referenčnega območja v družini ključev izdaj vrednostnih papirjev se uporablja le podmnožica vrednosti, saj so države izdajatelja države članice EU in ostali svet. |
| --- | --- |

(f)

Razdelek 13.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„13.1.2   Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja državo rezidenčnosti sektorja izdajatelja (13). Uporabljen šifrant za ta koncept je CL_AREA_EE. Za opredelitev referenčnega območja v družini ključev izdaj vrednostnih papirjev se uporablja le podmnožica vrednosti, saj so države izdajatelja države članice EU in ostali svet.

| (g) | Razdelek 13.1.7 se nadomesti z naslednjim:
  „13.1.7   Dimenzija št. 7: Valuta transakcije (CURRENCY_TRANS; dolžina: trije znaki)
  Dimenzija opisuje valuto, v kateri so vrednostni papirji izdani in je povezana s šifrantom CL_CURRENCY. Za potrebe družine ključev izdaj vrednostnih papirjev se uporablja le podmnožica vrednosti s šifranta. Vrednostni papirji, izdani v eurih ali njegovih nacionalnih denominacijah, se poročajo z valutno dimenzijo EUR (14), medtem ko se vrednostni papirji, izdani v drugih valutah, poročajo z oznako Z06. Dodatne vrednosti (npr. DKK, SEK, GBP) so že vključene v šifrant, saj bi bile lahko potrebne za posredovanje podatkov s strani nesodelujočih držav članic. |
| --- | --- |

(g)

Razdelek 13.1.7 se nadomesti z naslednjim:

„13.1.7   Dimenzija št. 7: Valuta transakcije (CURRENCY_TRANS; dolžina: trije znaki)

Dimenzija opisuje valuto, v kateri so vrednostni papirji izdani in je povezana s šifrantom CL_CURRENCY. Za potrebe družine ključev izdaj vrednostnih papirjev se uporablja le podmnožica vrednosti s šifranta. Vrednostni papirji, izdani v eurih ali njegovih nacionalnih denominacijah, se poročajo z valutno dimenzijo EUR (14), medtem ko se vrednostni papirji, izdani v drugih valutah, poročajo z oznako Z06. Dodatne vrednosti (npr. DKK, SEK, GBP) so že vključene v šifrant, saj bi bile lahko potrebne za posredovanje podatkov s strani nesodelujočih držav članic.

| (h) | Razdelek 13.1.9 se nadomesti z naslednjim:
  „13.1.9   Dimenzija št. 9: Pripona podatka v kontekstu vrednostnih papirjev (SEC_SUFFIX; dolžina: en znak)
  Dimenzija je bila posebej prilagojena, da bi zadostila zahtevam družine ključev izdaj vrednostnih papirjev v skladu s kratkoročnim pristopom. V tem kontekstu dovoljuje nove razvoj in razširitve, specifične za statistiko izdaj vrednostnih papirjev, ki bodo morda potrebni v prihodnosti. Trenutno se za to družino ključev uporabljata vrednosti (P) ‚odstotek’ in (Z) ‚nedoločeno’, povezani s šifrantom CL_SEC_SUFFIX.“ |
| --- | --- |

(h)

Razdelek 13.1.9 se nadomesti z naslednjim:

„13.1.9   Dimenzija št. 9: Pripona podatka v kontekstu vrednostnih papirjev (SEC_SUFFIX; dolžina: en znak)

Dimenzija je bila posebej prilagojena, da bi zadostila zahtevam družine ključev izdaj vrednostnih papirjev v skladu s kratkoročnim pristopom. V tem kontekstu dovoljuje nove razvoj in razširitve, specifične za statistiko izdaj vrednostnih papirjev, ki bodo morda potrebni v prihodnosti. Trenutno se za to družino ključev uporabljata vrednosti (P) ‚odstotek’ in (Z) ‚nedoločeno’, povezani s šifrantom CL_SEC_SUFFIX.“

| (i) | V Dodatku 1 se razdelek 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Ocenjeno zajetje po posameznih instrumentih, ki jih izdajajo domači rezidenti: NCB podajo nacionalne ocene zajetja vrednostnih papirjev za vsako izmed kategorij izdaj s strani domačih rezidentov, t. j. izdaj kratkoročnih vrednostnih papirjev, dolgoročnih vrednostnih papirjev in kotirajočih delnic, v lokalni valuti, ostalih euro/nacionalnih denominacijah vključno z ECU in drugih valutah. Ocene za ‚zajetje v %’ označujejo delež vrednostnih papirjev, ki je zajet v vsaki kategoriji instrumentov kot odstotek od celotne izdaje (ki jo sestavljajo tako domače kot mednarodne izdaje), ki bi bil idealno poročan pod določenim naslovom ob upoštevanju pravil poročanja. Lahko se podajo kratki opisi v ‚komentarjih’. NCB nakažejo tudi kakršne koli spremembe v zajetju zaradi monetarne unije. | Zajetje v %: | Komentarji: |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdaje v euro/nacionalnih denominacijah | Lokalna denominacija | STS | | |
| LTS | | |
| QUS | | |
| Euro/nacionalne denominacije razen lokalnih valut, vključno z ECU | STS | | |
| LTS | | |
| V drugih valutah | STS | | |
| LTS | | |
| STS | = | kratkoročni vrednostni papirji razen delnic |
| LTS | = | dolgoročni vrednostni papirji razen delnic |
| QUS | = | kotirajoče delnice“ |

(i)

V Dodatku 1 se razdelek 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Ocenjeno zajetje po posameznih instrumentih, ki jih izdajajo domači rezidenti: NCB podajo nacionalne ocene zajetja vrednostnih papirjev za vsako izmed kategorij izdaj s strani domačih rezidentov, t. j. izdaj kratkoročnih vrednostnih papirjev, dolgoročnih vrednostnih papirjev in kotirajočih delnic, v lokalni valuti, ostalih euro/nacionalnih denominacijah vključno z ECU in drugih valutah. Ocene za ‚zajetje v %’ označujejo delež vrednostnih papirjev, ki je zajet v vsaki kategoriji instrumentov kot odstotek od celotne izdaje (ki jo sestavljajo tako domače kot mednarodne izdaje), ki bi bil idealno poročan pod določenim naslovom ob upoštevanju pravil poročanja. Lahko se podajo kratki opisi v ‚komentarjih’. NCB nakažejo tudi kakršne koli spremembe v zajetju zaradi monetarne unije.

Zajetje v %:

Komentarji:

Izdaje v euro/nacionalnih denominacijah

Lokalna denominacija

STS

LTS

QUS

Euro/nacionalne denominacije razen lokalnih valut, vključno z ECU

STS

LTS

V drugih valutah

STS

LTS

STS

=

kratkoročni vrednostni papirji razen delnic

LTS

=

dolgoročni vrednostni papirji razen delnic

QUS

=

kotirajoče delnice“

| 9. | Priloga XX se spremeni na naslednji način:






  (a) | V razdelku 4.1 se Dimenzija št. 2 nadomesti z naslednjim:
  „Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)
  Dimenzija predstavlja državo rezidenčnosti institucije, ki je obveznik za poročanje. Povezani šifrant CL_AREA_EE vsebuje standarden šifrant držav ISO. Podmnožica kodnih vrednosti, uporabljenih v družini ključev ECB_MIR1, ustreza državam članicam evro območja.“ |
| --- | --- | --- |

9.

Priloga XX se spremeni na naslednji način:

(a)

V razdelku 4.1 se Dimenzija št. 2 nadomesti z naslednjim:

„Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja državo rezidenčnosti institucije, ki je obveznik za poročanje. Povezani šifrant CL_AREA_EE vsebuje standarden šifrant držav ISO. Podmnožica kodnih vrednosti, uporabljenih v družini ključev ECB_MIR1, ustreza državam članicam evro območja.“

| (b) | V razdelku 4.2.2 „Atributi na ravni časovne vrste“, „Obvezni“ se prva alinea nadomesti z naslednjim:
  „COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo glede časa, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali oznako tega, ali so podatki povprečne vrednosti za mesec ali opazovanja ob koncu meseca. Razen če NCB izjavijo nasprotno, določi ECB privzeto vrednost atributa ‚collection’ na ‚E’ (= konec obdobja) za obrestne mere MFI za obstoječe posle in ‚A’ (= povprečje opazovanj skozi obdobje) za obrestne mere MFI za nove posle. Tudi za obseg poslov glede obstoječih poslov je privzeta vrednost za atribut ‚collection’‚E’ (= konec obdobja), medtem ko je obseg novih poslov označen kot ‚S’ (= vsota opazovanj skozi obdobje).“ |
| --- | --- |

(b)

V razdelku 4.2.2 „Atributi na ravni časovne vrste“, „Obvezni“ se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo glede časa, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali oznako tega, ali so podatki povprečne vrednosti za mesec ali opazovanja ob koncu meseca. Razen če NCB izjavijo nasprotno, določi ECB privzeto vrednost atributa ‚collection’ na ‚E’ (= konec obdobja) za obrestne mere MFI za obstoječe posle in ‚A’ (= povprečje opazovanj skozi obdobje) za obrestne mere MFI za nove posle. Tudi za obseg poslov glede obstoječih poslov je privzeta vrednost za atribut ‚collection’‚E’ (= konec obdobja), medtem ko je obseg novih poslov označen kot ‚S’ (= vsota opazovanj skozi obdobje).“

| (c) | Razdelek 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:
  „4.2.3   Atributi na ravni opazovanja
  Obvezni:
  OBS_STATUS (15) (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o vrednosti statusa opazovanja skupaj z vsakim izmenjanim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če NCB spremenijo vrednost tega atributa, se tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova oznaka statusa opazovanja ponovno pošljeta.
  Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za te atribute za potrebe statistike OMI:







  ‚A’ | = | normalna vrednost, |
| --- | --- | --- | --- |
| ‚B’ | = | prekinjena vrednost, |
| ‚M’ | = | podatek ne obstaja (za podatke, ki se ne uporabljajo, npr. ko je določena kategorija instrumenta neuporabna na nacionalni ravni) (16), |
| ‚P’ | = | začasna vrednost (17), |
| ‚E’ | = | ocenjena vrednost. |

(c)

Razdelek 4.2.3 se nadomesti z naslednjim:

„4.2.3   Atributi na ravni opazovanja

Obvezni:

OBS_STATUS (15) (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o vrednosti statusa opazovanja skupaj z vsakim izmenjanim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če NCB spremenijo vrednost tega atributa, se tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova oznaka statusa opazovanja ponovno pošljeta.

Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za te atribute za potrebe statistike OMI:

‚A’

=

normalna vrednost,

‚B’

=

prekinjena vrednost,

‚M’

=

podatek ne obstaja (za podatke, ki se ne uporabljajo, npr. ko je določena kategorija instrumenta neuporabna na nacionalni ravni) (16),

‚P’

=

začasna vrednost (17),

‚E’

=

ocenjena vrednost.

Pogojni:

| — | OBS_CONF (15) (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več specifičnih opazovanj, lahko uporabi atribut ‚zaupnost opazovanja’. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije s posredovanjem podatkov. Če ta atribut ni določen, se domneva, da ni omejitev zaradi zaupnosti (OBS_CONF = ‚F’ (prosto)). |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (15) (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več specifičnih opazovanj, lahko uporabi atribut ‚zaupnost opazovanja’. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije s posredovanjem podatkov. Če ta atribut ni določen, se domneva, da ni omejitev zaradi zaupnosti (OBS_CONF = ‚F’ (prosto)).

| — | OBS_PRE_BREAK (15) (nekodiran): Ta atribut vsebuje vrednost opazovanja pred prekinitvijo, ki je tako kot opazovanje številsko polje. Posreduje se takrat, ko pride do prekinitve podatkov (in je vrednost statusa opazovanja določena na ‚B’). |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (15) (nekodiran): Ta atribut vsebuje vrednost opazovanja pred prekinitvijo, ki je tako kot opazovanje številsko polje. Posreduje se takrat, ko pride do prekinitve podatkov (in je vrednost statusa opazovanja določena na ‚B’).

| — | OBS_COM (nekodiran): Ta atribut se lahko uporabi za podajanje tekstovnih komentarjev (tekst do 350 znakov) na ravni opazovanja (npr. opis ocene ali predpostavke, uporabljene pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (nekodiran): Ta atribut se lahko uporabi za podajanje tekstovnih komentarjev (tekst do 350 znakov) na ravni opazovanja (npr. opis ocene ali predpostavke, uporabljene pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti).

---

(1)  Celoten opis osnovnih podatkov bilanc stanja je naveden v delu III Priloge I k Uredbi ECB/2001/13.

(2)  UL L 58, 3.3.2003, str. 1.“

(3)  Glej v nadaljevanju za več informacij o pomembnem vplivu SDT na podatke o drugih MFI. Poleg tega je v nekaterih državah manjše število drugih institucij razvrščenih med MFI; vendar je vpliv teh institucij količinsko nepomemben.

(4)  Ta kriterij je na primer izpolnjen, ko ima bilanca stanja sektorja SDT vpliv na eno pasivno postavko (‚delnice/enote SDT’) in na dve ali več aktivnih postavk (npr. ‚vrednostni papirji razen delnic, denominirani v eurih, ki jih izdaja domača država’ in ‚vrednostni papirji razen delnic, denominirani v eurih, ki jih izdajajo domače MFI’). Izpolnjen je tudi, ko ima bilanca stanja SDT vpliv na dve pasivni postavki (npr. ‚delnice/enote SDT’ in ‚vloge domačih MFI v eurih’) in na eno aktivno postavko (npr. ‚vrednostni papirji razen delnic, denominirani v eurih, ki jih izdaja domača država’). Nasprotno pa kriterij ni izpolnjen, če ima bilanca stanja SDT vpliv le na eno pasivno in eno aktivno postavko.“

(5)  V tem stolpcu so vključene valute drugih držav članic EU (razen DKK, SEK, GBP).“

(6)  Ne glede na to se odpisi, ki so povezani s transakcijami, včasih ne poročajo, kar predstavlja odstopanje od načela, sprejetega v Uredbi ECB/2001/13 ter pojasnilih k uredbi.

(7)  Pravila za statistično vrednotenje posojil in vlog so navedena v Prilogi I, del 1, razdelek III, odstavka 15 in 16 (mesečni podatki) in v Prilogi I, del 1, razdelek IV, odstavek 10 (četrtletni podatki) k Uredbi ECB/2001/13.“

(8)  Za stanja, denominirana v preostalih valutah, se popravki ne opravijo. Podatki o USD, JPY in SFR so se poročali skladno s tabelo 5 Uredbe ECB/1998/16 z dne 1. decembra 1998 o konsolidirani bilanci stanja sektorja monetarnih finančnih institucij, UL L 356, 30. 12. 1998, str. 7, od decembra 1998 in prostovoljno s strani NCB z uporabo drugi nacionalnih virov podatkov od septembra 1997. Podatke o GBP poročajo NCB ECB prostovoljno od avgusta 2001, kjer je mogoče s podatki za nazaj, s podobno strukturo kot za poročanja drugih valut v tabeli 4 Uredbe ECB/2001/13 in od januarja 2003 kot del tabele 4 Uredbe ECB/2001/13. ECB bo izračunavala devizne popravke tudi za preostale valute nesodelujočih držav članic EU.“

(9)  NCB uporabljajo četrtletne podatke o osnovi za obvezne rezerve, ki jih dobijo od kreditnih institucij na repu, v mesečnih podatkih, ki jih poročajo ECB, v treh prenosih podatkov po njihovi objavi.“

(10)  Pravilno poročanje BSI, ki se ne uporabljajo, je očrtano v Prilogi XIII.“

(11)  Opredeljeno v razdelku 3.

(12)  Poročanje BIS je vsebovano v tej smernici, kjer koli je to potrebno zaradi popolnosti ali jasnosti podatkov. Vendar pa ta smernica ni naslovljena neposredno na BIS.“

(13)  Za NCB je država rezidenčnosti sektorja izdajatelja država rezidenčnosti NCB.“

(14)  To je skladno s statistiko bilanc stanja.“

(15)  Štirje objekti vrednost opazovanja ter OBS_STATUS, OBS_CONF in OBS_PRE_BREAK se štejejo kot celota. To pomeni, da so NCB dolžne poslati vse dodatne informacije za vsako opazovanje. (Če atributi niso sporočeni, se njihove prejšnje vrednosti nadomestijo s privzetimi vrednostmi).

(16)  Ko se zaradi lokalne tržne prakse ali pravnega okvirja časovna vrsta (ali del le-te) ne uporablja (osnovni pojav ne obstaja), se poroča o manjkajoči vrednosti (‚-’) s statusom opazovanja ‚M’. Manjkajoče opazovanje se v nobenem primeru ne sme poročati kot ‚nič’, saj je nič normalna številska vrednost, ki označuje natančno določeno obrestno mero ali obseg poslov v vrednosti nič.

(17)  Taka opazovanja dobijo dokončno vrednost (status opazovanja ‚A’) pozneje. Nove, popravljene vrednosti nadomestijo prejšnja začasna opazovanja.“

---

PRILOGA II

"PRILOGA VI

STRUKTURNI FINANČNI INDIKATORJI

SHEMA POROČANJA IN NAVODILA ZA PRIPRAVLJANJE

Uvod

| 1. | Odbor za bančni nadzor potrebuje za redno analizo bančnih struktur v Evropski uniji (EU) podatke za pripravo vrste strukturnih indikatorjev. Seznam strukturnih indikatorjev vsebuje 29 naborov. Dvanajst od teh je mogoče pripraviti na podlagi podatkov, ki so že na voljo v Evropski centralni banki (ECB). Nadaljnjih 14 indikatorjev je mogoče pripraviti samo z uporabo dodatnih podatkov, zbranih od nacionalnih centralnih bank (NCB), medtem ko preostale tri indikatorje pripravi Delovna skupina za razvoj v bančništvu z uporabo drugih neharmoniziranih virov podatkov. |
| --- | --- |

1.

Odbor za bančni nadzor potrebuje za redno analizo bančnih struktur v Evropski uniji (EU) podatke za pripravo vrste strukturnih indikatorjev. Seznam strukturnih indikatorjev vsebuje 29 naborov. Dvanajst od teh je mogoče pripraviti na podlagi podatkov, ki so že na voljo v Evropski centralni banki (ECB). Nadaljnjih 14 indikatorjev je mogoče pripraviti samo z uporabo dodatnih podatkov, zbranih od nacionalnih centralnih bank (NCB), medtem ko preostale tri indikatorje pripravi Delovna skupina za razvoj v bančništvu z uporabo drugih neharmoniziranih virov podatkov.

| 2. | Ta priloga določa shemo poročanja in navodila za pripravljanje za 14 indikatorjev, ki temeljijo na podatkih NCB. Zbiranje teh podatkov bo temeljilo na informacijah, ki so že na voljo znotraj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). |
| --- | --- |

2.

Ta priloga določa shemo poročanja in navodila za pripravljanje za 14 indikatorjev, ki temeljijo na podatkih NCB. Zbiranje teh podatkov bo temeljilo na informacijah, ki so že na voljo znotraj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).

| 3. | Seznam vseh indikatorjev je podan spodaj. Indikatorji, ki so pripravljeni na podlagi dodatnih podatkov, ki jih zagotavljajo NCB, so navedeni v krepkem tisku.
  TABELA 1
  Strukturni indikatorji, razčlenjeni glede na kategorijo virov podatkov








  Št. | Vir podatkov | Št. indikatorjev | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ECB in baza podatkov SDC PlatinumTM (označeno z *) | 12 | 1. | Število kreditnih institucij (KI) |

3.

Seznam vseh indikatorjev je podan spodaj. Indikatorji, ki so pripravljeni na podlagi dodatnih podatkov, ki jih zagotavljajo NCB, so navedeni v krepkem tisku.

TABELA 1

Strukturni indikatorji, razčlenjeni glede na kategorijo virov podatkov

Št.

Vir podatkov

Št. indikatorjev

Opis

1

ECB in baza podatkov SDC PlatinumTM (označeno z *)

12

1.

Število kreditnih institucij (KI)

| 4. | Število domačih združitev in prevzemov (Z in P), ki vključujejo KI * |
| --- | --- |

4.

Število domačih združitev in prevzemov (Z in P), ki vključujejo KI *

| 7. | Celotna aktiva KI |
| --- | --- |

7.

Celotna aktiva KI

| 8. | Celotna vrednost posojil KI, dana ne-KI |
| --- | --- |

8.

Celotna vrednost posojil KI, dana ne-KI

| 9. | Celotna vrednost vlog, ki jih imajo ne-KI v KI |
| --- | --- |

9.

Celotna vrednost vlog, ki jih imajo ne-KI v KI

| 11. | Bruto vrednost izdaj dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev s strani nefinančnih družb |
| --- | --- |

11.

Bruto vrednost izdaj dolgoročnih dolžniških vrednostnih papirjev s strani nefinančnih družb

| 12. | Bruto vrednost izdaj kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev s strani nefinančnih družb |
| --- | --- |

12.

Bruto vrednost izdaj kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev s strani nefinančnih družb

| 13. | Tržna vrednost delnic v borzni kotaciji |
| --- | --- |

13.

Tržna vrednost delnic v borzni kotaciji

| 14. | Celotna aktiva posrednikov z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti |
| --- | --- |

14.

Celotna aktiva posrednikov z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti

| 16. | Celotna sredstva, s katerimi upravljajo investicijski skladi |
| --- | --- |

16.

Celotna sredstva, s katerimi upravljajo investicijski skladi

| 22. | Število Z in P med KI iz držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP)* |
| --- | --- |

22.

Število Z in P med KI iz držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP)*

| 27. | Število Z in P med KI iz tretjih držav* |
| --- | --- |

27.

Število Z in P med KI iz tretjih držav*

2

NCB: Področje DBS in Eurostat/Finančni računi Monetarne unije (označeno z **)

14

| 2. | Število lokalnih enot (podružnic) KI** |
| --- | --- |

2.

| 3. | Število zaposlenih v KI** |
| --- | --- |

3.

| 5. | Delež petih največjih KI v celotni aktivi (CR5) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI |
| --- | --- |

6.

| 15. | Celotne investicije zavarovalnih družb** |
| --- | --- |

15.

| 17. | Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi** |
| --- | --- |

17.

| 18. | Število podružnic KI iz držav EGP |
| --- | --- |

18.

| 19. | Celotna aktiva podružnic KI iz držav EGP |
| --- | --- |

19.

| 20. | Število hčerinskih družb KI iz držav EGP |
| --- | --- |

20.

| 21. | Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz držav EGP |
| --- | --- |

21.

| 23. | Število podružnic KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

23.

| 24. | Celotna aktiva podružnic KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

24.

| 25. | Število hčerinskih družb KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

25.

| 26. | Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

26.

3

Uporabniki/Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (neharmonizirani podatki)

3

| 28. | Število ‚navideznih’ bank |
| --- | --- |

28.

Število ‚navideznih’ bank

| 29. | Celotna aktiva ‚navideznih’ bank |
| --- | --- |

29.

Celotna aktiva ‚navideznih’ bank

| 30. | Število bančnih avtomatov |
| --- | --- |

30.

Število bančnih avtomatov

Razdelek 1. Shema poročanja

| 4. | Za posredovanje opisanih podatkov se uporablja shema poročanja, priložena v Dodatku 1. Podatke za izračun strukturnih indikatorjev o KI je treba poročati letno. Podatke je treba poročati do konca marca vsakega leta za preteklo leto. Pričakovati je, da bo to zahtevo po pravočasnosti mogoče upoštevati za vse indikatorje, razen za indikator št. 3 ‚Število zaposlenih v KI’, kjer je treba podatke, če je le mogoče, poročati do konca maja vsakega leta za preteklo leto. |
| --- | --- |

4.

Za posredovanje opisanih podatkov se uporablja shema poročanja, priložena v Dodatku 1. Podatke za izračun strukturnih indikatorjev o KI je treba poročati letno. Podatke je treba poročati do konca marca vsakega leta za preteklo leto. Pričakovati je, da bo to zahtevo po pravočasnosti mogoče upoštevati za vse indikatorje, razen za indikator št. 3 ‚Število zaposlenih v KI’, kjer je treba podatke, če je le mogoče, poročati do konca maja vsakega leta za preteklo leto.

| 5. | Statistične zahteve so sestavljene iz podatkov v obliki stanj, absolutnih vrednosti ali razmerij, kakor označeno. Poleg podatkov o stanjih je treba poročati tudi podatke o popravkih tokov, če so le-ti na voljo. Pri podatkih o bilancah stanja se popravki tokov nanašajo na prevrednotenje cene in deviznih tečajev, odpise, delne odpise in prerazvrstitve. Z namenom poenostavitve sheme poročanja je treba podatke o popravkih tokov poročati združeno kot skupno vrednost, brez nadaljnje razčlenitve glede na vrsto popravka. Če popravki tokov niso na voljo, naj se uporabniki zanašajo na razlike v stanjih, popravljene za spremembe deviznih tečajev (ki jih izračunava ECB). Popravki tokov se ne uporabljajo za absolutne vrednosti ali razmerja. |
| --- | --- |

5.

Statistične zahteve so sestavljene iz podatkov v obliki stanj, absolutnih vrednosti ali razmerij, kakor označeno. Poleg podatkov o stanjih je treba poročati tudi podatke o popravkih tokov, če so le-ti na voljo. Pri podatkih o bilancah stanja se popravki tokov nanašajo na prevrednotenje cene in deviznih tečajev, odpise, delne odpise in prerazvrstitve. Z namenom poenostavitve sheme poročanja je treba podatke o popravkih tokov poročati združeno kot skupno vrednost, brez nadaljnje razčlenitve glede na vrsto popravka. Če popravki tokov niso na voljo, naj se uporabniki zanašajo na razlike v stanjih, popravljene za spremembe deviznih tečajev (ki jih izračunava ECB). Popravki tokov se ne uporabljajo za absolutne vrednosti ali razmerja.

| 6. | Načeloma naj bi zbrani podatki pokrili 100 % institucij, ki so opredeljene kot KI (glej razdelek I.2 dela 1 Priloge I k Uredbi ECB/2001/13). V primerih, ko je dejansko zajetje poročila zaradi izvzetja malih kreditnih institucij od polnega poročanja manjše od 100 %, morajo NCB izračunati oceno celotne vrednosti, da se zagotovi 100 % zajetje. To zagotavlja primerljivost indikatorjev med posameznimi državami članicami in skladnost s podatki bilance stanja sektorja MFI, za katere je ocena celotne vrednosti izračunana v skladu s Prilogo XIV. |
| --- | --- |

6.

Načeloma naj bi zbrani podatki pokrili 100 % institucij, ki so opredeljene kot KI (glej razdelek I.2 dela 1 Priloge I k Uredbi ECB/2001/13). V primerih, ko je dejansko zajetje poročila zaradi izvzetja malih kreditnih institucij od polnega poročanja manjše od 100 %, morajo NCB izračunati oceno celotne vrednosti, da se zagotovi 100 % zajetje. To zagotavlja primerljivost indikatorjev med posameznimi državami članicami in skladnost s podatki bilance stanja sektorja MFI, za katere je ocena celotne vrednosti izračunana v skladu s Prilogo XIV.

| 7. | ECB bo po prejemu podatkov opravila preprosto preverjanje skladnosti. Na primer, če je indikator št. 18 enak nič, mora biti tudi indikator št. 19 enak nič. Enako velja tudi za pare indikatorjev 20-21, 23-24 in 25-26. Poleg tega se lahko izvedejo tudi križna preverjanja med indikatorjema 18 in 23 ter seznamom MFI. Navodila za posredovanje podatkov so priložena v Dodatku 2. |
| --- | --- |

7.

ECB bo po prejemu podatkov opravila preprosto preverjanje skladnosti. Na primer, če je indikator št. 18 enak nič, mora biti tudi indikator št. 19 enak nič. Enako velja tudi za pare indikatorjev 20-21, 23-24 in 25-26. Poleg tega se lahko izvedejo tudi križna preverjanja med indikatorjema 18 in 23 ter seznamom MFI. Navodila za posredovanje podatkov so priložena v Dodatku 2.

Razdelek 2. Navodila za pripravljanje

| 8. | NCB zagotovijo podatke za 14 indikatorjev (druga skupina v tabeli 1) skladno s konceptualnimi in metodološkimi pravili, podanimi v nadaljevanju. Splošen cilj je zagotoviti kar se da ustrezno ujemanje s statističnimi načeli, sprejetimi za pripravljanje podatkov DBS (ki so uporabljeni za večino indikatorjev iz prve skupine v tabeli 1). Na primer, podatke je treba agregirati in ne konsolidirati; princip rezidenčnosti bi moral slediti tako imenovanemu ‚pristopu države gostiteljice’; podatke o bilancah stanja je treba poročati kot bruto podatke; itd. |
| --- | --- |

8.

NCB zagotovijo podatke za 14 indikatorjev (druga skupina v tabeli 1) skladno s konceptualnimi in metodološkimi pravili, podanimi v nadaljevanju. Splošen cilj je zagotoviti kar se da ustrezno ujemanje s statističnimi načeli, sprejetimi za pripravljanje podatkov DBS (ki so uporabljeni za večino indikatorjev iz prve skupine v tabeli 1). Na primer, podatke je treba agregirati in ne konsolidirati; princip rezidenčnosti bi moral slediti tako imenovanemu ‚pristopu države gostiteljice’; podatke o bilancah stanja je treba poročati kot bruto podatke; itd.

| 9. | Podatki, ki jih morajo zagotavljati NCB, so opisani v nadaljevanju. NCB morajo ECB sporočiti vsako odstopanje od opredelitev in spodaj opisanih pravil, da bi se zagotovilo spremljanje prakse v posameznih državah. Informacije o morebitnih odstopanjih je treba poročati v zadnjem stolpcu sheme poročanja. |
| --- | --- |

9.

Podatki, ki jih morajo zagotavljati NCB, so opisani v nadaljevanju. NCB morajo ECB sporočiti vsako odstopanje od opredelitev in spodaj opisanih pravil, da bi se zagotovilo spremljanje prakse v posameznih državah. Informacije o morebitnih odstopanjih je treba poročati v zadnjem stolpcu sheme poročanja.

| 10. | Indikator št. 2: Število lokalnih enot (podružnic) KI. Ta indikator se nanaša na število podružnic ob koncu referenčnega obdobja. Definicija podružnice je podana v Uredbi ECB/2001/13: ‚podružnice [so] registrirani subjekti (brez neodvisnega pravnega statusa), ki so v popolni lasti matične družbe’ (1) Ta indikator naj vključuje le tiste podružnice, ki pripadajo KI. Pisarne institucionalnih enot, ki same niso KI, je treba izločiti, čeprav spadajo v isto skupino kot KI. To je potrebno, da bi se izognili napakam v primerjavah med tem indikatorjem in, na primer, indikatorjem št. 7 o celotni aktivi KI. |
| --- | --- |

10.

Indikator št. 2: Število lokalnih enot (podružnic) KI. Ta indikator se nanaša na število podružnic ob koncu referenčnega obdobja. Definicija podružnice je podana v Uredbi ECB/2001/13: ‚podružnice [so] registrirani subjekti (brez neodvisnega pravnega statusa), ki so v popolni lasti matične družbe’ (1) Ta indikator naj vključuje le tiste podružnice, ki pripadajo KI. Pisarne institucionalnih enot, ki same niso KI, je treba izločiti, čeprav spadajo v isto skupino kot KI. To je potrebno, da bi se izognili napakam v primerjavah med tem indikatorjem in, na primer, indikatorjem št. 7 o celotni aktivi KI.

| 11. | Da bi se zagotovilo skladnost, morajo vse NCB uporabljati opredelitev podružnice, kot jo podaja ECB. |
| --- | --- |

11.

Da bi se zagotovilo skladnost, morajo vse NCB uporabljati opredelitev podružnice, kot jo podaja ECB.

| 12. | Indikator št. 3: Število zaposlenih v KI. Ta indikator se nanaša na povprečno število zaposlenih v referenčnem letu. Uporabljena opredelitev indikatorja je blizu opredelitvi, ki jo uporablja Eurostat (2). Vendar je pri podatkih za ta indikator treba upoštevati le tisto osebje, ki je zaposleno pri KI. Zaposlene v finančnih institucijah, ki same niso KI, je treba izključiti, čeprav spadajo v isto skupino kot KI. |
| --- | --- |

12.

Indikator št. 3: Število zaposlenih v KI. Ta indikator se nanaša na povprečno število zaposlenih v referenčnem letu. Uporabljena opredelitev indikatorja je blizu opredelitvi, ki jo uporablja Eurostat (2). Vendar je pri podatkih za ta indikator treba upoštevati le tisto osebje, ki je zaposleno pri KI. Zaposlene v finančnih institucijah, ki same niso KI, je treba izključiti, čeprav spadajo v isto skupino kot KI.

| 13. | Indikator št. 5: Delež petih največjih KI v celotni aktivi (CR5). Ta indikator se nanaša na koncentracijo bančne dejavnosti. Uporabniki so izrazili željo po uporabi konsolidiranega ‚skupinskega pristopa’ pri izračunavanju tega indikatorja, kjer se dve ali več institucij, ki spadajo v isto skupino, štejejo kot ena sama institucija. Uporaba tega pristopa na podatkih DBS zaenkrat ni mogoča iz dveh razlogov. Prvič, podatki DBS so nekonsolidirani (3), torej ne bi bilo mogoče vključiti bilanc stanja drugih institucij v skupini, niti neto izravnati sredstev in obveznosti znotraj skupine. Drugič, podatki o lastništvu lahko v nobenem primeru ne bi bili na voljo in bi jih bilo treba pridobiti od nadzornih virov. |
| --- | --- |

13.

Indikator št. 5: Delež petih največjih KI v celotni aktivi (CR5). Ta indikator se nanaša na koncentracijo bančne dejavnosti. Uporabniki so izrazili željo po uporabi konsolidiranega ‚skupinskega pristopa’ pri izračunavanju tega indikatorja, kjer se dve ali več institucij, ki spadajo v isto skupino, štejejo kot ena sama institucija. Uporaba tega pristopa na podatkih DBS zaenkrat ni mogoča iz dveh razlogov. Prvič, podatki DBS so nekonsolidirani (3), torej ne bi bilo mogoče vključiti bilanc stanja drugih institucij v skupini, niti neto izravnati sredstev in obveznosti znotraj skupine. Drugič, podatki o lastništvu lahko v nobenem primeru ne bi bili na voljo in bi jih bilo treba pridobiti od nadzornih virov.

| 14. | Zaradi navedenih vzrokov bi morale NCB pri izračunavanju indikatorja št. 5 uporabljati nekonsolidiran ‚agregiran’ pristop, torej bi morale 1) razvrstiti bilančne vsote poročanih KI po velikosti; 2) izračunati vsoto petih največjih bilančnih vsot in vsoto vseh bilančnih vsot; in 3) deliti obe dobljeni vsoti. Podatki, ki jih je treba poročati ECB, naj bodo izraženi v odstotkih (npr. vrednost 72,4296 % mobi morala biti poročana kot 72,4296 in ne kot 0,7243). Čeprav se lahko sestava petih največjih bank v času spreminja, naj NCB vedno zagotavljajo podatke o deležu petih največjih KI v določenem trenutku (konec decembra referenčnega leta). |
| --- | --- |

14.

Zaradi navedenih vzrokov bi morale NCB pri izračunavanju indikatorja št. 5 uporabljati nekonsolidiran ‚agregiran’ pristop, torej bi morale 1) razvrstiti bilančne vsote poročanih KI po velikosti; 2) izračunati vsoto petih največjih bilančnih vsot in vsoto vseh bilančnih vsot; in 3) deliti obe dobljeni vsoti. Podatki, ki jih je treba poročati ECB, naj bodo izraženi v odstotkih (npr. vrednost 72,4296 % mobi morala biti poročana kot 72,4296 in ne kot 0,7243). Čeprav se lahko sestava petih največjih bank v času spreminja, naj NCB vedno zagotavljajo podatke o deležu petih največjih KI v določenem trenutku (konec decembra referenčnega leta).

| 15. | Indikator št. 6: Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI. Podoben je prejšnjemu indikatorju, nanaša se na koncentracijo bančne dejavnosti. NCB naj bi, kolikor je le mogoče, uporabljale ‚agregiran’ pristop. Izračun tega indikatorja bi bil popolnoma natančen le, če bi bile na voljo posamezne bilance stanja vsake KI. Vendar, ker okvir DBS izjemoma dovoljuje skupinam KI poročanje na konsolidirani osnovi, vse potrebne informacije niso nujno na voljo (tak primer je lahko Rabobank na Nizozemskem). V takih primerih bi moral izračun Herfindahlovega indeksa vključiti agregirane bilance stanja vsake KI v skupini, morda z uporabo računovodskih informacij, vsebovanih v letnih računovodskih izkazih teh institucij. Poleg tega je mogoče, da vse KI v repu ne poročajo podatkov po stanju ob koncu leta. V tem primeru je treba izračunati oceno celotne vrednosti. |
| --- | --- |

15.

Indikator št. 6: Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI. Podoben je prejšnjemu indikatorju, nanaša se na koncentracijo bančne dejavnosti. NCB naj bi, kolikor je le mogoče, uporabljale ‚agregiran’ pristop. Izračun tega indikatorja bi bil popolnoma natančen le, če bi bile na voljo posamezne bilance stanja vsake KI. Vendar, ker okvir DBS izjemoma dovoljuje skupinam KI poročanje na konsolidirani osnovi, vse potrebne informacije niso nujno na voljo (tak primer je lahko Rabobank na Nizozemskem). V takih primerih bi moral izračun Herfindahlovega indeksa vključiti agregirane bilance stanja vsake KI v skupini, morda z uporabo računovodskih informacij, vsebovanih v letnih računovodskih izkazih teh institucij. Poleg tega je mogoče, da vse KI v repu ne poročajo podatkov po stanju ob koncu leta. V tem primeru je treba izračunati oceno celotne vrednosti.

| 16. | Herfindhalov indeks se izračuna tako, da se seštejejo kvadrati tržnih deležev vseh KI v bančnem sektorju, in se ECB poroča po naslednjem obrazcu:

  kjer je:
  n = število KI v državi
  Xi = celotna aktiva KI

  = celotna aktiva vseh KI v državi. |
| --- | --- |

16.

Herfindhalov indeks se izračuna tako, da se seštejejo kvadrati tržnih deležev vseh KI v bančnem sektorju, in se ECB poroča po naslednjem obrazcu:

kjer je:

n = število KI v državi

Xi = celotna aktiva KI

Formula = celotna aktiva vseh KI v državi.

| 17. | Indikator št. 15: Celotne investicije zavarovalnih družb. Za potrebe izračunavanja tega indikatorja (4) je zavarovalna družba definirana kot podjetje, ki je prejelo uradno dovoljenje v skladu s členom 6 Prve direktive Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (5) ali členom 6 Prve direktive Sveta 79/267/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega življenjskega zavarovanja (6). Pozavarovalništvo je izključeno. Informacija se nanaša na celotna finančna sredstva teh družb, ki se jih dobi tako, da se od celotne bilančne vsote odšteje vrednost nefinančnih sredstev (kot so opredmetena osnovna sredstva). Če je to potrebno, se izračuna ocena celotne vrednosti do 100 % zajetja. Če ločene informacije o zavarovalniških družbah niso na voljo, se ta indikator lahko združi z indikatorjem št. 17 ‚Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi’ v en indikator. NCB posebej označijo, če gre za podatke, pri katerih je sprejeto ‚združeno’ beleženje. |
| --- | --- |

17.

Indikator št. 15: Celotne investicije zavarovalnih družb. Za potrebe izračunavanja tega indikatorja (4) je zavarovalna družba definirana kot podjetje, ki je prejelo uradno dovoljenje v skladu s členom 6 Prve direktive Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (5) ali členom 6 Prve direktive Sveta 79/267/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega življenjskega zavarovanja (6). Pozavarovalništvo je izključeno. Informacija se nanaša na celotna finančna sredstva teh družb, ki se jih dobi tako, da se od celotne bilančne vsote odšteje vrednost nefinančnih sredstev (kot so opredmetena osnovna sredstva). Če je to potrebno, se izračuna ocena celotne vrednosti do 100 % zajetja. Če ločene informacije o zavarovalniških družbah niso na voljo, se ta indikator lahko združi z indikatorjem št. 17 ‚Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi’ v en indikator. NCB posebej označijo, če gre za podatke, pri katerih je sprejeto ‚združeno’ beleženje.

| 18. | Indikator št. 17: Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi. Ta informacija se nanaša na agregiranebilančne vsote tako imenovanih ‚avtonomnih pokojninskih skladov’, t. j. ločenih institucionalnih enot, katerih glavna dejavnost je financiranje pokojnin; to niso zavarovalne družbe (7). Če ločene informacije o pokojninskih skladih niso na voljo, se ta indikator lahko združi z indikatorjem št. 15 v en indikator. V tem primeru mora indikator št. 17 zavzeti vrednost nič. |
| --- | --- |

18.

Indikator št. 17: Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi. Ta informacija se nanaša na agregiranebilančne vsote tako imenovanih ‚avtonomnih pokojninskih skladov’, t. j. ločenih institucionalnih enot, katerih glavna dejavnost je financiranje pokojnin; to niso zavarovalne družbe (7). Če ločene informacije o pokojninskih skladih niso na voljo, se ta indikator lahko združi z indikatorjem št. 15 v en indikator. V tem primeru mora indikator št. 17 zavzeti vrednost nič.

| 19. | Indikator št. 18: Število podružnic KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na število podružnic KI, ki so rezidenčne v drugih državah EGP, t. j. brez domačih podružnic. Tudi če ima KI v določeni državi več kot eno podružnico, se šteje kot ena. Ker so podatki, zbrani za potrebe seznama MFI, na voljo ECB šele od januarja 1999, naj NCB zagotovijo manjkajoče podatke ob koncu let 1997 in 1998. NCB naj zagotovijo, da so podatki, poročani od konca leta 1999 dalje, skladni s podatki, poročanimi v okviru seznama MFI. |
| --- | --- |

19.

Indikator št. 18: Število podružnic KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na število podružnic KI, ki so rezidenčne v drugih državah EGP, t. j. brez domačih podružnic. Tudi če ima KI v določeni državi več kot eno podružnico, se šteje kot ena. Ker so podatki, zbrani za potrebe seznama MFI, na voljo ECB šele od januarja 1999, naj NCB zagotovijo manjkajoče podatke ob koncu let 1997 in 1998. NCB naj zagotovijo, da so podatki, poročani od konca leta 1999 dalje, skladni s podatki, poročanimi v okviru seznama MFI.

| 20. | Indikator št. 19: Celotna aktiva podružnic KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto podružnic, zajetih z indikatorjem št. 18. |
| --- | --- |

20.

Indikator št. 19: Celotna aktiva podružnic KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto podružnic, zajetih z indikatorjem št. 18.

| 21. | Indikator št. 20: Število hčerinskih družb KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na število hčerinskih družb, ki jih obvladujejo KI, rezidenčne v drugih državah EGP, t. j. brez domačih hčerinskih družb. Opredelitev hčerinske družbe, ki jo uporablja ECB, je zajeta v Uredbi ECB/2001/13: hčerinske ‚družbe so ločeni registrirani subjekti, v katerih ima drugi subjekt večinski ali polni delež [...]’ Ne upoštevajo se vse hčerinske družbe, ampak le tiste, ki so tudi same KI. |
| --- | --- |

21.

Indikator št. 20: Število hčerinskih družb KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na število hčerinskih družb, ki jih obvladujejo KI, rezidenčne v drugih državah EGP, t. j. brez domačih hčerinskih družb. Opredelitev hčerinske družbe, ki jo uporablja ECB, je zajeta v Uredbi ECB/2001/13: hčerinske ‚družbe so ločeni registrirani subjekti, v katerih ima drugi subjekt večinski ali polni delež [...]’ Ne upoštevajo se vse hčerinske družbe, ampak le tiste, ki so tudi same KI.

| 22. | Indikator št. 21: Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto hčerinskih družb iz indikatorja št. 20. |
| --- | --- |

22.

Indikator št. 21: Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz držav EGP. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto hčerinskih družb iz indikatorja št. 20.

| 23. | Indikator št. 23. Število podružnic KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na število rezidenčnih podružnic, ki pripadajo KI iz tretjih držav. Tretje države so države, ki niso del EGP. Tudi če ima banka v določeni državi več kot eno podružnico, se šteje kot ena. NCB naj tudi v tem primeru zagotovijo, da so podatki skladni s podatki, poročanimi v okviru seznama MFI. |
| --- | --- |

23.

Indikator št. 23. Število podružnic KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na število rezidenčnih podružnic, ki pripadajo KI iz tretjih držav. Tretje države so države, ki niso del EGP. Tudi če ima banka v določeni državi več kot eno podružnico, se šteje kot ena. NCB naj tudi v tem primeru zagotovijo, da so podatki skladni s podatki, poročanimi v okviru seznama MFI.

| 24. | Indikator št. 24: Celotna aktiva podružnic KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto podružnic iz indikatorja št. 23. |
| --- | --- |

24.

Indikator št. 24: Celotna aktiva podružnic KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto podružnic iz indikatorja št. 23.

| 25. | Indikator št. 25: Število hčerinskih družb KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na število hčerinskih družb, ki so rezidenčne območju posamezne države in ki jih obvladujejo KI iz tretjih držav. |
| --- | --- |

25.

Indikator št. 25: Število hčerinskih družb KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na število hčerinskih družb, ki so rezidenčne območju posamezne države in ki jih obvladujejo KI iz tretjih držav.

| 26. | Indikator št. 26: Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto hčerinskih družb iz indikatorja št. 25. |
| --- | --- |

26.

Indikator št. 26: Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz tretjih držav. Ta indikator se nanaša na agregirano bilančno vsoto hčerinskih družb iz indikatorja št. 25.

Dodatek 1

Shema poročanja za 14 strukturnih finančnih indikatorjev, pripravljenih s pomočjo podatkov NCB

Država: ...

Referenčno leto: ...

| Indikator | Stanje | Popravek toka | Odstopanja od opredelitev |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | Število lokalnih enot (podružnic) KI |

Indikator

Stanje

Popravek toka

Odstopanja od opredelitev

2.

Število lokalnih enot (podružnic) KI

n. p.

| 3. | Število zaposlenih v KI |
| --- | --- |

3.

Število zaposlenih v KI

n. p.

| 5. | Delež petih največjih KI v celotni aktivi (CR5) |
| --- | --- |

5.

Delež petih največjih KI v celotni aktivi (CR5)

n. p.

| 6. | Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI |
| --- | --- |

6.

Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI

n. p.

| 15. | Celotne investicije zavarovalnih družb |
| --- | --- |

15.

Celotne investicije zavarovalnih družb

| 17. | Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi |
| --- | --- |

17.

Celotna sredstva, s katerimi upravljajo pokojninski skladi

| 18. | Število podružnic KI iz držav EGP |
| --- | --- |

18.

Število podružnic KI iz držav EGP

n. p.

| 19. | Celotna aktiva podružnic KI iz držav EGP |
| --- | --- |

19.

Celotna aktiva podružnic KI iz držav EGP

| 20. | Število hčerinskih družb KI iz držav EGP |
| --- | --- |

20.

Število hčerinskih družb KI iz držav EGP

n. p.

| 21. | Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz držav EGP |
| --- | --- |

21.

Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz držav EGP

| 23. | Število podružnic KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

23.

Število podružnic KI iz tretjih držav

n. p.

| 24. | Celotna aktiva podružnic KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

24.

Celotna aktiva podružnic KI iz tretjih držav

| 25. | Število hčerinskih družb KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

25.

Število hčerinskih družb KI iz tretjih držav

n. p.

| 26. | Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz tretjih držav |
| --- | --- |

26.

Celotna aktiva hčerinskih družb KI iz tretjih držav

Dodatek 2

Elektronsko posredovanje bančnih strukturnih finančnih indikatorjev – identifikator družine ključev: ECB_SSI1

Družina ključev strukturnih finančnih indikatorjev se nanaša na strukturne indikatorje sektorjev kreditnih institucij (KI), zavarovalnih družb in pokojninskih skladov držav članic Evropske unije (EU). Oblikovana je bila s kar največjim upoštevanjem šifrantov in vrednosti družine ključev, že definiranih za statistiko postavk bilanc stanja (BSI).

Razdelek 1. Dimenzije

Tabela spodaj prikazuje dimenzije, ki jih uporablja družina ključev ECB_SSI1. Za potrebe te statistike je bilo osem dimenzij določenih kot ključne za identifikacijo časovne vrste.

TABELA 1

Dimenzije, uporabljene v družini ključev ECB_SSI1

| Položaj v ključu | Koncept (okrajšava) | Ime koncepta | Format vrednosti | Šifrant (okrajšava) | Ime šifranta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FREQ | Frekvenca | AN1 | CL_FREQ | Šifrant za frekvence (BIS, ECB) |
| 2 | REF_AREA | Referenčno območje | AN2 | CL_AREA_EE | Šifrant za referenčna območja (Eurostat BoP, ECB) |
| 3 | REF_SECTOR | Referenčna sektorska razčlenitev ESR 95 | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Šifrant za referenčno sektorsko razčlenitev ESR 95 (ECB) |
| 4 | SSI_INDICATOR | ‚Ime’ strukturnega finančnega indikatorja | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Šifrant za strukturne finančne indikatorje (ECB) |
| 5 | DATA_TYPE | Vrsta podatka | AN1 | CL_DATA_TYPE | Denarna in bančna vrsta podatkov, tokov in pozicij (ECB, BIS) |
| 6 | COUNT_AREA | Območje nasprotne stranke | AN2 | CL_AREA_EE | Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB) |
| 7 | CURRENCY_TRANS | Valuta transakcije | AN3 | CL_CURRENCY | Šifrant za valute (ECB, BIS, Eurostat BoP) |
| 8 | SERIES_DENOM | Denominacija podatkov ali posebnega preračuna | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Šifrant za denominacije podatkov ali posebnega preračuna (ECB) |

Položaj v ključu

Koncept (okrajšava)

Ime koncepta

Format vrednosti

Šifrant (okrajšava)

Ime šifranta

1

FREQ

Frekvenca

AN1

CL_FREQ

Šifrant za frekvence (BIS, ECB)

2

REF_AREA

Referenčno območje

AN2

CL_AREA_EE

Šifrant za referenčna območja (Eurostat BoP, ECB)

3

REF_SECTOR

Referenčna sektorska razčlenitev ESR 95

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Šifrant za referenčno sektorsko razčlenitev ESR 95 (ECB)

4

SSI_INDICATOR

‚Ime’ strukturnega finančnega indikatorja

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Šifrant za strukturne finančne indikatorje (ECB)

5

DATA_TYPE

Vrsta podatka

AN1

CL_DATA_TYPE

Denarna in bančna vrsta podatkov, tokov in pozicij (ECB, BIS)

6

COUNT_AREA

Območje nasprotne stranke

AN2

CL_AREA_EE

Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB)

7

CURRENCY_TRANS

Valuta transakcije

AN3

CL_CURRENCY

Šifrant za valute (ECB, BIS, Eurostat BoP)

8

SERIES_DENOM

Denominacija podatkov ali posebnega preračuna

AN1

CL_SERIES_DENOM

Šifrant za denominacije podatkov ali posebnega preračuna (ECB)

Vsaka izmed osmih statističnih dimenzij črpa vrednosti iz ustreznega šifranta. Na primer, skladno z zgornjo tabelo črpa dimenzija REF_AREA (referenčno območje) vrednosti iz šifranta CL_AREA_EE. Opis posameznih dimenzij družine ključev ECB_SSI1 je predstavljen v nadaljevanju v istem zaporedju, kot si sledijo v ključu.

Dimenzija št. 1: Frekvenca (FREQ; dolžina: en znak)

Dimenzija označuje frekvenco poročane časovne vrste. Uporabljena vrednost v družini ključev ECB_SSI1 je ‚A’ za letne podatke in je privzeta iz šifranta CL_FREQ.

Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja rezidenčno državo institucije, ki je obveznik za poročanje. Ustrezni šifrant CL_AREA_EE vsebuje standardne oznake držav ISO ter nekatere dodatne vrednosti, ki so opisane v odstavku 6 (dimenzija št. 6: Območje nasprotne stranke). Podmnožica vrednosti, uporabljenih v družini ključev ECB_SSI1 ustreza državam članicam EU.

Dimenzija št. 3: Referenčna sektorska razčlenitev ESR 95 (REF_SECTOR; dolžina: štirje znaki)

Dimenzija označuje referenčni sektor strukturnega indikatorja in je povezana s šifrantom CL_ESA95_SECTOR. Trenutno je v uporabi podmnožica štirih vrednosti: kreditne institucije (kot jih opredeljuje pravo Skupnosti) (‚122C’), zavarovalne družbe in pokojninski skladi (‚1250’), in posebej zavarovalne družbe (‚1251’) in pokojninski skladi (‚1252’).

Dimenzija št. 4: ‚Ime’ strukturnega finančnega indikatorja (SSI_INDICATOR; dolžina: trije znaki)

Dimenzija predstavlja seznam indikatorjev in je povezana s šifrantom CL_SSI_INDICATOR. Vrednosti, določene posameznim indikatorjem, so označene s predpono. Vrednost ‚H’ se uporablja za Herfindhalov indeks, vrednost ‚N’ za vse indikatorje, ki so predstavljeni z absolutnimi števili, vrednost ‚S’ za tiste, ki so predstavljeni z deleži, in nazadnje vrednost ‚T’ za celotno aktivo.

Dimenzija št. 5: Vrsta podatka (DATA_TYPE; dolžina: en znak)

Dimenzija je opisana v šifrantu CL_DATA_TYPE in označuje vrsto podatka, ki ga je treba poročati: bruto stanja (‚1’), prerazvrstitve in drugi popravki (‚5’), drugi prevrednotovalni popravki (‚7’) in nedoločeno (‚X’). Vrednost ‚X’, nedoločeno, se uporablja za razmerja in indekse, medtem ko se vrednost ‚1’, stanja, uporablja za poročanje absolutnih števil in stanj (npr. število zaposlenih; celotna aktiva).

Popravki se uporabljajo samo za podatke BSI, ne uporabljajo pa se in se niti ne poročajo za absolutna števila, razmerja in indekse.

Prerazvrstitve in drugi popravki so pripravljeni iz sprememb v aktivi in pasivi bilanc stanja sektorjev, ki so obvezniki za poročanje, in ki nastanejo zaradi: 1) sprememb v sestavi poročevalske populacije; 2) prestrukturiranja družb; 3) prerazvrstitev v aktivi in pasivi; 4) popravkov napak v poročanju, ki jih iz tehničnih razlogov ni mogoče odstraniti iz podatkov o stanjih za celotno upoštevno obdobje. Prerazvrstitve za leto 2001 bodo še posebej morale upoštevati spremembe zaradi vstopa Grčije v euroobmočje.

Drugi prevrednotovalni popravki zajemajo spremembe v ceni izdanih vrednostnih papirjev, prodanih ali zadržanih, ter spremembe zaradi odstranitve posojil iz bilance stanja zaradi odpisa/delnega odpisa.

Dimenzija št. 6: Območje nasprotne stranke (COUNT_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija označuje rezidenčno območje nasprotne stranke strukturnega indikatorja. Šifrant, povezan s tem konceptom, je CL_AREA_EE, ki vsebuje standardni seznam držav ISO ter dodatne vrednosti (npr. ‚U6’ – ‚Domač: ista država kot država KI, ki poroča’). Za potrebe družine ključev ECB_SSI1 se uporablja naslednja podmnožica vrednosti: domač (domače ali referenčno območje) (‚U6’), druge države Evropskega gospodarskega prostora (vse države razen referenčnega območja) (‚A0’) in območja zunaj Evropskega gospodarskeag prostora (‚A7’) tako v primeru poročevalcev iz euroobmočja kot tudi poročevalcev zunaj euroobmočja.

Dimenzija št. 7: Valuta transakcije (CURRENCY_TRANS; dolžina: trije znaki)

Dimenzija označuje valuto, v kateri so denominirani strukturni indikatorji, in je povezana s šifrantom CL_CURRENCY. V družini ključev ECB_SSI1 se uporabljata le vrednosti ‚Z01’ za vse valute združeno in ‚Z0Z’ za se ne uporablja.

Dimenzija št. 8: Denominacija podatkov ali posebnega preračuna (SERIES_DENOM; dolžina: en znak)

Ta dimenzija določa, ali so poročani podatki izraženi v nacionalni ali v skupni valuti (euro). Koncept se uporablja le za podatke BSI (npr. celotna aktiva). Le tri vrednosti iz šifranta CL_SERIES_DENOM se uporabljajo za družino ključev ECB_SSI1 – ‚N’nacionalna valuta, ‚E’euro in ‚Z’se ne uporablja). Nesodelujoče države članice in Grčija (do vključno leta 2000) bodo uporabljale kodo ‚N’, medtem ko bodo države članice euroobmočja (vključno z Grčijo po letu 2001) uporabljale kodo ‚E’.

Celoten seznam ključev, uporabljenih v podatkih, ki jih je treba poročati ECB, je podan v Dodatku 3.

Razdelek 2. Atributi

Poleg osmih dimenzij, ki določajo ključ, je opredeljen tudi nabor atributov (8 14). Ti so pridani različnim ravnem izmenjanih informacij:

TABELA 2

Družina ključev strukturnih finančnih indikatorjev (ECB_SSI1): Kodirani in nekodirani atributi

| Raven določitve | Statistični koncept | Format vrednosti | Šifrant |
| --- | --- | --- | --- |
| Atributi na sorodstveni ravni
  (izmenjava z uporabo skupine FNS) |
| Sorodstvena | TITLE_COMPL | Dopolnilo naslova | AN..1050 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | UNIT | Enota | AN..12 | CL_UNIT | Šifrant enot (BIS, ECB, Eurostat BoP) |
| Sorodstvena | UNIT_MULT | Množitelj enote | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Šifrant množiteljev enot (BIS, ECB, Eurostat BoP) |
| Sorodstvena | DECIMALS | Decimalna mesta | N1 | CL_DECIMALS | Šifrant decimalnih mest (BIS, ECB) |
| Sorodstvena | TITLE | Naslov | AN..70 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | NAT_TITLE | Naslov v nacionalnem jeziku | AN..350 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | COMPILATION | Pripravljanje | AN..1050 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | COVERAGE | Zajetje | AN..350 | Nekodiran | |
| Atributi na ravni časovne vrste
  (izmenjava z uporabo skupine FNS) |
| Časovna vrsta | COLLECTION | Kazalec zbiranja | AN1 | CL_COLLECTION | Šifrant kazalcev zbiranja (BIS, ECB) |
| Časovna vrsta | AVAILABILITY | Razpoložljivost | AN1 | CL_AVAILABILITY | Šifrant razpoložljivosti v organizacijah (BIS, ECB) |
| Časovna vrsta | DOM_SER_IDS | Oznake domačih naborov | AN..70 | Nekodiran | |
| Časovna vrsta | BREAKS | Prekinitve v opazovanju | AN..350 | Nekodiran | |
| Atributi na ravni opazovanja
  (izmenjani skupaj s podatki glavnega dela ARR) |
| Opazovanje | OBS_STATUS | Status opazovanja | AN1 | CL_OBS_STATUS | Šifrant statusa opazovanja (ECB, BIS, Eurostat BoP) |
| Opazovanje | OBS_CONF | Zaupnost opazovanja | AN1 | CL_OBS_CONF | Šifrant zaupnosti opazovanja (Eurostat BoP, ECB) |
| Opazovanje | OBS_PRE_BREAK | Vrednost opazovanja pred prekinitvijo | AN..15 | Nekodiran | |
| Opazovanje | OBS_COM | Komentar opazovanja | AN..350 | Nekodiran | |

Raven določitve

Statistični koncept

Format vrednosti

Šifrant

Atributi na sorodstveni ravni

(izmenjava z uporabo skupine FNS)

Sorodstvena

TITLE_COMPL

Dopolnilo naslova

AN..1050

Nekodiran

Sorodstvena

UNIT

Enota

AN..12

CL_UNIT

Šifrant enot (BIS, ECB, Eurostat BoP)

Sorodstvena

UNIT_MULT

Množitelj enote

AN..2

CL_UNIT_MULT

Šifrant množiteljev enot (BIS, ECB, Eurostat BoP)

Sorodstvena

DECIMALS

Decimalna mesta

N1

CL_DECIMALS

Šifrant decimalnih mest (BIS, ECB)

Sorodstvena

TITLE

Naslov

AN..70

Nekodiran

Sorodstvena

NAT_TITLE

Naslov v nacionalnem jeziku

AN..350

Nekodiran

Sorodstvena

COMPILATION

Pripravljanje

AN..1050

Nekodiran

Sorodstvena

COVERAGE

Zajetje

AN..350

Nekodiran

Atributi na ravni časovne vrste

(izmenjava z uporabo skupine FNS)

Časovna vrsta

COLLECTION

Kazalec zbiranja

AN1

CL_COLLECTION

Šifrant kazalcev zbiranja (BIS, ECB)

Časovna vrsta

AVAILABILITY

Razpoložljivost

AN1

CL_AVAILABILITY

Šifrant razpoložljivosti v organizacijah (BIS, ECB)

Časovna vrsta

DOM_SER_IDS

Oznake domačih naborov

AN..70

Nekodiran

Časovna vrsta

BREAKS

Prekinitve v opazovanju

AN..350

Nekodiran

Atributi na ravni opazovanja

(izmenjani skupaj s podatki glavnega dela ARR)

Opazovanje

OBS_STATUS

Status opazovanja

AN1

CL_OBS_STATUS

Šifrant statusa opazovanja (ECB, BIS, Eurostat BoP)

Opazovanje

OBS_CONF

Zaupnost opazovanja

AN1

CL_OBS_CONF

Šifrant zaupnosti opazovanja (Eurostat BoP, ECB)

Opazovanje

OBS_PRE_BREAK

Vrednost opazovanja pred prekinitvijo

AN..15

Nekodiran

Opazovanje

OBS_COM

Komentar opazovanja

AN..350

Nekodiran

Poleg tega je vsak atribut označen z določenimi tehničnimi lastnostmi, ki so predstavljeni v spodnji tabeli.

TABELA 3

Poročanje NCB ECB. Skupne lastnosti atributov družine ključev ECB_SSI1

| | Status | Prvo vrednost določi ... (10) | NBC ga lahko spremeni |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ECB | Ne |
| UNIT | M | ECB | Ne |
| UNIT_MULT | M | ECB | Ne |
| DECIMALS | M | ECB | Ne |
| TITLE | C | ECB | Ne |
| NAT_TITLE | C | NCB | Da |
| COMPILATION | C | NCB | Da (9) |
| COVERAGE | C | NCB | Da (9) |
| COLLECTION | M | ECB | Ne |
| AVAILABILITY | M | ECB/NCB | Da |
| DOM_SER_IDS | C | NCB | Da |
| BREAKS | C | NCB | Da |
| OBS_STATUS | M | NCB | Da |
| OBS_CONF | C | NCB | Da |
| OBS_PRE_BREAK | C | NCB | Da |
| OBS_COM | C | NCB/ECB | Da |
| | M: Obvezen,
  C: Pogojen | | |

Status

Prvo vrednost določi ... (10)

NBC ga lahko spremeni

TITLE_COMPL

M

ECB

Ne

UNIT

M

ECB

Ne

UNIT_MULT

M

ECB

Ne

DECIMALS

M

ECB

Ne

TITLE

C

ECB

Ne

NAT_TITLE

C

NCB

Da

COMPILATION

C

NCB

Da (9)

COVERAGE

C

NCB

Da (9)

COLLECTION

M

ECB

Ne

AVAILABILITY

M

ECB/NCB

Da

DOM_SER_IDS

C

NCB

Da

BREAKS

C

NCB

Da

OBS_STATUS

M

NCB

Da

OBS_CONF

C

NCB

Da

OBS_PRE_BREAK

C

NCB

Da

OBS_COM

C

NCB/ECB

Da

M: Obvezen,

C: Pogojen

V nadaljevanju je podan opis vsakega od atributov, vključno s šifrantom (označenim z velikimi črkami kot CL_****), kjer se ta uporablja.

Razdelek 2.1. Atributi na sorodstveni ravni

Obvezni:

| — | TITLE_COMPL (nekodiran): Ta atribut določi, hrani in diseminira ECB (atribut je v angleščini in največje dolžine 1 050 znakov). Če NCB želi spremembo tega atributa, je to mogoče narediti po predhodnem posvetovanju z ECB, vendar pa to spremembo potem opravi ECB. |
| --- | --- |

—

TITLE_COMPL (nekodiran): Ta atribut določi, hrani in diseminira ECB (atribut je v angleščini in največje dolžine 1 050 znakov). Če NCB želi spremembo tega atributa, je to mogoče narediti po predhodnem posvetovanju z ECB, vendar pa to spremembo potem opravi ECB.

| — | UNIT (šifrant: CL_UNIT): Ta atribut podaja enoto mere poročanih podatkov. Sodelujoče države članice poročajo podatke v eurih, kjer se to uporablja, ECB pa bo določila vrednost tega atributa ‚EUR’ (DENOM = ‚EUR’). V primeru nesodelujočih držav članic je vrednost tega atributa enaka ustrezni nacionalni valuti. Za podatke, ki se poročajo v absolutnih številkah, in za indeks bo ECB določila vrednost atributa ‚UNITS’, za podatke, ki se poročajo v odstotkih, pa ‚PC’. |
| --- | --- |

—

UNIT (šifrant: CL_UNIT): Ta atribut podaja enoto mere poročanih podatkov. Sodelujoče države članice poročajo podatke v eurih, kjer se to uporablja, ECB pa bo določila vrednost tega atributa ‚EUR’ (DENOM = ‚EUR’). V primeru nesodelujočih držav članic je vrednost tega atributa enaka ustrezni nacionalni valuti. Za podatke, ki se poročajo v absolutnih številkah, in za indeks bo ECB določila vrednost atributa ‚UNITS’, za podatke, ki se poročajo v odstotkih, pa ‚PC’.

| — | UNIT_MULT (šifrant: CL_UNIT_MULT): Ta atribut podaja informacijo o tem, ali je podatek izražen v milijonih (UNIT_MULT = ‚6’), milijardah (UNIT_MULT = ‚9’) itd. NCB poročajo podatke, ki se nanašajo na postavke bilanc stanja KI, v milijonih, zato bo ECB določila vrednost 6 (UNIT_MULT = ‚6’). Za podatke, ki se poročajo kot absolutna števila, odstotki ali indeksi, bo ECB določila vrednost atributa 0 (UNIT_MULT = ‚0’). |
| --- | --- |

—

UNIT_MULT (šifrant: CL_UNIT_MULT): Ta atribut podaja informacijo o tem, ali je podatek izražen v milijonih (UNIT_MULT = ‚6’), milijardah (UNIT_MULT = ‚9’) itd. NCB poročajo podatke, ki se nanašajo na postavke bilanc stanja KI, v milijonih, zato bo ECB določila vrednost 6 (UNIT_MULT = ‚6’). Za podatke, ki se poročajo kot absolutna števila, odstotki ali indeksi, bo ECB določila vrednost atributa 0 (UNIT_MULT = ‚0’).

| — | DECIMALS (šifrant: CL_DECIMALS): Ta atribut kaže število decimalnih mest za posamezno vrednost opazovanja. NCB poročajo podatke BSI in podatke, ki so absolutna števila brez decimalnih mest, in ECB bo za te podatke določila vrednost atributa 0 (torej DECIMALS = ‚0’). Serije indeksov ter podatki, ki predstavljajo odstotke, se poročajo z natančnostjo štirih decimalnih mest, torej ECB za te podatke določi vrednost atributa 4 (torej DECIMALS = ‚4’). |
| --- | --- |

—

DECIMALS (šifrant: CL_DECIMALS): Ta atribut kaže število decimalnih mest za posamezno vrednost opazovanja. NCB poročajo podatke BSI in podatke, ki so absolutna števila brez decimalnih mest, in ECB bo za te podatke določila vrednost atributa 0 (torej DECIMALS = ‚0’). Serije indeksov ter podatki, ki predstavljajo odstotke, se poročajo z natančnostjo štirih decimalnih mest, torej ECB za te podatke določi vrednost atributa 4 (torej DECIMALS = ‚4’).

Pogojni:

| — | TITLE (nekodiran): Naslov serije podatkov dovoljuje največ 70 znakov. Zaradi omejitve prostora se namesto njega uporablja atribut TITLE COMPLEMENT kot obvezen atribut. Atribut TITLE bi se v prihodnosti lahko uporabljal za kratke naslove. |
| --- | --- |

—

TITLE (nekodiran): Naslov serije podatkov dovoljuje največ 70 znakov. Zaradi omejitve prostora se namesto njega uporablja atribut TITLE COMPLEMENT kot obvezen atribut. Atribut TITLE bi se v prihodnosti lahko uporabljal za kratke naslove.

| — | NAT_TITLE (nekodiran): NCB lahko uporabijo ta atribut za podajanje natančnega opisa in drugih dodatnih ali značilnih specifikacij v nacionalnih jezikih. Čeprav uporaba malih in velikih črk ne povzroča problemov, je treba izmenjavo znakov z naglasi in razširjenih naborov alfanumeričnih simbolov pred redno uporabo testirati. |
| --- | --- |

—

NAT_TITLE (nekodiran): NCB lahko uporabijo ta atribut za podajanje natančnega opisa in drugih dodatnih ali značilnih specifikacij v nacionalnih jezikih. Čeprav uporaba malih in velikih črk ne povzroča problemov, je treba izmenjavo znakov z naglasi in razširjenih naborov alfanumeričnih simbolov pred redno uporabo testirati.

| — | COMPILATION (nekodiran): Ta atribut se uporablja za podrobna tekstovna pojasnila o metodah pripravljanja, uteževanju, statističnih postopkih, vrsti indeksa itd.:






  — | viri podatkov/sistem zbiranja podatkov, |
| --- | --- | --- |

—

COMPILATION (nekodiran): Ta atribut se uporablja za podrobna tekstovna pojasnila o metodah pripravljanja, uteževanju, statističnih postopkih, vrsti indeksa itd.:

—

viri podatkov/sistem zbiranja podatkov,

| — | postopki pripravljanja (vključno z opisom uporabljenih ocen/predpostavk), |
| --- | --- |

—

postopki pripravljanja (vključno z opisom uporabljenih ocen/predpostavk),

| — | odstopanja od navodil za poročanje, ki jih daje ECB (geografske/sektorske razvrstitve/metode vrednotenja), |
| --- | --- |

—

odstopanja od navodil za poročanje, ki jih daje ECB (geografske/sektorske razvrstitve/metode vrednotenja),

| — | informacije, ki se nanašajo na nacionalni pravni okvir (in navezavo na regulativni okvir EU) za finančne posrednike, ki niso KI. |
| --- | --- |

—

informacije, ki se nanašajo na nacionalni pravni okvir (in navezavo na regulativni okvir EU) za finančne posrednike, ki niso KI.

| — | COVERAGE (nekodiran): Ta atribut opisuje poročevalsko populacijo in njeno zajetje po posameznih kategorijah posrednikov. Opisuje naj vrste posrednikov za različne indikatorje. Če je znano, da je zajetje le delno, mora biti podana ocena tržnih deležev. Označiti mora tudi, ali so številke dobljene z izračunom ocene celotne vrednosti. |
| --- | --- |

—

COVERAGE (nekodiran): Ta atribut opisuje poročevalsko populacijo in njeno zajetje po posameznih kategorijah posrednikov. Opisuje naj vrste posrednikov za različne indikatorje. Če je znano, da je zajetje le delno, mora biti podana ocena tržnih deležev. Označiti mora tudi, ali so številke dobljene z izračunom ocene celotne vrednosti.

Razdelek 2.2 Atributi na ravni časovne vrste

Obvezni:

| — | COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo o času, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali oznako tega, ali so podatki povprečne, najmanjše ali največje vrednosti v danem obdobju itd. ECB bo za podatke SSI določila vrednost atributa ‚konec obdobja’ (COLLECTION = ‚E’.) |
| --- | --- |

—

COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo o času, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali oznako tega, ali so podatki povprečne, najmanjše ali največje vrednosti v danem obdobju itd. ECB bo za podatke SSI določila vrednost atributa ‚konec obdobja’ (COLLECTION = ‚E’.)

| — | AVAILABILITY (šifrant: CL_AVAILABILITY): Ta atribut označuje vrste institucij, katerim so lahko ti podatki dani na razpolago. Če je za posamezno opazovanje potrebno posebno ravnanje, se lahko uporabi atribut OBSERVATION CONFIDENTIALITY (glej v nadaljevanju). |
| --- | --- |

—

AVAILABILITY (šifrant: CL_AVAILABILITY): Ta atribut označuje vrste institucij, katerim so lahko ti podatki dani na razpolago. Če je za posamezno opazovanje potrebno posebno ravnanje, se lahko uporabi atribut OBSERVATION CONFIDENTIALITY (glej v nadaljevanju).

Pogojni:

| — | DOM_SER_IDS (nekodiran): Ta atribut omogoča, pri identifikaciji ustreznih vrst, sklicevanje na kodo, uporabljeno v nacionalnih bazah podatkov (mogoče je specificirati tudi obrazce z uporabo nacionalnih referenčnih kod). |
| --- | --- |

—

DOM_SER_IDS (nekodiran): Ta atribut omogoča, pri identifikaciji ustreznih vrst, sklicevanje na kodo, uporabljeno v nacionalnih bazah podatkov (mogoče je specificirati tudi obrazce z uporabo nacionalnih referenčnih kod).

| — | BREAKS (nekodiran): Ta atribut podaja opis prekinitev in večjih sprememb v časovnem obdobju glede zbiranja podatkov, zajetja poročanja in pripravljanja podatkov. V primeru prekinitev je zaželeno, da se poda ocena o tem, koliko se lahko novi in stari podatki štejejo za medsebojno primerljive (do 350 znakov). |
| --- | --- |

—

BREAKS (nekodiran): Ta atribut podaja opis prekinitev in večjih sprememb v časovnem obdobju glede zbiranja podatkov, zajetja poročanja in pripravljanja podatkov. V primeru prekinitev je zaželeno, da se poda ocena o tem, koliko se lahko novi in stari podatki štejejo za medsebojno primerljive (do 350 znakov).

Razdelek 2.3 Atributi na ravni opazovanja

Obvezni:

| — | OBS_STATUS (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o stanju opazovanja skupaj z vsakim izmenjanim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če NCB spremenijo vrednost tega atributa, se tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova oznaka statusa opazovanja ponovno pošljeta.
  Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za te atribute za potrebe te statistike:







  ‚A’ | = | normalna vrednost, |
| --- | --- | --- | --- |
| ‚B’ | = | prekinjena vrednost, |
| ‚M’ | = | podatki ne obstajajo (za podatke, ki se ne uporabljajo) (11), |
| ‚L’ | = | podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo (12), |
| ‚E’ | = | ocenjena vrednost, |
| ‚P’ | = | začasna vrednost (ta atribut se zlasti lahko uporablja pri prenosu podatkov, ki se nanašajo na zadnje opazovanje) (13). |

—

OBS_STATUS (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o stanju opazovanja skupaj z vsakim izmenjanim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če NCB spremenijo vrednost tega atributa, se tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova oznaka statusa opazovanja ponovno pošljeta.

Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za te atribute za potrebe te statistike:

‚A’

=

normalna vrednost,

‚B’

=

prekinjena vrednost,

‚M’

=

podatki ne obstajajo (za podatke, ki se ne uporabljajo) (11),

‚L’

=

podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo (12),

‚E’

=

ocenjena vrednost,

‚P’

=

začasna vrednost (ta atribut se zlasti lahko uporablja pri prenosu podatkov, ki se nanašajo na zadnje opazovanje) (13).

| — | Če opazovanje določata dve lastnosti, se poroča pomembnejšo od obeh. Če je neko opazovanje, na primer, tako začasna vrednost kot tudi rezultat ocene, je dana prednost lastnosti ‚ocenjena vrednost’, torej se uporabi oznako ‚E’. |
| --- | --- |

—

Če opazovanje določata dve lastnosti, se poroča pomembnejšo od obeh. Če je neko opazovanje, na primer, tako začasna vrednost kot tudi rezultat ocene, je dana prednost lastnosti ‚ocenjena vrednost’, torej se uporabi oznako ‚E’.

Pogojni:

| — | OBS_CONF (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več opazovanj, lahko uporabi atribut OBSERVATION CONFIDENTIALITY. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije s posredovanjem podatkov. |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več opazovanj, lahko uporabi atribut OBSERVATION CONFIDENTIALITY. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije s posredovanjem podatkov.

| — | OBS_PRE_BREAK (nekodiran): Ta atribut vsebuje vrednost pred prekinitvijo, ki je tako kot opazovanje številsko polje. Podan je takrat, ko pride do prekinitve podatkov. |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (nekodiran): Ta atribut vsebuje vrednost pred prekinitvijo, ki je tako kot opazovanje številsko polje. Podan je takrat, ko pride do prekinitve podatkov.

| — | OBS_COM (nekodiran): Ta atribut se lahko uporablja za podajanje tekstovnih komentarjev na ravni opazovanja (npr. opis ocen ali predpostavk, uporabljenih pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (nekodiran): Ta atribut se lahko uporablja za podajanje tekstovnih komentarjev na ravni opazovanja (npr. opis ocen ali predpostavk, uporabljenih pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti).

Podatke o popravkih tokov se poroča, če so na voljo, za indikatorje št. 17, 19, 21, 24 in 26. Popravki tokov se nanašajo na prevrednotenja cene, odpise, delne odpise in prerazvrstitve.

Razdelek 3. Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti poročane podatke. Pri tem se uporabljajo naslednja splošna načela:

| — | med vsemi rednimi letnimi posredovanji podatkov se lahko, poleg podatkov, ki se nanašajo na zadnje leto, pošljejo tako ‚redni’ (t. j. popravki podatkov preteklega leta) kot tudi ‚zgodovinski’ popravki; |
| --- | --- |

—

med vsemi rednimi letnimi posredovanji podatkov se lahko, poleg podatkov, ki se nanašajo na zadnje leto, pošljejo tako ‚redni’ (t. j. popravki podatkov preteklega leta) kot tudi ‚zgodovinski’ popravki;

| — | izjemoma se lahko zgodovinski popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, sprejmejo tudi med letom; |
| --- | --- |

—

izjemoma se lahko zgodovinski popravki, ki bistveno izboljšajo kakovost podatkov, sprejmejo tudi med letom;

| — | v primeru znatnih popravkov morajo biti ECB podana pojasnila. |
| --- | --- |

—

v primeru znatnih popravkov morajo biti ECB podana pojasnila.

Dodatek 3

TABELA 1

Podatki o stanjih

Ključi za strukturne finančne indikatorje

| Indikatorji | 1. Domače območje | 2. Druge države EGP | 3. Zunaj EGP |
| --- | --- | --- | --- |
| KI | Zavarovalne družbe in pokojninski skladi | KI | KI |
| Skupaj | Zavarovalne družbe | Pokojninski skladi |
| Število zaposlenih v KI | S1 | |
| Število podružnic KI | S2 | | S3 | S4 |
| Število hčerinskih družb KI | | S5 | S6 |
| Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI (CR5) | S7 | |
| Delež petih največjih KI v celotni aktivi | S8 | |
| Celotna aktiva (8 14) | | S9* | S10 | S11 | |
| Celotna aktiva podružnic | | S12 | S13 |
| Celotna aktiva hčerinskih družb | | S14 | S15 |

Indikatorji

1. Domače območje

2. Druge države EGP

3. Zunaj EGP

KI

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi

KI

KI

Skupaj

Zavarovalne družbe

Pokojninski skladi

Število zaposlenih v KI

S1

Število podružnic KI

S2

S3

S4

Število hčerinskih družb KI

S5

S6

Herfindahlov indeks za celotno aktivo KI (CR5)

S7

Delež petih največjih KI v celotni aktivi

S8

Celotna aktiva (8 14)

S9*

S10

S11

Celotna aktiva podružnic

S12

S13

Celotna aktiva hčerinskih družb

S14

S15

TABELA 2

Podatki o popravkih

Ključi za strukturne finančne indikatorje

| Indikatorji | 1. Domače območje | 2. Druge države EGP | 3. Zunaj EGP |
| --- | --- | --- | --- |
| KI | Zavarovalne družbe in pokojninski skladi | KI | KI |
| Skupaj | Zavarovalne družbe | Pokojninski skladi |
| Prerazvrstitve in drugi popravki |
| Celotna aktiva | | S16 | S17 | S18 | |
| Celotna aktiva podružnic | | S19 | S20 |
| Celotna aktiva hčerinskih družb | | S21 | S22 |
| Drugi prevrednotovalni popravki |
| Celotna aktiva | | S23 | S24 | S25 | |
| Celotna aktiva podružnic | | S26 | S27 |
| Celotna aktiva hčerinskih družb | | S28 | S29 |
| Za države, ki še niso v monetarni uniji, in Grčijo pred 2001 se za ‚valuto denominacije’ uporablja koda N v zadnji dimenziji ključev namesto E. |

Indikatorji

1. Domače območje

2. Druge države EGP

3. Zunaj EGP

KI

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi

KI

KI

Skupaj

Zavarovalne družbe

Pokojninski skladi

Prerazvrstitve in drugi popravki

Celotna aktiva

S16

S17

S18

Celotna aktiva podružnic

S19

S20

Celotna aktiva hčerinskih družb

S21

S22

Drugi prevrednotovalni popravki

Celotna aktiva

S23

S24

S25

Celotna aktiva podružnic

S26

S27

Celotna aktiva hčerinskih družb

S28

S29

Za države, ki še niso v monetarni uniji, in Grčijo pred 2001 se za ‚valuto denominacije’ uporablja koda N v zadnji dimenziji ključev namesto E.

---

(1)  To spremenljivko zbira tudi Eurostat, a z dolgim zamikom. Eurostat uporablja naslednjo opredelitev lokalne enote: ‚Podjetje ali del podjetja (npr. delavnica, tovarna, skladišče, pisarna, rudnik ali depo), ki se nahaja na geografsko določenem prostoru. Na tem prostoru ali iz njega se izvajajo ekonomske aktivnosti, za katere – razen določenih izjem – dela ena ali več oseb (četudi s krajšim delovnim časom) za eno in isto podjetje.’ Glej Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Metodološki priročnik za statistiko kreditnih institucij), verzija 1.8, december 2001, str. 11 in 23. Priročnik je na zahtevo na voljo pri Eurostatu, vendar le v angleškem jeziku.

1

Podjetje ali del podjetja (npr. delavnica, tovarna, skladišče, pisarna, rudnik ali depo), ki se nahaja na geografsko določenem prostoru. Na tem prostoru ali iz njega se izvajajo ekonomske aktivnosti, za katere – razen določenih izjem – dela ena ali več oseb (četudi s krajšim delovnim časom) za eno in isto podjetje

Methodological manual for statistics on credit institutions

(2)  To spremenljivko zbira tudi Eurostat, ki uporablja naslednjo definicijo: ‚Število oseb, ki delajo, je opredeljeno kot skupno število oseb, ki delajo v opazovani enoti (vključno z lastniki, ki delajo, partnerji, ki redno delajo v enoti, in neplačanimi družinskimi člani), kakor tudi vse osebe, ki delajo izven enote in ki ji pripadajo in ki jih enota plačuje (npr. prodajni zastopniki, osebe, ki dobavljajo, skupine za popravila in vzdrževanje). Vključuje osebe, odsotne za kratko obdobje (npr. bolniško, plačani dopust ali posebni dopust), in tudi tiste, ki stavkajo, vendar ne tistih, ki so odsotni za nedoločeno obdobjes. Vključuje tudi delavce s krajšim delovnim časom, ki so tako obravnavani v skladu z zakoni zadevne države in ki so na plačilni listi, kakor tudi sezonske delavce, vajence in delavce na domu, ki so na plačilni listi. Število oseb, ki delajo, izključuje delovno silo, ki jo enoti posredujejo druga podjetja, osebe, ki opravljajo popravila in vzdrževalna dela v enot preiskovanjai v imenu drugih podjetij, kot tudi tiste, ki so na obveznem služenju vojaškega roka. Neplačani družinski člani so osebe, ki živijo z lastnikom enote in redno delajo za enoto, ne prejemajo pa fiksnega zneska za delo, ki ga opravijo. To je omejeno na osebe, ki niso vključene na plačilno listo druge enote, kot da je to njihova glavna zaposlitev. Opomba:Da bi se preverila primerljivost podatkov, je treba označiti, ali so prostovoljni delavci vključeni pod to točko ali ne.[Uredba Komisije (ES)št. 2700/98 o opredelitvah karakteristik strukturne statistike podjetij, Koda 16110]. Komentar: Razporeditev na ravni podjetja mora biti zagotovljena s pomočjo ključa razporeditve v primeru skupine podjetij (člane uprave je treba vključiti; agente, ki niso zaposleni, je treba izključiti). Število oseb, ki delajo, se meri kot letno povprečje.’ Glej Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Metodološki priročnik za statistiko kreditnih institucij), verzija 1.8, december 2001, str. 34.

2

Število oseb, ki delajo, je opredeljeno kot skupno število oseb, ki delajo v opazovani enoti (vključno z lastniki, ki delajo, partnerji, ki redno delajo v enoti, in neplačanimi družinskimi člani), kakor tudi vse osebe, ki delajo izven enote in ki ji pripadajo in ki jih enota plačuje (npr. prodajni zastopniki, osebe, ki dobavljajo, skupine za popravila in vzdrževanje). Vključuje osebe, odsotne za kratko obdobje (npr. bolniško, plačani dopust ali posebni dopust), in tudi tiste, ki stavkajo, vendar ne tistih, ki so odsotni za nedoločeno obdobjes. Vključuje tudi delavce s krajšim delovnim časom, ki so tako obravnavani v skladu z zakoni zadevne države in ki so na plačilni listi, kakor tudi sezonske delavce, vajence in delavce na domu, ki so na plačilni listi. Število oseb, ki delajo, izključuje delovno silo, ki jo enoti posredujejo druga podjetja, osebe, ki opravljajo popravila in vzdrževalna dela v enot preiskovanjai v imenu drugih podjetij, kot tudi tiste, ki so na obveznem služenju vojaškega roka. Neplačani družinski člani so osebe, ki živijo z lastnikom enote in redno delajo za enoto, ne prejemajo pa fiksnega zneska za delo, ki ga opravijo. To je omejeno na osebe, ki niso vključene na plačilno listo druge enote, kot da je to njihova glavna zaposlitev. Opomba:Da bi se preverila primerljivost podatkov, je treba označiti, ali so prostovoljni delavci vključeni pod to točko ali ne.[Uredba Komisije (ES)št. 2700/98 o opredelitvah karakteristik strukturne statistike podjetij, Koda 16110]. Komentar: Razporeditev na ravni podjetja mora biti zagotovljena s pomočjo ključa razporeditve v primeru skupine podjetij (člane uprave je treba vključiti; agente, ki niso zaposleni, je treba izključiti). Število oseb, ki delajo, se meri kot letno povprečje

Methodological manual for statistics on credit institutions

(3)  Vendar Uredba ECB/2001/13 dovoljuje eno izjemo, po kateri je dovoljeno poročati podatke o konsolidiranih bilancah stanja za skupine kreditnih institucij (npr. primer skupine Rabobank na Nizozemskem).

3

(4)  Za ta indikator je ustrezen sektor ESR 95 S. 125a. ‚ESR 95’ je Evropski sistem računov (European System of Accounts) 1995, vsebovan v Prilogi A k Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1).

4

(5)  UL L 228, 16.8.1973, str. 3. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

5

(6)  UL L 63, 13.3.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

6

(7)  Za ta indikator je ustrezen sektor ESR 95 S. 125b.

7

(8)  Atributi so statistični koncepti, ki dajejo dodatne kodirane (npr. enoto) ali nekodirane (npr. način pripravljanja) informacije o izmenjanih podatkih. ‚Obvezni’ se nanaša na tiste atribute, za katere vse strani poznajo vrednosti. ‚Pogojni’ se nanaša na atribute, ki so določeni le, če so znani instituciji, ki je obveznik za poročanje (npr. oznake domačih naborov), ali ko so relevantni (npr. pripravljanje, prekinitve). Vrednosti atributov se izmenjajo le, ko so določene prvič in ko se spremenijo. Samo status opazovanja je prisoten v vsaki izmenjavi, pridan k vsakemu opazovanju.

8

status opazovanja

(9)  Spremembe morajo biti sporočene pristojnemu poslovnemu področju ECB po faksu ali elektronski pošti

9

(10)  ECB se nanaša Generalni direktorat ECB za statistiko.

10

(11)  Ko se zaradi lokalne tržne prakse ali pravnega okvirja časovna vrsta (ali del le-te) ne uporablja (pojav, ki ga opisuje, ne obstaja), se sporoči manjkajočo vrednost (‚-’) z oznako statusa opazovanja ‚M’.

11

(12)  Ko se zaradi lokalnih statističnih pogojev določena časovna vrsta ne zbira bodisi na določen datum ali za celotno dolžino časovne vrste (ekonomski pojav, ki ga opisuje, obstaja, a se ne spremlja statistično), se sporoči manjkajočo vrednost (‚-’) z oznako statusa opazovanja ‚L’ za vsako obdobje.

12

(13)  Taka opazovanja dobijo dokončno vrednost (z oznako stanja ‚A’) pozneje. Nove, popravljene vrednosti nadomestijo predhodna začasna opazovanja.

13

(14)  Za države, ki še niso v monetarni uniji, in Grčijo pred 2001 se za ‚valuto denominacije’ uporablja koda N v zadnji dimenziji ključev namesto E.

14

---

PRILOGA III

„PRILOGA IX

POJASNJEVALNE POSTAVKE, KI JIH JE TREBA POROČATI

SHEMA POROČANJA

| 1. | Pojasnjevalne postavke, navedene v tej prilogi, spadajo v družino ključev postavk bilanc stanja (BSI), ki je opisana v Prilogi XIII. Podatke je treba poročati mesečno (postavke razdelkov I in II) ali četrtletno (postavke razdelka III) in v enakih rokih kot obvezne mesečne in četrtletne statistične podatke o bilancah stanja monetarnih finančnih institucij (MFI) skladno z Uredbo ECB/2003/13. |
| --- | --- |

1.

Pojasnjevalne postavke, navedene v tej prilogi, spadajo v družino ključev postavk bilanc stanja (BSI), ki je opisana v Prilogi XIII. Podatke je treba poročati mesečno (postavke razdelkov I in II) ali četrtletno (postavke razdelka III) in v enakih rokih kot obvezne mesečne in četrtletne statistične podatke o bilancah stanja monetarnih finančnih institucij (MFI) skladno z Uredbo ECB/2003/13.

I.   Pojasnjevalne postavke za izpeljavo in oceno denarnih agregatov in protipostavk

| 2. | Za potrebe pripravljanja denarnih agregatov in finančnih računov monetarne unije (MUFA) za euroobmočje poročajo nacionalne centralne banke (NCB) statistične informacije o dodatni razčlenitvi postavk ‚denar v obtoku’, ‚izdani dolžniški vrednostni papirji’ in ‚ostala aktiva/pasiva’. Te pojasnjevalne postavke visoke prioritete so označene s krepko obrobljenimi polji v tabelah A in B ter opredeljene v nadaljevanju. Ostale pojasnjevalne postavke so potrebne za podrobnejšo analizo statističnih podatkov bilanc stanja MFI. |
| --- | --- |

2.

Za potrebe pripravljanja denarnih agregatov in finančnih računov monetarne unije (MUFA) za euroobmočje poročajo nacionalne centralne banke (NCB) statistične informacije o dodatni razčlenitvi postavk ‚denar v obtoku’, ‚izdani dolžniški vrednostni papirji’ in ‚ostala aktiva/pasiva’. Te pojasnjevalne postavke visoke prioritete so označene s krepko obrobljenimi polji v tabelah A in B ter opredeljene v nadaljevanju. Ostale pojasnjevalne postavke so potrebne za podrobnejšo analizo statističnih podatkov bilanc stanja MFI.

3.   Denar v obtoku, od tega eurobankovci, bankovci, denominirani v nacionalni valuti, kovanci, kovanci, denominirani v eurih, in kovanci, denominirani v nacionalni valuti (M1 do M5)

| — | Eurobankovci (M1) so izdani eurobankovci, kot so vključeni v postavko ‚denar v obtoku’. |
| --- | --- |

—

Eurobankovci (M1) so izdani eurobankovci, kot so vključeni v postavko ‚denar v obtoku’.

| — | Bankovci, denominirani v nacionalni valuti (M2), so bankovci, denominirani v prejšnjih valutah, ki so jih NCB izdale pred 1. januarjem 2002 in jih NCB še niso pridobile nazaj. O tej postavki se poroča od januarja 2002, vsaj med letom 2002. |
| --- | --- |

—

Bankovci, denominirani v nacionalni valuti (M2), so bankovci, denominirani v prejšnjih valutah, ki so jih NCB izdale pred 1. januarjem 2002 in jih NCB še niso pridobile nazaj. O tej postavki se poroča od januarja 2002, vsaj med letom 2002.

| — | Kovanci (M3) se nanašajo na znesek kovancev v eurih, ki so jih izdale nacionalne oblasti (NCB/centralne države) in o katerih se poroča znotraj postavke ‚denar v obtoku’ v bilanci stanja NCB. |
| --- | --- |

—

Kovanci (M3) se nanašajo na znesek kovancev v eurih, ki so jih izdale nacionalne oblasti (NCB/centralne države) in o katerih se poroča znotraj postavke ‚denar v obtoku’ v bilanci stanja NCB.

| — | Kovanci, denominirani v eurih (M4), so kovanci, denominirani v eurih, ki so jih izdale nacionalne oblasti (NCB/centralne države). |
| --- | --- |

—

Kovanci, denominirani v eurih (M4), so kovanci, denominirani v eurih, ki so jih izdale nacionalne oblasti (NCB/centralne države).

| — | Kovanci, denominirani v nacionalnih valutah (M5), so kovanci, denominirani v prejšnjih valutah, ki so jih nacionalne oblasti (NCB/centralne države) izdale pred 1. januarjem 2002 in jih NCB še niso pridobile nazaj. |
| --- | --- |

—

Kovanci, denominirani v nacionalnih valutah (M5), so kovanci, denominirani v prejšnjih valutah, ki so jih nacionalne oblasti (NCB/centralne države) izdale pred 1. januarjem 2002 in jih NCB še niso pridobile nazaj.

4.   Imetniki tržnih vrednostnih papirjev, ki jih je izdala Evropska centralna banka (ECB)/NCB (M6 do M8)

Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajajo ECB/NCB, razčlenjeni glede na rezidenčnost imetnikov po naslednji razdelitvi na tri dele: domači/druge sodelujoče države članice/ostali svet.

5.   Obračunane obveznosti na vloge (M9, M38)

Obresti na vloge se beležijo, ko se obračunajo (torej po obračunskem načelu), in ne šele takrat, ko so dejansko plačane (torej po načelu zajemanja v trenutku plačila).

6.   Obračunane terjatve na posojila (M38, M42)

Obresti na posojila se beležijo, ko se obračunajo (torej po obračunskem načelu), in ne šele takrat, ko so dejansko prejete (torej po načelu zajemanja v trenutku plačila).

TABELA A

Podatki ECB/NCB (stanja) (1)

| | Domači | Druge sodelujoče države članice | Ostali svet | Nerazporejeno |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PASIVA |
| 8   Denar v obtoku |
| Od tega bankovci | |
| – | Eurobankovci |

Domači

Druge sodelujoče države članice

Ostali svet

Nerazporejeno

PASIVA

8   Denar v obtoku

Od tega bankovci

–

M1

| – | Bankovci v nacionalni valuti |
| --- | --- |

–

M2

Od tega kovanci

M3

| – | Kovanci, denominirani v eurih
   (2) |
| --- | --- |

–

M4

| – | Kovanci, denominirani v nacionalnih valutah
   (3) |
| --- | --- |

–

M5

11   Izdani dolžniški vrednostni papirji

Do 1 leta

M6

M7

M8

14   Ostala pasiva

Od tega obračunane obveznosti na vloge

M9

Od tega tranzitne postavke

M10

Od tega pasivne časovne razmejitve

M11

Od tega izvedeni finančni instrumenti

M12

Od tega obveznosti znotraj Eurosistema, povezane z alokacijo eurobankovcev

M13

AKTIVA

7   Ostala aktiva

Od tega obračunane terjatve na posojila

M14

Od tega tranzitne postavke

M15

Od tega aktivne časovne razmejitve

M16

Od tega izvedeni finančni instrumenti

M17

Od tega terjatve znotraj Eurosistema, povezane z alokacijo eurobankovcev

M18

Krepko obrobljena polja označujejo postavke visoke prioritete.

TABELA B

Podatki drugih MFI (stanja) (4)

| | Domači | Druge sodelujoče države članice | Ostali svet | Nerazporejeno |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PASIVA |
| 11   Izdani dolžniški vrednostni papirji |
| Do 1 leta | M19 | M20 | M21 | |
| Euro | M22↑ | M23↑ | M24↑ | |
| Tuje valute | M25↑ | M26↑ | M27↑ | |
| Nad 1 in do 2 leti | M28 | M29 | M30 | |
| Euro | M31↑ | M32↑ | M33↑ | |
| Tuje valute | M34↑ | M35↑ | M36↑ | |
| 13   Kapital in rezerve |
| Od tega rezervacije | | M37 |
| 14   Ostala pasiva |
| Od tega obračunane obveznosti na vloge | | M38 |
| Od tega tranzitne postavke | | M39 |
| Od tega pasivne časovne razmejitve | | M40 |
| Od tega izvedeni finančni instrumenti | | M41 |
| AKTIVA |
| 7   Ostala aktiva |
| Od tega obračunane terjatve na posojila | | M42 |
| Od tega tranzitne postavke | | M43 |
| Od tega aktivne časovne razmejitve | | M44 |
| Od tega izvedeni finančni instrumenti | | M45 |
| Krepko obrobljena polja označujejo postavke visoke prioritete.
  Po dogovoru med ECB in NCB krepko označenih polj s puščico (↑) morda ni treba poročati, če ECB lahko najde nadomestne vire za te podatke. |

Domači

Druge sodelujoče države članice

Ostali svet

Nerazporejeno

PASIVA

11   Izdani dolžniški vrednostni papirji

Do 1 leta

M19

M20

M21

Euro

M22↑

M23↑

M24↑

Tuje valute

M25↑

M26↑

M27↑

Nad 1 in do 2 leti

M28

M29

M30

Euro

M31↑

M32↑

M33↑

Tuje valute

M34↑

M35↑

M36↑

13   Kapital in rezerve

Od tega rezervacije

M37

14   Ostala pasiva

Od tega obračunane obveznosti na vloge

M38

Od tega tranzitne postavke

M39

Od tega pasivne časovne razmejitve

M40

Od tega izvedeni finančni instrumenti

M41

AKTIVA

7   Ostala aktiva

Od tega obračunane terjatve na posojila

M42

Od tega tranzitne postavke

M43

Od tega aktivne časovne razmejitve

M44

Od tega izvedeni finančni instrumenti

M45

Krepko obrobljena polja označujejo postavke visoke prioritete.

Po dogovoru med ECB in NCB krepko označenih polj s puščico (↑) morda ni treba poročati, če ECB lahko najde nadomestne vire za te podatke.

7.   Ostala aktiva/pasiva, od tega obveznosti (postavka M13)/ terjatve (postavka M18) znotraj Eurosistema, povezane z alokacijo eurobankovcev

Neto pozicije nasproti Eurosistemu so nastale z 1) distribucijo eurobankovcev, ki jih izdaja ECB (8 % celotnih izdaj); in 2) uporabo mehanizma deleža v kapitalu. Alokacija neto dolžniške ali upniške pozicije posameznih NCB in ECB na pasivno ali aktivno stran bilance se izvede skladno s predznakom, t. j. pozitivne neto pozicije nasproti Eurosistemu se bodo poročale na aktivni strani, negativne neto pozicije pa na pasivni strani.

8.   Imetniki tržnih vrednostnih papirjev, ki jih izdajajo druge MFI, z razčlenitvijo po zapadlosti (postavke M19 do M21 in M28 do M30) in nadalje po valuti (postavke M22 do M27 in M31 do M36)

Dolžniški vrednostni papirji in vrednostni papirji denarnega trga, ki jih izdajajo MFI, ki so razčlenjeni glede na rezidenčnost imetnikov po naslednji razdelitvi na tri dele: domači/druge sodelujoče države članice/ostali svet. Podatki o dolžniških vrednostnih papirjih in papirjih denarnega trga se posredujejo razčlenjeni po zapadlosti (do enega leta, nad eno in do dveh let) in nadalje podrobno po valuti (euro, tuje valute).

II.   Pojasnjevalne postavke za izpeljavo informacij o uteževanju za statistiko obrestnih mer MFI

| 9. | Za redno izdelavo statistike obrestnih mer MFI (v nadaljevanju: ‚OMM’) (5) so za agregiranje nacionalne statistike OMM v statistične podatke o OMM za euroobmočje potrebne informacije o uteževanju. Da bi se zmanjšalo breme poročanja NCB, je bila sprejeta odločitev, da se kot primarni vir za izpeljavo uteži za statistiko OMM za obstoječe posle kot tudi za statistiko OMM za izbrane nove posle uporabljajo statistične informacije, ki jih NCB že poročajo v okviru statistike BSI. |
| --- | --- |

9.

Za redno izdelavo statistike obrestnih mer MFI (v nadaljevanju: ‚OMM’) (5) so za agregiranje nacionalne statistike OMM v statistične podatke o OMM za euroobmočje potrebne informacije o uteževanju. Da bi se zmanjšalo breme poročanja NCB, je bila sprejeta odločitev, da se kot primarni vir za izpeljavo uteži za statistiko OMM za obstoječe posle kot tudi za statistiko OMM za izbrane nove posle uporabljajo statistične informacije, ki jih NCB že poročajo v okviru statistike BSI.

| 10. | Na podlagi razpoložljivosti podatkov v skladu z Uredbo ECB/2001/13 se informacije o uteževanju za relevantne kategorije vlog, ki se nanašajo na nove posle in obstoječe posle, lahko z lahkoto pripravijo iz statističnih podatkov bilanc stanja MFI. Vendar pa obvezni podatki BSI ne omogočajo natančne preslikave za kategorije posojilnih instrumentov v polju obstoječi posli. (6) |
| --- | --- |

10.

Na podlagi razpoložljivosti podatkov v skladu z Uredbo ECB/2001/13 se informacije o uteževanju za relevantne kategorije vlog, ki se nanašajo na nove posle in obstoječe posle, lahko z lahkoto pripravijo iz statističnih podatkov bilanc stanja MFI. Vendar pa obvezni podatki BSI ne omogočajo natančne preslikave za kategorije posojilnih instrumentov v polju obstoječi posli. (6)

| 11. | Za te kategorije posojilnih instrumentov (obvezni) podatki BSI pokrivajo vse valute transakcij, medtem ko statistika OMM upošteva le posojila, denominirana v eurih. Podatki BSI, ki se nanašajo na euro kot valuto transakcije skladno z Uredbo ECB/2001/13, so na voljo z zahtevano razčlenitvijo po sektorjih, vendar ne z razlikovanjem po zapadlosti (znotraj sektorja gospodinjstev) ali vrsti posojila. |
| --- | --- |

11.

Za te kategorije posojilnih instrumentov (obvezni) podatki BSI pokrivajo vse valute transakcij, medtem ko statistika OMM upošteva le posojila, denominirana v eurih. Podatki BSI, ki se nanašajo na euro kot valuto transakcije skladno z Uredbo ECB/2001/13, so na voljo z zahtevano razčlenitvijo po sektorjih, vendar ne z razlikovanjem po zapadlosti (znotraj sektorja gospodinjstev) ali vrsti posojila.

| 12. | Za te kategorije posojil zato uteževanje temelji na podatkih BSI, ki se nanašajo na posojila v vseh valutah. Vendar so ti podatki popravljeni za delež transakcij v eurih znotraj transakcij v vseh valutah. |
| --- | --- |

12.

Za te kategorije posojil zato uteževanje temelji na podatkih BSI, ki se nanašajo na posojila v vseh valutah. Vendar so ti podatki popravljeni za delež transakcij v eurih znotraj transakcij v vseh valutah.

| 13. | Po bilateralnih stikih je vrsta NCB (doslej: Belgija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Avstrija, Portugalska, Finska in Nizozemska za posojila nefinančnim družbam) sposobna zagotavljati zahtevano razčlenitev za posojila, denominirana v eurih. V ta namen so predvidene naslednje pojasnjevalne postavke: |
| --- | --- |

13.

Po bilateralnih stikih je vrsta NCB (doslej: Belgija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Avstrija, Portugalska, Finska in Nizozemska za posojila nefinančnim družbam) sposobna zagotavljati zahtevano razčlenitev za posojila, denominirana v eurih. V ta namen so predvidene naslednje pojasnjevalne postavke:

TABELA C

Podatki drugih MFI (stanja)

| Posojila, denominirana v eurih, ki jih druge MFI odobravajo podkategorijam ‚drugi domači sektorji’ |
| --- |
| AKTIVA | Nefinančne družbe (S.11) | Gospodinjstva itd. (S.14 + S.15) |
| Potrošniška posojila | Posojila za nakup nepremičnin | Drugo (ostanek) |
| A.   Domači |
| Posojila | |
| Od tega euro | |
| Do 1 leta | M46 | M47 | M48 | M49 |
| Nad 1 in do 5 let | M50 | M51 | M52 | M53 |
| Nad 5 let | M54 | M55 | M56 | M57 |
| B.   Druge sodelujoče države članice |
| Posojila | |
| Od tega euro | |
| Do 1 leta | M58 | M59 | M60 | M61 |
| Nad 1 in do 5 let | M62 | M63 | M64 | M65 |
| Nad 5 let | M66 | M67 | M68 | M69 |

Posojila, denominirana v eurih, ki jih druge MFI odobravajo podkategorijam ‚drugi domači sektorji’

AKTIVA

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva itd. (S.14 + S.15)

Potrošniška posojila

Posojila za nakup nepremičnin

Drugo (ostanek)

A.   Domači

Posojila

Od tega euro

Do 1 leta

M46

M47

M48

M49

Nad 1 in do 5 let

M50

M51

M52

M53

Nad 5 let

M54

M55

M56

M57

B.   Druge sodelujoče države članice

Posojila

Od tega euro

Do 1 leta

M58

M59

M60

M61

Nad 1 in do 5 let

M62

M63

M64

M65

Nad 5 let

M66

M67

M68

M69

III.   Pojasnjevalne postavke za pripravljanje MUFA

| 14. | Za redno četrtletno pripravo MUFA so potrebne pojasnjevalne postavke denarne in bančne statistike (DBS). S podatki, ki se posredujejo v skladu z obstoječimi zahtevami za poročanje DBS, je treba posredovati dodatne razčlenitve po instrumentih in rezidenčnosti za potrebe finančnih računov. |
| --- | --- |

14.

Za redno četrtletno pripravo MUFA so potrebne pojasnjevalne postavke denarne in bančne statistike (DBS). S podatki, ki se posredujejo v skladu z obstoječimi zahtevami za poročanje DBS, je treba posredovati dodatne razčlenitve po instrumentih in rezidenčnosti za potrebe finančnih računov.

| 15. | Za potrebe finančnih računov so potrebni podatki o stanjih in transakcijah. Za vključitev zahtev finančnih računov v okvir DBS so potrebni popravki tokov, t. j. prerazvrstitve, prevrednotenja in popravki zaradi deviznega tečaja, ki se nanašajo na dodatne podatke finančnih računov. |
| --- | --- |

15.

Za potrebe finančnih računov so potrebni podatki o stanjih in transakcijah. Za vključitev zahtev finančnih računov v okvir DBS so potrebni popravki tokov, t. j. prerazvrstitve, prevrednotenja in popravki zaradi deviznega tečaja, ki se nanašajo na dodatne podatke finančnih računov.

| 16. | Glede pravil vrednotenja je treba dodatne podatke, se jih zahteva ta razdelek, poročati v skladu z istimi pravili vrednotenja in računovodskimi pravili kot za podatke v skladu z Uredbo ECB/2001/13. Končno, izdelane so bile nove identifikacijske kode v okviru DBS in ustrezna pravila poročanja (npr. glede pravočasnosti) in v zvezi z drugimi obstoječimi podatki so opredeljene kontrole. V ta namen so predvidene naslednje pojasnjevalne postavke: |
| --- | --- |

16.

Glede pravil vrednotenja je treba dodatne podatke, se jih zahteva ta razdelek, poročati v skladu z istimi pravili vrednotenja in računovodskimi pravili kot za podatke v skladu z Uredbo ECB/2001/13. Končno, izdelane so bile nove identifikacijske kode v okviru DBS in ustrezna pravila poročanja (npr. glede pravočasnosti) in v zvezi z drugimi obstoječimi podatki so opredeljene kontrole. V ta namen so predvidene naslednje pojasnjevalne postavke:

TABELA D

Četrtletni podatki: Podatki NCB/ECB/drugih MFI (stanja)

| | Domači | Druge sodelujoče države članice | Ostali svet | Nerazporejeno |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | Od tega:
  centralna država | Skupaj | Od tega:
  centralna država |
| 14   Ostala pasiva |
| Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervah pokojninskih skladov | | M70 |
| AKTIVA |
| 3   Vrednostni papirji razen delnic |
| Do 1 leta | | M71 | | M72 | M73 | |
| Od tega: euro | | M74 | | M75 | M76 | |
| Nad 1 leto | | M77 | | M78 | M79 | |
| Od tega: euro | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5   Delnice in drug lastniški kapital |
| Kotirajoče delnice | M83 | | M84 | | M85 | |
| Delnice investicijskih skladov (ne SDT) | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7   Ostala aktiva |
| Prenosne premije in škodne rezervacije | | M89 |

Domači

Druge sodelujoče države članice

Ostali svet

Nerazporejeno

Skupaj

Od tega:

centralna država

Skupaj

Od tega:

centralna država

14   Ostala pasiva

Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervah pokojninskih skladov

M70

AKTIVA

3   Vrednostni papirji razen delnic

Do 1 leta

M71

M72

M73

Od tega: euro

M74

M75

M76

Nad 1 leto

M77

M78

M79

Od tega: euro

M80

M81

M82

5   Delnice in drug lastniški kapital

Kotirajoče delnice

M83

M84

M85

Delnice investicijskih skladov (ne SDT)

M86

M87

M88

7   Ostala aktiva

Prenosne premije in škodne rezervacije

M89

17.   Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervah pokojninskih skladov (M70)

Obveznosti MFI do gospodinjstev v obliki tehničnih rezervacij, oblikovanih za zagotavljanje pokojnin za zaposlene. To se navadno nanaša na pokojninske sklade zaposlenih, ki niso eksternalizirani neodvisni ustanovi.

18.   Vrednostni papirji razen delnic

Zahtevata se razčlenitvi glede na sektor in zapadlost, ki ju Uredba ECB/2001/13 ne vsebuje. To vključuje imetja vrednostnih papirjev razen delnic z zapadlostjo do enega leta, ki jih izdajo centralna država (Domači M71, M72, druge sodelujoče države članice M74, M75) in ostali svet (M73, M76), ter vrednostnih papirjev razen delnic z zapadlostjo nad enim letom, ki jih izdajo centralna država (Domači M77, M80, druge sodelujoče države članice M78, M81) in ostali svet (M79, M82).

19.   Delnice in drug lastniški kapital

Ločene informacije, razčlenjene glede na rezidenčnost, glede kotirajočih delnic in delnic investicijskih skladov razen delnic skladov denarnega trga. Kotirajoče delnice (M83-M85) so delnice, katerih tečaji kotirajo na priznani borzi ali drugi obliki sekundarnega trga. Delnice investicijskih skladov (M86-M88), ki se imenujejo tudi delnice vzajemnih skladov, so delnice, izdane v okviru organiziranega finančnega aranžmaja, ki združuje sredstva investitorjev za namen pridobitve finančnih ali nefinančnih sredstev, razen tistih, ki so vključeni v sektor MFI.

20.   Prenosne premije in škodne rezervacije (M89)

Ta postavka predstavlja tisti del bruto premij, ki jih plačajo MFI, ki se prenese v naslednje obračunsko obdobje, povečan za terjatve MFI, ki še niso poravnane.“

---

(1)  Po bilateralnem dogovoru med ECB in NCB se lahko posredujejo podatki o tokovih.

1

(2)  Poroča se, če je podatek na voljo.

2

(3)  Poroča se, če je podatek na voljo.

3

Krepko obrobljena polja označujejo postavke visoke prioritete.

(4)  Po bilateralnem dogovoru med ECB in NCB se lahko posredujejo podatki o tokovih.

4

Krepko obrobljena polja označujejo postavke visoke prioritete.

Po dogovoru med ECB in NCB krepko označenih polj s puščico (↑) morda ni treba poročati, če ECB lahko najde nadomestne vire za te podatke.

(5)  V skladu z Uredbo ECB/2001/18.

5

(6)  Glej Uredbo ECB/2001/18, Priloga II, Dodatek 1: kazalniki 6-14.

6

---

PRILOGA IV

„PRILOGA XIII

STANDARDI POROČANJA ZA ELEKTRONSKO IZMENJAVO STATISTIČNIH PODATKOV

STATISTIKA POSTAVK BILANC STANJA ECB

IDENTIFIKATOR DRUŽINE KLJUČEV: ECB_BSI1

Statistika bilanc stanja MFI za potrebe izdelave konsolidirane bilance stanja

1.   Družina ključev ECB_BSI1 in ustrezni šifranti

Družina ključev za postavke bilanc stanja (BSI) se nanaša na harmonizirane statistične podatke bilanc stanja euroobmočja, ki jih poroča sektor monetarnih finančnih institucij (MFI) Evropski centralni banki (ECB). Podatke posameznih MFI (razen nacionalnih centralnih bank (NCB)) o BSI zbira in agregira na nacionalni ravni NCB. NCB in ECB tudi izračunavajo lastne statistike BSI. NCB poročajo ECB statistične podatke BSI NCB/ECB in podatke drugih MFI (v nadaljevanju: ‚DMFI’) ločeno po bruto načelu, ECB pa nato najprej izdela agregatne bilance stanja sektorja MFI po posameznih državah in nato konsolidirano bilanco stanja sektorja MFI v euroobmočju (1) ter ustrezne denarne agregate euroobmočja (2).

ECB uporablja konsolidirane mesečne podatke o bilanci stanja sektorja MFI pri pripravi denarnih agregatov euroobmočja in njihovih protipostavk. Nadaljnje razčlenitve ključnih BSI se poročajo četrtletno kot dodatna informacija v pomoč pri denarni analizi.

Dimenzije in atributi, ki so določeni za družino ključev BSI, so podrobno opisani v nadaljevanju.

Za potrebe statistike BSI, je določenih 11 dimenzij, ki so nujno potrebne za opredelitev časovne vrste (3):

TABELA 1

Družina ključev BSI (ECB_BSI1): Dimenzije podatkovnih vrst

| Položaj v ključu: | Koncept (okrajšava) | Ime koncepta | Format vrednosti | Šifrant (okrajšava) | Ime šifranta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dimenzije |
| 1 | FREQ | Frekvenca | AN1 | CL_FREQ | Šifrant za frekvence (BIS, ECB) |
| 2 | REF_AREA | Referenčno območje | AN2 | CL_AREA_EE | Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB) |
| 3 | ADJUSTMENT | Kazalec popravka | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Šifrant kazalcev popravka (BIS, ECB) |
| 4 | BS_REP_SECTOR | Razčlenitev bilance stanja glede na referenčni sektor | AN1 | CL_BS_REP_SECTOR | Šifrant razčlenitve bilance stanja glede na referenčni sektor (ECB) |
| 5 | BS_ITEM | Postavka bilance stanja | AN3 | CL_BS_ITEM | Šifrant postavk bilanc stanja (ECB) |
| 6 | MATURITY_ORIG | Prvotna zapadlost | AN1 | CL_MATURITY_ORIG | Šifrant prvotne zapadlosti (ECB) |
| 7 | DATA_TYPE | Vrsta podatka | AN1 | CL_DATA_TYPE | Denarna in bančna vrsta podatkov, tokov in pozicij (ECB, BIS) |
| 8 | COUNT_AREA | Območje nasprotne stranke | AN2 | CL_AREA_EE | Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB) |
| 9 | BS_COUNT_SECTOR | Sektor nasprotne stranke bilance stanja | AN4 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Šifrant sektorja nasprotne stranke bilance stanja (ECB, BIS) |
| 10 | CURRENCY_TRANS | Valuta transakcije | AN3 | CL_CURRENCY | Šifrant za valute (ECB, BIS, Eurostat BoP) |
| 11 | BS_SUFFIX | Pripona bilance stanja | AN..3 | CL_BS_SUFFIX | Šifrant za denominacijo podatkov ali posebnega preračuna (ECB) |

Položaj v ključu:

Koncept (okrajšava)

Ime koncepta

Format vrednosti

Šifrant (okrajšava)

Ime šifranta

Dimenzije

1

FREQ

Frekvenca

AN1

CL_FREQ

Šifrant za frekvence (BIS, ECB)

2

REF_AREA

Referenčno območje

AN2

CL_AREA_EE

Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB)

3

ADJUSTMENT

Kazalec popravka

AN1

CL_ADJUSTMENT

Šifrant kazalcev popravka (BIS, ECB)

4

BS_REP_SECTOR

Razčlenitev bilance stanja glede na referenčni sektor

AN1

CL_BS_REP_SECTOR

Šifrant razčlenitve bilance stanja glede na referenčni sektor (ECB)

5

BS_ITEM

Postavka bilance stanja

AN3

CL_BS_ITEM

Šifrant postavk bilanc stanja (ECB)

6

MATURITY_ORIG

Prvotna zapadlost

AN1

CL_MATURITY_ORIG

Šifrant prvotne zapadlosti (ECB)

7

DATA_TYPE

Vrsta podatka

AN1

CL_DATA_TYPE

Denarna in bančna vrsta podatkov, tokov in pozicij (ECB, BIS)

8

COUNT_AREA

Območje nasprotne stranke

AN2

CL_AREA_EE

Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB)

9

BS_COUNT_SECTOR

Sektor nasprotne stranke bilance stanja

AN4

CL_BS_COUNT_SECTOR

Šifrant sektorja nasprotne stranke bilance stanja (ECB, BIS)

10

CURRENCY_TRANS

Valuta transakcije

AN3

CL_CURRENCY

Šifrant za valute (ECB, BIS, Eurostat BoP)

11

BS_SUFFIX

Pripona bilance stanja

AN..3

CL_BS_SUFFIX

Šifrant za denominacijo podatkov ali posebnega preračuna (ECB)

Te dimenzije predstavljajo statistične koncepte, ki svoje vrednosti črpajo iz šifrantov. V nekaterih redkih primerih opis kodnih vrednosti v šifrantih ne ustreza natančno dogovorjenemu besedilu Uredbe ECB/2001/13. Temu je primer, ko je šifrant, ali podmnožica njegovih vrednosti, mednarodno dogovorjen šifrant, ki že obstaja (npr. rezidenčnost nasprotne stranke).

Ista družina ključev omogoča predstavitev dodatnih nizov podatkov, ki so potrebni za pripravo denarnih agregatov euroobmočja: imetja in (bližnji substituti) depozitnih obveznosti centralne države, ki so predstavljeni v Prilogi VII.

2.   Dimenzije

V nadaljevanju je podan opis dimenzij družine ključev BSI, ki so navedeni v enakem zaporedju kot v ključih podatkovnih vrst. Podane so tudi informacije o dolžini (format vrednosti, ki kaže število porabljenih znakov) za vsako dimenzijo ter referenčni šifrant (ki je označen z velikimi črkami kot CL_****). Na primer, v skladu s tabelo 1 črpa dimenzija REF_AREA (referenčno območje) svoje vrednosti iz šifranta CL_AREA_EE.

2.1   Dimenzija št. 1: Frekvenca (FREQ; dolžina: en znak)

Dimenzija označuje frekvenco poročanja za poročani podatek. Uporabljen šifrant pri tem je CL_FREQ. Kodne vrednosti, ki se uporabljajo pri družini ključev BSI, so ‚M’ za mesečne podatke in ‚Q’ za četrtletne podatke in predstavljajo podmnožico vseh vrednosti, vsebovanih na navedenem šifrantu.

2.2   Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja rezidenčno državo institucij, ki so obvezniki za poročanje (MFI). Uporabljen šifrant je CL_AREA_EE, ki vsebuje standarden šifrant držav ISO in nekatere dodatne kodne vrednosti, ki so opisane v razdelku 2.8 (dimenzija št. 8: Območje nasprotne stranke). Za opredelitev referenčnega območja v družini ključev BSI se uporablja le podmnožica vrednosti iz šifranta.

2.3   Dimenzija št. 3: Kazalec popravka (ADJUSTMENT; dolžina: en znak)

Dimenzija kaže, ali je bila uporabljena sezonska prilagoditev in/ali prilagoditev na število delovnih dni. Ustrezen šifrant je CL_ADJUSTMENT. Kodni vrednosti, ki se trenutno uporabljata v družini ključev BSI, sta ‚N’, če ni bila uporabljena niti sezonska prilagoditev niti prilagoditev na število delovnih dni, in ‚Y’, če je podatek sezonsko prilagojen ali prilagojen na število delovnih dni.

2.4   Dimenzija št. 4: Razčlenitev bilance stanja glede na referenčni sektor (BS_REP_SECTOR; dolžina: en znak)

Dimenzija označuje sektor obveznikov za poročanje in je povezana s šifrantom CL_BS_REP_SECTOR. V tem šifrantu so MFI razdeljene na NCB/ECB (‚N’) in DMFI (kreditne institucije, skladi denarnega trga in druge institucije) (‚A’) glede ločenih bilanc stanja, ki jih ECB konsolidira.

Glede na zahtevane podatke o depozitnih obveznostih in imetjih centralne države se za centralno državo uporablja kodna vrednost ‚G’.

Za potrebe izračunavanja in objavljanja podatkov o denarnih agregatih euroobmočja s strani ECB so v ta šifrant vključene tudi druge kodne vrednosti.

2.5   Dimenzija št. 5: Postavka bilance stanja (BS_ITEM; dolžina: trije znaki)

Dimenzija predstavlja BSI za bilanco stanja MFI, kot jo opredeljuje Uredba ECB/2001/13, in črpa svoje vrednosti iz šifranta CL_BS_ITEM. Ta dimenzija je osrednja dimenzija družine ključev BSI. Kodne vrednosti za aktivne in pasivne postavke so označene s predpono ‚A’ in ‚L’, tudi v tem primeru pa so vse organizirane in kodirane tako, da, kjer je to le mogoče, sledijo hierarhičnemu razmerju med postavkami. Dodatne BSI, ki so specifične za NCB (in ECB), so označene s črko ‚C’, ki sledi predponi ‚A’ za aktivne in ‚L’ za pasivne postavke.

2.6   Dimenzija št. 6: Prvotna zapadlost (MATURITY_ORIG; dolžina: en znak)

Ta dimenzija predstavlja prvotno zapadlost za BSI v bilanci stanja MFI in je povezana s šifrantom CL_MATURITY_ORIG.

2.7   Dimenzija št. 7: Vrsta podatka (DATA_TYPE; dolžina: en znak)

Dimenzija je opisana v šifrantu CL_DATA_TYPE in označuje vrsto podatka, ki se poroča: neporavnani zneski ob koncu obdobja (stanje) (‚1’), prerazvrstitve in drugi popravki (‚5’), spremembe deviznega tečaja (‚6’) (4) ter drugi popravki (‚7’) (druga prevrednotenja in odpisi/delni odpisi posojil). Da bi se omogočila izpeljava tokov iz stanj in ustreznih popravkov ter za izračun indeksa hipotetičnih stanj, ki se uporablja za izpeljavo letnih stopenj rasti, so opredeljene še druge kodne vrednosti. Te dodatne kodne vrednosti ECB uporablja pri objavljanju agregatov euroobmočja.

2.8   Dimenzija št. 8: Območje nasprotne stranke (COUNT_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja rezidenčno območje nasprotne stranke BSI MFI. Za ta koncept se uporablja šifrant CL_AREA_EE, ki vsebuje standarden šifrant držav ISO in dodatne kodne vrednosti, ki se uporabljajo posebej za euroobmočje (npr. U6 – ‚domač’ – se uporablja, ko je območje nasprotne stranke ista država kot država MFI, ki je obveznik za poročanje). Za potrebe statistike BSI se uporablja le podmnožica kodnih vrednosti: vrednosti držav članic Evropske unije (EU) in nekatere dodatne oznake območij.

2.9   Dimenzija št. 9: Sektor nasprotne stranke bilance stanja (BS_COUNT_SECTOR; dolžina: štirje znaki)

Dimenzija predstavlja razčlenitev nasprotnih strank BSI glede na sektor in je povezana s šifrantom CL_BS_COUNT_SECT. Ta šifrant je vzet strogo iz zahteve po sektorski razčlenitvi za BSI, ki jo je najprej določila Uredba ECB/1998/16 z dne 1. decembra 1998 o konsolidirani bilanci stanja v sektorju monetarnih finančnih institucij in nato Uredba ECB/2001/13. Vrednosti so organizirane in kodirane glede na hierarhično strukturo sektorjev z namenom služenja uporabniku ter zagotovitve orodja za preprosto delo s podatki.

V tabelah 2 in 4 Priloge I k Uredbi ECB/2001/13 razdelitev na ‚banke/ne-banke’, ko se ta uporabi za nasprotne stranke, rezidenčne v nesodelujočih državah članicah, ustreza razčlenitvi na ‚MFI/ne-MFI’, kot jo določa omenjena uredba. V tabeli 3 se namesto tega uporablja razdelitev na ‚MFI/ne-MFI’ pri razvrščanju nasprotnih strank, rezidenčnih v nesodelujočih državah članicah EU.

2.10   Dimenzija št. 10: Valuta transakcije (CURRENCY_TRANS; dolžina: trije znaki)

Dimenzija označuje valuto, v kateri so denominirane BSI MFI in je povezana s šifrantom CL_CURRENCY. Za potrebe BSI MFI se uporablja podmnožica kodnih vrednosti.

2.11   Dimenzija št. 11: Valuta denominacije podatkov (BS_SUFFIX; dolžina: do treh znakov)

Dimenzija označuje, ali so poročani podatki izraženi v nacionalni ali skupni valuti (euro). Zavzame lahko dve vrednosti (‚N’, nacionalna in ‚E’, euro), ki sta predstavljeni v šifrantu CL_BS_SUFFIX. Ta dimenzija je ključna za ločevanje podatkov, ki predstavljajo isti ekonomski pojav in so poročani v različnih stopnjah ekonomske in monetarne unije (EMU). Na primer, za države EU, ki niso članice EMU, se podatki poročajo v nacionalni valuti. Od trenutka, ko vstopijo v EMU, so podatki o isti vrsti BSI izraženi in poročani v eurih.

3.   Atributi

Poleg enajstih dimenzij, ki opredeljujejo ključ, je opredeljen tudi nabor atributov (5). Ti so dodani na različnih ravneh izmenjanih informacij. Tabela 2 podaja seznam kodiranih in nekodiranih atributov za družino ključev za statistiko BSI, skupaj z njihovo ravnijo določitve, formatom in šifranti, iz katerih črpajo vrednosti kodirani atributi.

Poleg tega je vsak atribut določen z določenimi tehničnimi lastnostmi, ki so predstavljeni v tabeli 3.

TABELA 2

Kodirani in nekodirani atributi, opredeljeni za družino ključev ECB_BSI1

| Raven določitve | Statistični koncept | Format | Šifrant |
| --- | --- | --- | --- |
| Atributi na sorodstveni ravni
  (izmenjava z uporabo skupine FNS) |
| Sorodstvena | TITLE | Naslov | AN..70 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | UNIT | Enota | AN..12 | CL_UNIT | Šifrant enot (BIS, ECB, Eurostat BoP) |
| Sorodstvena | UNIT_MULT | Množitelj enote | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Šifrant množiteljev enot (BIS, ECB, Eurostat BoP) |
| Sorodstvena | DECIMALS | Decimalna mesta | AN1 | CL_DECIMALS | Šifrant decimalnih mest (BIS, ECB) |
| Sorodstvena | TITLE_COMPL | Dopolnilo naslova | AN..1050 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | NAT_TITLE | Naslov v nacionalnem jeziku | AN..350 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | COMPILATION | Pripravljanje | AN..1050 | Nekodiran | |
| Atributi na ravni časovne vrste
  (izmenjava z uporabo skupine FNS) |
| Časovna vrsta | COLLECTION | Kazalec zbiranja | AN1 | CL_COLLECTION | Šifrant kazalcev zbiranja (BIS, ECB) |
| Časovna vrsta | AVAILABILITY | Razpoložljivost | AN1 | CL_AVAILABILITY | Šifrant razpoložljivosti v organizacijah (BIS, ECB) |
| Časovna vrsta | DOM_SER_IDS | Oznake domačih naborov | AN..70 | Nekodiran | |
| Časovna vrsta | UNIT_INDEX_BASE | Baza enotnega indeksa | AN..35 | Nekodiran | |
| Časovna vrsta | BREAKS | Prekinitve v opazovanju | AN..350 | Nekodiran | |
| Atributi na ravni opazovanja
  (izmenjani skupaj s podatki glavnega dela ARR, razen OBS_COM, ki je izmenjan v okviru skupine FNS) |
| Opazovanje | OBS_STATUS | Status opazovanja | AN1 | CL_OBS_STATUS | Šifrant statusa opazovanja (ECB, BIS, Eurostat BoP) |
| Opazovanje | OBS_CONF | Zaupnost opazovanja | AN1 | CL_OBS_CONF | Šifrant zaupnosti opazovanja (Eurostat BoP, ECB) |
| Opazovanje | OBS_PRE_BREAK | Vrednost opazovanja pred prekinitvijo | AN..15 | Nekodiran | |
| Opazovanje | OBS_COM | Komentar opazovanja | AN..350 | Nekodiran | |

Raven določitve

Statistični koncept

Format

Šifrant

Atributi na sorodstveni ravni

(izmenjava z uporabo skupine FNS)

Sorodstvena

TITLE

Naslov

AN..70

Nekodiran

Sorodstvena

UNIT

Enota

AN..12

CL_UNIT

Šifrant enot (BIS, ECB, Eurostat BoP)

Sorodstvena

UNIT_MULT

Množitelj enote

AN..2

CL_UNIT_MULT

Šifrant množiteljev enot (BIS, ECB, Eurostat BoP)

Sorodstvena

DECIMALS

Decimalna mesta

AN1

CL_DECIMALS

Šifrant decimalnih mest (BIS, ECB)

Sorodstvena

TITLE_COMPL

Dopolnilo naslova

AN..1050

Nekodiran

Sorodstvena

NAT_TITLE

Naslov v nacionalnem jeziku

AN..350

Nekodiran

Sorodstvena

COMPILATION

Pripravljanje

AN..1050

Nekodiran

Atributi na ravni časovne vrste

(izmenjava z uporabo skupine FNS)

Časovna vrsta

COLLECTION

Kazalec zbiranja

AN1

CL_COLLECTION

Šifrant kazalcev zbiranja (BIS, ECB)

Časovna vrsta

AVAILABILITY

Razpoložljivost

AN1

CL_AVAILABILITY

Šifrant razpoložljivosti v organizacijah (BIS, ECB)

Časovna vrsta

DOM_SER_IDS

Oznake domačih naborov

AN..70

Nekodiran

Časovna vrsta

UNIT_INDEX_BASE

Baza enotnega indeksa

AN..35

Nekodiran

Časovna vrsta

BREAKS

Prekinitve v opazovanju

AN..350

Nekodiran

Atributi na ravni opazovanja

(izmenjani skupaj s podatki glavnega dela ARR, razen OBS_COM, ki je izmenjan v okviru skupine FNS)

Opazovanje

OBS_STATUS

Status opazovanja

AN1

CL_OBS_STATUS

Šifrant statusa opazovanja (ECB, BIS, Eurostat BoP)

Opazovanje

OBS_CONF

Zaupnost opazovanja

AN1

CL_OBS_CONF

Šifrant zaupnosti opazovanja (Eurostat BoP, ECB)

Opazovanje

OBS_PRE_BREAK

Vrednost opazovanja pred prekinitvijo

AN..15

Nekodiran

Opazovanje

OBS_COM

Komentar opazovanja

AN..350

Nekodiran

TABELA 3

Skupne lastnosti atributov družine ključev ECB_BSI1: Poročanje NCB euroobmočja ECB

| | Status | Prvo vrednost določi... (7) | NBC ga lahko spremeni |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ECB | Ne |
| UNIT | M | ECB | Ne |
| UNIT_MULT | M | ECB | Ne |
| DECIMALS | M | ECB | Ne |
| TITLE | C | ECB | Ne |
| NAT_TITLE | C | NCB | Da |
| COMPILATION | C | NCB | Da (6) |
| COLLECTION | M | ECB | Ne |
| AVAILABILITY | M | ECB/NCB | Da |
| DOM_SER_IDS (8) | C | NCB | Da |
| UNIT_INDEX_BASE | C | ECB | Ne |
| BREAKS | C | NCB | Da |
| OBS_STATUS | M | NCB | Da |
| OBS_CONF | C | NCB | Da |
| OBS_PRE_BREAK | C | NCB | Da |
| OBS_COM | C | NCB | Da |
| | M: Obvezen,
  C: Pogojen | | |

Status

Prvo vrednost določi... (7)

NBC ga lahko spremeni

TITLE_COMPL

M

ECB

Ne

UNIT

M

ECB

Ne

UNIT_MULT

M

ECB

Ne

DECIMALS

M

ECB

Ne

TITLE

C

ECB

Ne

NAT_TITLE

C

NCB

Da

COMPILATION

C

NCB

Da (6)

COLLECTION

M

ECB

Ne

AVAILABILITY

M

ECB/NCB

Da

DOM_SER_IDS (8)

C

NCB

Da

UNIT_INDEX_BASE

C

ECB

Ne

BREAKS

C

NCB

Da

OBS_STATUS

M

NCB

Da

OBS_CONF

C

NCB

Da

OBS_PRE_BREAK

C

NCB

Da

OBS_COM

C

NCB

Da

M: Obvezen,

C: Pogojen

Odstavki 3.1, 3.2 in 3.3 podajajo opis vsakega atributa, referenčni šifrant (označen z velikimi črkami kot CL_****) je podan tam, kjer se uporablja.

3.1   Atributi na sorodstveni ravni

Obvezni:

| — | TITLE_COMPL (nekodiran): Ta atribut določi, hrani in diseminira ECB (atribut je v angleščini in največje dolžine 1 050 znakov). Če NCB želi spremembo tega atributa, je to mogoče narediti po posvetovanju z ECB. Spremembo bo izvedla ECB. |
| --- | --- |

—

TITLE_COMPL (nekodiran): Ta atribut določi, hrani in diseminira ECB (atribut je v angleščini in največje dolžine 1 050 znakov). Če NCB želi spremembo tega atributa, je to mogoče narediti po posvetovanju z ECB. Spremembo bo izvedla ECB.

| — | UNIT (šifrant: CL_UNIT): Ta atribut podaja enoto mere poročanih podatkov. Države članice euroobmočja poročajo podatke v eurih, ECB pa bo določila vrednost tega atributa na euro (UNIT = ‚EUR’). V primeru nesodelujočih držav članic je vrednost tega atributa enaka ustrezni nacionalni valuti. |
| --- | --- |

—

UNIT (šifrant: CL_UNIT): Ta atribut podaja enoto mere poročanih podatkov. Države članice euroobmočja poročajo podatke v eurih, ECB pa bo določila vrednost tega atributa na euro (UNIT = ‚EUR’). V primeru nesodelujočih držav članic je vrednost tega atributa enaka ustrezni nacionalni valuti.

| — | UNIT_MULT (šifrant: CL_UNIT_MULT): Ta atribut podaja informacijo o tem, ali je podatek izražen v milijonih (UNIT_MULT = ‚6’), milijardah (UNIT_MULT = ‚9’) itd. NCB poročajo podatke, ki se nanašajo na podatke BSI KI, v milijonih, zato bo ECB določila vrednost atributa 6 (UNIT_MULT = ‚6’). |
| --- | --- |

—

UNIT_MULT (šifrant: CL_UNIT_MULT): Ta atribut podaja informacijo o tem, ali je podatek izražen v milijonih (UNIT_MULT = ‚6’), milijardah (UNIT_MULT = ‚9’) itd. NCB poročajo podatke, ki se nanašajo na podatke BSI KI, v milijonih, zato bo ECB določila vrednost atributa 6 (UNIT_MULT = ‚6’).

| — | DECIMALS (šifrant: CL_DECIMALS): Ta atribut kaže število decimalnih mest za posamezno vrednost opazovanja. NCB poročajo podatke brez decimalnih mest, kot je to določeno v Uredbi ECB/2001/13 (torej DECIMALS = ‚0’). ECB bo določila ustrezne vrednosti tega atributa. |
| --- | --- |

—

DECIMALS (šifrant: CL_DECIMALS): Ta atribut kaže število decimalnih mest za posamezno vrednost opazovanja. NCB poročajo podatke brez decimalnih mest, kot je to določeno v Uredbi ECB/2001/13 (torej DECIMALS = ‚0’). ECB bo določila ustrezne vrednosti tega atributa.

Pogojni:

| — | TITLE (nekodiran): Naslov serije podatkov dovoljuje največ 70 znakov. Zaradi omejenega prostora se namesto njega uporablja atribut dopolnilo naslova kot obvezen atribut. Atribut naslov bi se lahko v prihodnosti uporabljal za kratke naslove, hranila in diseminirala pa bi ga ECB. |
| --- | --- |

—

TITLE (nekodiran): Naslov serije podatkov dovoljuje največ 70 znakov. Zaradi omejenega prostora se namesto njega uporablja atribut dopolnilo naslova kot obvezen atribut. Atribut naslov bi se lahko v prihodnosti uporabljal za kratke naslove, hranila in diseminirala pa bi ga ECB.

| — | NAT_TITLE (nekodiran): NCB lahko uporabijo atribut naslov v nacionalnem jeziku za podajanje natančnega opisa in drugih dodatnih ali značilnih specifikacij v nacionalnem jeziku (tekst do 350 znakov). NCB ga lahko kadar koli določi in spremeni. Čeprav uporaba malih in velikih črk ne povzroča problemov, se NCB naproša, da se omejijo na nabor znakov Latin-1. |
| --- | --- |

—

NAT_TITLE (nekodiran): NCB lahko uporabijo atribut naslov v nacionalnem jeziku za podajanje natančnega opisa in drugih dodatnih ali značilnih specifikacij v nacionalnem jeziku (tekst do 350 znakov). NCB ga lahko kadar koli določi in spremeni. Čeprav uporaba malih in velikih črk ne povzroča problemov, se NCB naproša, da se omejijo na nabor znakov Latin-1.

| — | COMPILATION (nekodiran): Ta atribut se uporablja za tekstovna pojasnila o uporabljenih metodah priprave podatkov, zlasti če te odstopajo od pravil in standardov ECB (tekst do 1 050 znakov). |
| --- | --- |

—

COMPILATION (nekodiran): Ta atribut se uporablja za tekstovna pojasnila o uporabljenih metodah priprave podatkov, zlasti če te odstopajo od pravil in standardov ECB (tekst do 1 050 znakov).

3.2   Atributi na ravni časovne vrste

Obvezni:

| — | COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo o času, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali označuje, ali so podatki povprečne vrednosti za obdobje ali opazovanja ob koncu obdobja. ECB določi za podatke BSI vrednost atributa zbiranje ‚E’konec obdobja (COLLECTION = ‚E’) za podatke o stanjih in ‚S’sešteto prek obdobja (COLLECTION = ‚S’) za podatke o popravkih in tokovih. |
| --- | --- |

—

COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo o času, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali označuje, ali so podatki povprečne vrednosti za obdobje ali opazovanja ob koncu obdobja. ECB določi za podatke BSI vrednost atributa zbiranje ‚E’konec obdobja (COLLECTION = ‚E’) za podatke o stanjih in ‚S’sešteto prek obdobja (COLLECTION = ‚S’) za podatke o popravkih in tokovih.

| — | AVAILABILITY (šifrant: CL_AVAILABILITY): Ta atribut označuje institucije, katerim so lahko ti podatki na razpolago. Če je za posamezno opazovanje potrebno posebno ravnanje, se lahko uporabi atribut zaupnost opazovanja (glej v nadaljevanju). |
| --- | --- |

—

AVAILABILITY (šifrant: CL_AVAILABILITY): Ta atribut označuje institucije, katerim so lahko ti podatki na razpolago. Če je za posamezno opazovanje potrebno posebno ravnanje, se lahko uporabi atribut zaupnost opazovanja (glej v nadaljevanju).

Pogojni:

| — | DOM_SER_IDS (nekodiran): Ta atribut omogoča, pri identifikaciji ustreznih vrst, sklicevanje na kodo, uporabljeno v nacionalnih bazah podatkov (mogoče je specificirati tudi obrazce z uporabo nacionalnih referenčnih kod). NCB, ki je obveznik za poročanje, lahko pošlje ali spremeni ta atribut kadar koli (tekst do 70 znakov). |
| --- | --- |

—

DOM_SER_IDS (nekodiran): Ta atribut omogoča, pri identifikaciji ustreznih vrst, sklicevanje na kodo, uporabljeno v nacionalnih bazah podatkov (mogoče je specificirati tudi obrazce z uporabo nacionalnih referenčnih kod). NCB, ki je obveznik za poročanje, lahko pošlje ali spremeni ta atribut kadar koli (tekst do 70 znakov).

| — | UNIT_INDEX_BASE (nekodiran): Ta atribut označuje referenčno bazo in bazno vrednost za indekse. Vrednost se uporablja samo za indekse hipotetičnih stanj, ki jih izpelje ECB in diseminira Evropskemu sistemu centralnih bank. Za te potrebe je ECB prvotno določila vrednost atributa ‚Indeks dec98 = 100’ in ga pozneje ob objavi podatkov za oktober 2002 spremenila v ‚Indeks dec01 = 100’. |
| --- | --- |

—

UNIT_INDEX_BASE (nekodiran): Ta atribut označuje referenčno bazo in bazno vrednost za indekse. Vrednost se uporablja samo za indekse hipotetičnih stanj, ki jih izpelje ECB in diseminira Evropskemu sistemu centralnih bank. Za te potrebe je ECB prvotno določila vrednost atributa ‚Indeks dec98 = 100’ in ga pozneje ob objavi podatkov za oktober 2002 spremenila v ‚Indeks dec01 = 100’.

| — | BREAKS (nekodiran): Ta atribut podaja opis prekinitev in večjih sprememb v časovnem obdobju glede zbiranja podatkov, zajetja poročanja in pripravljanja podatkov. V primeru prekinitev je zaželeno, da se poda ocena o tem, koliko se lahko novi in stari podatki štejejo za medsebojno primerljive (tekst do 350 znakov). |
| --- | --- |

—

BREAKS (nekodiran): Ta atribut podaja opis prekinitev in večjih sprememb v časovnem obdobju glede zbiranja podatkov, zajetja poročanja in pripravljanja podatkov. V primeru prekinitev je zaželeno, da se poda ocena o tem, koliko se lahko novi in stari podatki štejejo za medsebojno primerljive (tekst do 350 znakov).

3.3   Atributi na ravni opazovanja (9)

Obvezni:

| — | OBS_STATUS (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o statusu opazovanja skupaj z vsakim izmenjanim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če NCB spremenijo vrednost tega atributa, se sporočita tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova oznaka statusa opazovanja.
  Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti atributa (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za potrebe statistike BSI:







  ‚A’ | = | normalna vrednost (privzeta vrednost za nemanjkajoča opazovanja); |
| --- | --- | --- | --- |
| ‚M’ | = | manjkajoča vrednost, podatki ne obstajajo (za podatke, ki se ne uporabljajo) (10), |
| ‚L’ | = | manjkajoča vrednost, podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo (11), |
| ‚E’ | = | ocenjena vrednost (12), |
| ‚P’ | = | začasna vrednost (ta atribut se lahko uporablja pri vsakem prenosu podatkov, ki se nanašajo na zadnje razpoložljivo opazovanje, če se le-to šteje za začasno). |

—

OBS_STATUS (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o statusu opazovanja skupaj z vsakim izmenjanim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če NCB spremenijo vrednost tega atributa, se sporočita tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova oznaka statusa opazovanja.

Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti atributa (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za potrebe statistike BSI:

‚A’

=

normalna vrednost (privzeta vrednost za nemanjkajoča opazovanja);

‚M’

=

manjkajoča vrednost, podatki ne obstajajo (za podatke, ki se ne uporabljajo) (10),

‚L’

=

manjkajoča vrednost, podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo (11),

‚E’

=

ocenjena vrednost (12),

‚P’

=

začasna vrednost (ta atribut se lahko uporablja pri vsakem prenosu podatkov, ki se nanašajo na zadnje razpoložljivo opazovanje, če se le-to šteje za začasno).

V običajnih okoliščinah se številčne vrednosti poročajo z označenim statusom opazovanja ‚A’ (normalna vrednost). V nasprotnem primeru se opazovanju pripiše vrednost statusa, drugačna od ‚A’, skladno z zgornjo tabelo (13).

Če opazovanje določata dve lastnosti, se poroča pomembnejšo od obeh.

Če je ima primer neko opazovanje ocena in začasna vrednost, je v skladu z zgoraj navedeno hierarhijo dana prednost lastnosti ocenjena vrednost, torej se uporabi oznako ‚E’.

Pogojni:

| — | OBS_CONF (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več opazovanj, lahko uporabi atribut zaupnosti podatka. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije s posredovanjem podatkov. Če ta atribut ni določen, se domneva, da ni omejitev glede zaupnosti (OBS_CONF = ‚F’, prosto). |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več opazovanj, lahko uporabi atribut zaupnosti podatka. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije s posredovanjem podatkov. Če ta atribut ni določen, se domneva, da ni omejitev glede zaupnosti (OBS_CONF = ‚F’, prosto).

| — | OBS_PRE_BREAK (nekodiran): Ta atribut vsebuje vrednost opazovanja pred prekinitvijo, ki je, tako kot opazovanje, številsko polje. V splošnem je podan takrat, ko pride do prekinitve podatkov. Za namen družine ključev BSI ta atribut ni potreben, ker je informacija o tem na voljo že v podatkih o prerazvrstitvah. Seznamu atributov je dodan le zato, ker je del skupnega nabora atributov za vse družine ključev. |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (nekodiran): Ta atribut vsebuje vrednost opazovanja pred prekinitvijo, ki je, tako kot opazovanje, številsko polje. V splošnem je podan takrat, ko pride do prekinitve podatkov. Za namen družine ključev BSI ta atribut ni potreben, ker je informacija o tem na voljo že v podatkih o prerazvrstitvah. Seznamu atributov je dodan le zato, ker je del skupnega nabora atributov za vse družine ključev.

| — | OBS_COM (nekodiran): Atribut komentar opazovanja se lahko uporabi za podajanje tekstovnih komentarjev na ravni opazovanja (npr. opis ocen ali predpostavk, uporabljenih pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti). NCB, ki je obveznik za poročanje, lahko kadar koli pošlje ali spremeni ta atribut (tekst do 350 znakov). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (nekodiran): Atribut komentar opazovanja se lahko uporabi za podajanje tekstovnih komentarjev na ravni opazovanja (npr. opis ocen ali predpostavk, uporabljenih pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti). NCB, ki je obveznik za poročanje, lahko kadar koli pošlje ali spremeni ta atribut (tekst do 350 znakov).

4.   Manjkajoče vrednosti in začasne vrednosti

Manjkajoče vrednosti (‚-’) se poročajo, ko ni mogoče poročati številske vrednosti (npr. zaradi praznikov, neobstoječih podatkov ali ker se podatki ne zbirajo). Poleg tega je mogoče razlikovati med primeri manjkajočih vrednosti, ko se statistični podatki o pojavu ne zbirajo, in tistimi, ko pojav dejansko ne obstaja.

| — | Ko se zaradi lokalnih statističnih pogojev podatki za časovno vrsto ne zbirajo bodisi na določene datume bodisi ne za celotno dolžino časovne vrste (osnovni ekonomski pojav sicer obstaja, a se ga statistično ne spremlja), se poroča manjkajočo vrednost (‚-’) s statusom opazovanja ‚L’ v vsakem obdobju. |
| --- | --- |

—

Ko se zaradi lokalnih statističnih pogojev podatki za časovno vrsto ne zbirajo bodisi na določene datume bodisi ne za celotno dolžino časovne vrste (osnovni ekonomski pojav sicer obstaja, a se ga statistično ne spremlja), se poroča manjkajočo vrednost (‚-’) s statusom opazovanja ‚L’ v vsakem obdobju.

| — | Ko se zaradi lokalnih tržnih pogojev ali zaradi pravnega/ekonomskega okvira časovna vrsta (ali njen del) ne uporablja (osnovni pojav ne obstaja), se poroča manjkajočo vrednost (‚-’) s statusom opazovanja ‚M’. |
| --- | --- |

—

Ko se zaradi lokalnih tržnih pogojev ali zaradi pravnega/ekonomskega okvira časovna vrsta (ali njen del) ne uporablja (osnovni pojav ne obstaja), se poroča manjkajočo vrednost (‚-’) s statusom opazovanja ‚M’.

Manjkajočih vrednosti se v nobenem primeru ne sme poročati kot ‚nič’, kajti nič je običajna številska vrednost, ki opisuje natančno transakcijo z ničelno vrednostjo.

Če NCB ne uspejo odkriti natančnega vzroka za manjkajočo vrednost ali ne morejo uporabiti vseh vrednosti iz šifranta CL_OBS_STATUS (če se torej ne morejo odločiti med uporabo ‚L’ ali ‚M’ za vrednost tega atributa), se uporabi vrednost ‚M’ (14).

Začasne vrednosti se lahko poročajo pri vsakem prenosu podatkov, vendar le v zvezi z zadnjim opazovanjem, ki je na voljo (status opazovanja = ‚P’). Ta opazovanja lahko pozneje zavzamejo dokončne vrednosti (status opazovanja = ‚A’). Ko pride do tega, nove, spremenjene vrednosti nadomestijo obstoječa začasna opazovanja, v bazi podatkov ECB pa se ne shrani zabeležke o spremembi.

5.   Statistične zahteve

V skladu z Uredbo ECB/2001/13 NCB poročajo ECB, za potrebe redne izdelave konsolidirane bilance stanja sektorja MFI, mesečne statistične informacije o bilanci stanja ločeno za sektor DMFI in za sektor NCB. Te zahteve pokrivajo podatke o stanjih ob koncu meseca in mesečne podatke o popravkih tokov. Nadaljnje podrobnosti o določenih postavkah bilanc stanja DMFI in NCB se poročajo četrtletno kot podatki o stanjih.

Nadalje ta smernica določa nekatere dodatne zahteve za podatke za potrebe redne izdelave denarnih agregatov euroobmočja.

ECB vzdržuje in razdeljuje NCB tabele, ki vsebujejo seznam časovnih vrst BSI, ki se izmenjujejo skladno z zahtevami, določenimi v Uredbi ECB/2001/13, in v skladu s to smernico. NCB poročajo ECB naslednje nize podatkov.

5.1   Podatki o stanjih

| (a) | Tabela 1 – Mesečni podatki DMFI in NCB/ECB
  Kot je opisano v Uredbi ECB/2001/13, tabela 1 v delu 2, Priloga I, se ECB poroča niz mesečnih časovnih vrst o bilancah stanja sektorja MFI, ločeno za podatke o bilancah stanja NCB/ECB in DMFI. |
| --- | --- |

(a)

Tabela 1 – Mesečni podatki DMFI in NCB/ECB

Kot je opisano v Uredbi ECB/2001/13, tabela 1 v delu 2, Priloga I, se ECB poroča niz mesečnih časovnih vrst o bilancah stanja sektorja MFI, ločeno za podatke o bilancah stanja NCB/ECB in DMFI.

| (b) | Tabele 2, 3 in 4 – Četrtletni podatki DMFI in NCB/ECB
  Tabele 2, 3 in 4 Uredbe ECB/2001/13 predstavljajo nize časovnih vrst, ki morajo biti redno četrtletno poročani ECB in ki se nanašajo na podrobnejše razčlenitve nekaterih postavk mesečne bilance stanja sektorjev DMFI in NCB/ECB. Tabela 2 se posebej nanaša na razčlenitev po sektorjih za vloge, posojila, vrednostne papirje razen delnic ter delnice in drug lastniški kapital, o katerih se ne poroča v okviru tabele 1. Tabela 3 vsebuje razčlenitev po državah članicah EU za celotne vloge, posojila, vrednostne papirje razen delnic, delnice/enote skladov denarnega trga ter delnice in drug lastniški kapital. Končno, tabela 4 se nanaša na razčlenitev po valutah za celotne vloge, izdane dolžniške vrednostne papirje, posojila ter vrednostne papirje razen delnic, in sicer po valutah drugih držav članic EU in valutah nekaterih držav zunaj EU. |
| --- | --- |

(b)

Tabele 2, 3 in 4 – Četrtletni podatki DMFI in NCB/ECB

Tabele 2, 3 in 4 Uredbe ECB/2001/13 predstavljajo nize časovnih vrst, ki morajo biti redno četrtletno poročani ECB in ki se nanašajo na podrobnejše razčlenitve nekaterih postavk mesečne bilance stanja sektorjev DMFI in NCB/ECB. Tabela 2 se posebej nanaša na razčlenitev po sektorjih za vloge, posojila, vrednostne papirje razen delnic ter delnice in drug lastniški kapital, o katerih se ne poroča v okviru tabele 1. Tabela 3 vsebuje razčlenitev po državah članicah EU za celotne vloge, posojila, vrednostne papirje razen delnic, delnice/enote skladov denarnega trga ter delnice in drug lastniški kapital. Končno, tabela 4 se nanaša na razčlenitev po valutah za celotne vloge, izdane dolžniške vrednostne papirje, posojila ter vrednostne papirje razen delnic, in sicer po valutah drugih držav članic EU in valutah nekaterih držav zunaj EU.

| (c) | (Bližnji substituti za) depozitne obveznosti in imetja centralne države v gotovini in vrednostnih papirjih – mesečni podatki
  Za potrebe izpeljave denarnih agregatov euroobmočja NCB mesečno poročajo ECB tudi dodatne statistične informacije o denarnih obveznostih in imetjih centralne države v gotovini in vrednostnih papirjih, kot je to navedeno v Prilogi VII. Kjer ta pojav ne obstaja ali je nepomemben, poročanje ni potrebno po načelu de minimis. V tem primeru bi morale NCB vnaprej obvestiti ECB in ji poslati, pred prvim posredovanjem podatkov, seznam podatkov, o katerih se bo redno poročalo. |
| --- | --- |

(c)

(Bližnji substituti za) depozitne obveznosti in imetja centralne države v gotovini in vrednostnih papirjih – mesečni podatki

Za potrebe izpeljave denarnih agregatov euroobmočja NCB mesečno poročajo ECB tudi dodatne statistične informacije o denarnih obveznostih in imetjih centralne države v gotovini in vrednostnih papirjih, kot je to navedeno v Prilogi VII. Kjer ta pojav ne obstaja ali je nepomemben, poročanje ni potrebno po načelu de minimis. V tem primeru bi morale NCB vnaprej obvestiti ECB in ji poslati, pred prvim posredovanjem podatkov, seznam podatkov, o katerih se bo redno poročalo.

| (d) | Pojasnjevalne postavke – DMFI in NCB/ECB
  V Prilogi IX je niz mesečnih časovnih vrst za sektorje DMFI in NCB/ECB opredeljen kot potreben za spremljanje razvoja v nekaterih dodatnih razčlenitvah glavnih podatkov BSI MFI. Ti podatki se poročajo ECB kot pojasnjevalne postavke in so razvrščeni v dve skupini glede na stopnjo njihove pomembnosti: pojasnjevalne postavke ‚visoke prioritete’ ter pojasnjevalne postavke ‚nizke prioritete’. Kjer pojav ne obstaja ali podatki o njem niso na voljo, poročanje ni potrebno. V tem primeru bi morale NCB vnaprej obvestiti ECB in ji poslati, pred prvim posredovanjem podatkov, seznam podatkov, o katerih se bo redno poročalo. |
| --- | --- |

(d)

Pojasnjevalne postavke – DMFI in NCB/ECB

V Prilogi IX je niz mesečnih časovnih vrst za sektorje DMFI in NCB/ECB opredeljen kot potreben za spremljanje razvoja v nekaterih dodatnih razčlenitvah glavnih podatkov BSI MFI. Ti podatki se poročajo ECB kot pojasnjevalne postavke in so razvrščeni v dve skupini glede na stopnjo njihove pomembnosti: pojasnjevalne postavke ‚visoke prioritete’ ter pojasnjevalne postavke ‚nizke prioritete’. Kjer pojav ne obstaja ali podatki o njem niso na voljo, poročanje ni potrebno. V tem primeru bi morale NCB vnaprej obvestiti ECB in ji poslati, pred prvim posredovanjem podatkov, seznam podatkov, o katerih se bo redno poročalo.

| (e) | Pojasnjevalne postavke za izpeljavo informacij za tehtanje obrestnih mer MFI – mesečni podatki DMFI
  Za potrebe redne izdelave statistike obrestnih mer MFI (v nadaljevanju: ‚OMM’) (15) so za agregiranje nacionalnih OMM v OMM euroobmočja potrebne informacije za tehtanje. V ta namen so v Prilogi IX navedene ustrezne pojasnjevalne postavke za tiste NCB, ki lahko zagotovijo potrebne razčlenitve. Od začetka v referenčnem obdobju januar 2003 se bodo ti podatki (o stanjih) poročali v enakih rokih kot ustrezni agregatni podatki, ki so vključeni v tabelo 1 Uredbe ECB/2001/13. |
| --- | --- |

(e)

Pojasnjevalne postavke za izpeljavo informacij za tehtanje obrestnih mer MFI – mesečni podatki DMFI

Za potrebe redne izdelave statistike obrestnih mer MFI (v nadaljevanju: ‚OMM’) (15) so za agregiranje nacionalnih OMM v OMM euroobmočja potrebne informacije za tehtanje. V ta namen so v Prilogi IX navedene ustrezne pojasnjevalne postavke za tiste NCB, ki lahko zagotovijo potrebne razčlenitve. Od začetka v referenčnem obdobju januar 2003 se bodo ti podatki (o stanjih) poročali v enakih rokih kot ustrezni agregatni podatki, ki so vključeni v tabelo 1 Uredbe ECB/2001/13.

5.2   Podatki o popravkih

Kot je navedeno v Uredbi ECB/2001/13, so za izpeljavo statistike tokov potrebne dodatne statistične informacije, še zlasti NCB mesečno poročajo ECB podatke o odpisih/delnih odpisih posojil in prevrednotenjih cen vrednostnih papirjev. Poleg tega ta smernica določa dodatne zahtevane podatke za mesečne in četrtletne prerazvrstitvene popravke ter prevrednotovalne popravke, ki naj jih NCB poročajo ECB.

| (a) | Mesečni podatki DMFI in NCB/ECB
  Kot je opisano v Uredbi ECB/2001/13, tabela 1A v delu 2 Priloge 1, se ECB poroča niz podatkov o mesečnih prevrednotovalnih popravkih za bilanco stanja sektorja MFI, ločeno za podatke bilance stanja NCB/ECB in za DMFI. Še zlasti se ECB mesečno poročajo tudi podatki, ki so v tabeli 1A označeni z oznako ‚minimum’, za potrebe nadzora in poleg rednega poročanja ustreznih podatkov o razčlenitvah.
  Poleg tega se poroča tudi niz mesečnih podatkov o prerazvrstitvah za vse časovne vrste v tabeli 1 Uredbe ECB/2001/13, v skladu s Prilogo X.
  Na podlagi podatkov o stanjih, ki jih poročajo NCB, ECB izračuna ‚tečajni popravek’ in podatke o tokovih za finančne transakcije za BSI MFI (16). |
| --- | --- |

(a)

Mesečni podatki DMFI in NCB/ECB

Kot je opisano v Uredbi ECB/2001/13, tabela 1A v delu 2 Priloge 1, se ECB poroča niz podatkov o mesečnih prevrednotovalnih popravkih za bilanco stanja sektorja MFI, ločeno za podatke bilance stanja NCB/ECB in za DMFI. Še zlasti se ECB mesečno poročajo tudi podatki, ki so v tabeli 1A označeni z oznako ‚minimum’, za potrebe nadzora in poleg rednega poročanja ustreznih podatkov o razčlenitvah.

Poleg tega se poroča tudi niz mesečnih podatkov o prerazvrstitvah za vse časovne vrste v tabeli 1 Uredbe ECB/2001/13, v skladu s Prilogo X.

Na podlagi podatkov o stanjih, ki jih poročajo NCB, ECB izračuna ‚tečajni popravek’ in podatke o tokovih za finančne transakcije za BSI MFI (16).

| (b) | Četrtletni podatki DMFI in NCB/ECB
  Na podlagi zahtev, ki jih podaja ta smernica, in glede na spremembe, ki jih je v zahtevane četrtletne podatke vpeljala Uredba ECB/2001/13, je določen niz četrtletnih podatkov o popravkih. Torej so podatki o popravkih zahtevani za četrtletne podatke, vključene v tabelo 2 omenjene uredbe, kot je opisano v Prilogi X. |
| --- | --- |

(b)

Četrtletni podatki DMFI in NCB/ECB

Na podlagi zahtev, ki jih podaja ta smernica, in glede na spremembe, ki jih je v zahtevane četrtletne podatke vpeljala Uredba ECB/2001/13, je določen niz četrtletnih podatkov o popravkih. Torej so podatki o popravkih zahtevani za četrtletne podatke, vključene v tabelo 2 omenjene uredbe, kot je opisano v Prilogi X.

| (c) | Vloge, obveznosti ter imetja centralne države v denarju in vrednostnih papirjih – mesečni podatki
  Za potrebe priprave statistike tokov se zagotavljajo tudi podatki o popravkih za denarne obveznosti ter imetja denarja in vrednostnih papirjev centralne države, v skladu z zahtevami statistike bilanc stanja MFI, kot je določeno v Prilogi X. Čeprav je verjetnost za spremembe, ki ne predstavljajo transakcij, majhna, se podatki o popravkih poročajo vedno, ko se ustrezni podatki o stanjih uporabljajo in so vključeni v redno posredovanje podatkov ECB. |
| --- | --- |

(c)

Vloge, obveznosti ter imetja centralne države v denarju in vrednostnih papirjih – mesečni podatki

Za potrebe priprave statistike tokov se zagotavljajo tudi podatki o popravkih za denarne obveznosti ter imetja denarja in vrednostnih papirjev centralne države, v skladu z zahtevami statistike bilanc stanja MFI, kot je določeno v Prilogi X. Čeprav je verjetnost za spremembe, ki ne predstavljajo transakcij, majhna, se podatki o popravkih poročajo vedno, ko se ustrezni podatki o stanjih uporabljajo in so vključeni v redno posredovanje podatkov ECB.

| (d) | Pojasnjevalne postavke – mesečni in četrtletni podatki DMFI in NCB/ECB
  NCB/ECB poročajo ECB niz mesečnih in četrtletnih podatkov o popravkih pojasnjevalnih postavk za tiste podatke o stanjih za DMFI in NCB/ECB, ki so opredeljeni kot pojasnjevalne postavke ‚visoke prioritete’. Te so podrobno opisane v Prilogi X. Podatki o popravkih se poročajo vedno, ko se ustrezni podatki o stanjih uporabljajo oz. ko so na voljo in ko so vključeni v redno posredovanje podatkov ECB. |
| --- | --- |

(d)

Pojasnjevalne postavke – mesečni in četrtletni podatki DMFI in NCB/ECB

NCB/ECB poročajo ECB niz mesečnih in četrtletnih podatkov o popravkih pojasnjevalnih postavk za tiste podatke o stanjih za DMFI in NCB/ECB, ki so opredeljeni kot pojasnjevalne postavke ‚visoke prioritete’. Te so podrobno opisane v Prilogi X. Podatki o popravkih se poročajo vedno, ko se ustrezni podatki o stanjih uporabljajo oz. ko so na voljo in ko so vključeni v redno posredovanje podatkov ECB.

6.   Poročanje podatkov

Vsa statistična poročila vsebujejo obseg podatkov, ki je določen v ustreznih tabelah, vključenih v Uredbo ECB/2001/13 ali to smernice, ne glede na to, ali osnovni pojavi dejansko obstajajo, pri čemer so edina izjema pojasnjevalne postavke. To pomeni, da se poroča (v vseh posredovanjih podatkov) tudi časovno vrsto, ki se ne uporablja, vrednosti pa kažejo manjkajoče podatke (‚-’), kot je opisano v razdelku 4. Na primer, postavko ‚denar v obtoku’ za poročanje ‚DMFI’ je treba po potrebi podati s številskimi vrednostmi ali ‚-’. Edina izjema od tega je v primeru, da celoten sektor ne obstaja, zato za ta sektor ni treba zagotavljati podatkov (t. j. podatkov za centralno državo).

6.1   Roki poročanja

NCB poročajo ECB mesečne podatke o stanjih ter popravkih za bilance stanja, ločeno za sektor DMFI in za sektor NCB/ECB, do zaključka poslovanja na petnajsti delovni dan po koncu meseca, na katerega se nanašajo podatki. NCB posredujejo četrtletno statistiko ECB do zaključka poslovanja na osemindvajseti delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

6.2   Specifični problemi, povezanimi s poročanjem podatkov

Iz četrtletnega poročanja v mesečno poročanje

Ena od sprememb, ki jih je uvedla Uredba ECB/2001/13, zadeva mesečno poročanje za nekatere nize BSI, ki se jih je prej v skladu z Uredbo ECB/1998/16 poročalo četrtletno. Za podatke, pri katerih se je spremenila pogostost poročanja, podaja dodatna navodila tabela 4.

Za poročanje zgodovinskih podatkov in sprememb za obdobja pred januarjem 2003 velja, da morajo biti vedno poslani kot mesečne časovne vrste podatkov. Spremembe četrtletnih podatkov se pošiljajo kot mesečni podatki s sklicevanjem na zadnji mesec četrtletja, na katero se nanašajo, in ob uporabi ključev za mesečne podatke. Za poročanje zgodovinskih podatkov pred januarjem 2003 velja, da se le-ti se poročajo prostovoljno, ko so na voljo, in primerno označeni z uporabo atributov statusa opazovanja in komentar opazovanja (17). Zgodovinski podatki, ki so rezultat ocen, se lahko pošljejo kot ocene in se pri tem primerno označijo. V tem primeru mora biti ob prvem posredovanju podatkov podan tudi opis metod ocenjevanja.

TABELA 4

Postavke bilance stanja – spremembe v pogostosti: izvedba za podatke o stanjih

| Novi mesečni podatki | Pogostost | Veljavnost | Poročanje (18) |
| --- | --- | --- | --- |
| Do | Od |
| Predhodno poročani četrtletno | Q | Podatki za december 2002 | | Spremembe: poročajo se z uporabo ključev za mesečne podatke s sklicevanjem na zadnji mesec četrtletja, na katero se nanašajo |
| M | | Podatki od januarja 2003 | Zgodovinski podatki: poročanje mesečnih podatkov odvisno od njihove razpoložljivosti |

Novi mesečni podatki

Pogostost

Veljavnost

Poročanje (18)

Do

Od

Predhodno poročani četrtletno

Q

Podatki za december 2002

Spremembe: poročajo se z uporabo ključev za mesečne podatke s sklicevanjem na zadnji mesec četrtletja, na katero se nanašajo

M

Podatki od januarja 2003

Zgodovinski podatki: poročanje mesečnih podatkov odvisno od njihove razpoložljivosti

6.3   Pravila preverjanja

V skladu z minimalnimi standardi glede zahtev za statistično poročanje ECB, kot so le-ti podani v Prilogi IV k Uredbi ECB/2001/13, sta določeni dve splošni področji preverjanja.

Prvo se nanaša na linearne odnose, ki morajo biti matematično pravilno izračunani, kar se mora ohranjati pri vsakem posredovanju podatkov. Torej morajo biti izpolnjene vse linearne omejitve med BSI (bilanca stanja mora biti uravnotežena, delne vsote se morajo sešteti v skupno vsoto in ne smejo preseči vrednosti celotnega niza podatkov). Ko podatki ne izpolnijo enega ali več z enačbami določenih pogojev, se od NCB zahteva, da pregledajo in popravijo svoje podatke. ECB vzdržuje in posreduje NCB tabele z enačbami, ki se uporabljajo za preverjanje linearnih odnosov.

Drugo je osredotočeno na kvalitativno preverjanje, rezultat katerih lahko zahteva od NCB dodatno raziskovanje. Še posebej lahko za vsako BSI absolutne in odstotne
   (19)
  spremembe med zaporednimi vrednostmi v času odkrijejo osamelce ali prekinitve v časovnih vrstah, saj jih ECB redno spremlja. Prav tako se redno spremlja poročanje ničelnih, negativnih in manjkajočih vrednosti. Od NCB se lahko zahtevajo pisna pojasnila o rezultatih kvalitativnega preverjanja.

ECB uporablja obe vrsti preverjanja kot del rednih postopkov sprejemanja podatkov.

7.   Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti podatke, ki se nanašajo na predhodni referenčni mesec (redni popravki). Poleg tega lahko pride tudi do popravkov zaradi, na primer, napak, prerazvrstitev, izboljšanih postopkov poročanja itd., pri čemer se ti popravki nanašajo na podatke pred predhodnim referenčnim mesecem (izredni popravki) (20).

Money and Banking Statistics Compilation Guide
   (21) določa načela, ki jih mora politika popravkov upoštevati. Še posebej:

| (a) | NCB naj sistematično ne popravljajo podatkov za obdobje pred predhodnim referenčnim mesecem. Če do takih popravkov vendarle pride, so ti opredeljeni kot izredni popravki in zanje ECB zahteva pojasnilo; |
| --- | --- |

(a)

NCB naj sistematično ne popravljajo podatkov za obdobje pred predhodnim referenčnim mesecem. Če do takih popravkov vendarle pride, so ti opredeljeni kot izredni popravki in zanje ECB zahteva pojasnilo;

| (b) | v splošnem morajo biti vsi znatni popravki, ki niso posledica izračuna ocene celotne vrednosti ali manjših rutinskih popravkov, pojasnjeni ECB s posebnim pojasnilom; |
| --- | --- |

(b)

v splošnem morajo biti vsi znatni popravki, ki niso posledica izračuna ocene celotne vrednosti ali manjših rutinskih popravkov, pojasnjeni ECB s posebnim pojasnilom;

| (c) | pri posredovanju popravljenih podatkov morajo NCB upoštevati veljavne roke za redno poročanje, da ne pride do nasprotovanja z rednim obdobjem izdelave. Izredni popravki naj se posredujejo zunaj rednega cikla izdelave; |
| --- | --- |

(c)

pri posredovanju popravljenih podatkov morajo NCB upoštevati veljavne roke za redno poročanje, da ne pride do nasprotovanja z rednim obdobjem izdelave. Izredni popravki naj se posredujejo zunaj rednega cikla izdelave;

| (d) | v splošnem se izredni popravki upoštevajo le, če je zanje podano zadovoljivo pojasnilo. |
| --- | --- |

(d)

v splošnem se izredni popravki upoštevajo le, če je zanje podano zadovoljivo pojasnilo.

Poleg zgoraj navedenega, v luči zagotavljanja ravnovesja med kvaliteto denarne statistike in njeno stabilnostjo ter da se poveča skladnost med mesečnimi in četrtletnimi podatki, se priporoča, da se izredni popravki za mesečne podatke posredujejo v času posredovanja četrtletnih podatkov.

Opozoriti je treba, da se, ko so izredni in redni popravki in posodobitve poslani skupaj v isti datoteki, vsi podatki procesirajo istočasno. Nasprotno pa, če se izredni popravki poročajo ločeno med obdobjem izdelave in po tem, ko so bili posodobitve in redni popravki že posredovani, se lahko ECB odloči, da odloži procesiranje in shranjevanje teh podatkov na čas po koncu obdobja izdelave. Čeprav je ECB tehnično sposobna procesirati datoteke (ki vsebujejo izredne/redne popravke in/ali posodobitve), takoj ko prispejo na njen portal, lahko namreč izredni popravki, ki prispejo med obdobjem izdelave, ovirajo procesiranje rednih podatkov in tako povzročijo zamudo v celotnem postopku izdelave denarnih agregatov euroobmočja. Če pa bi lahko izredni popravki izboljšali pomembnost podatkov na ravni euroobmočja ali popravili velike napake, se lahko te popravke sprejme tudi med obdobjem izdelave.

8.   Informacije, vrnjene NCB

ECB vzdržuje in posreduje NCB tabele, ki opisujejo statistične vrste, ki bodo vrnjene NCB.“

---

(1)  Statistični podatki o lastnih BSI ECB so tudi element v postopku konsolidacije.

1

(2)  Tudi Direktorat za notranje finance ECB poroča Generalnemu direktoratu za statistiko ECB lastno bilanco stanja, pri čemer se drži teh navodil.

2

(3)  Združitev vrednosti konkretnih dimenzij določi ime časovne vrste (ključ).

3

(4)  Poročanje podatkov o popravkih zaradi deviznega tečaja se nanaša le na ECB.

4

(5)  Atributi so statistični koncepti, ki dajejo uporabnikom dodatne kodirane (npr. enoto) ali nekodirane (npr. način pripravljanja) informacije o izmenjanih podatkih. ‚Obvezni’ so tisti atributi, ki morajo imeti vrednost, sicer se opazovanja, na katera se nanašajo, ne štejejo za smiselna. ‚Pogojni’ so tisti atributi, ki imajo neko vrednost le, če so znani instituciji, ki je obveznik za poročanje (npr. oznake domačih naborov), ali ko so relevantni (npr. prekinitve v opazovanju), lahko pa imajo tudi prazno vrednost. Vrednosti atributov se izmenjajo le, ko so določene prvič ali ko se spremenijo. Samo status opazovanja je prisoten v vsaki izmenjavi, pridan k vsakemu opazovanju.

5

status opazovanja

(6)  Spremembe morajo biti sporočene oddelku ECB za statistične informacijske sisteme in pristojnemu poslovnemu področju ECB po faksu ali elektronski pošti.

6

(7)  ECB se nanaša na Generalni direktorat ECB za statistiko.

7

(8)  ECB priporoča, da NCB dostavijo te vrednosti, da se zagotovi bolj transparetna komunikacija.

8

(9)  Če želi NCB kasneje spremeniti določen atribut, je treba istočasno ponovno poslati zadevno opazovanje oziroma opazovanja. Če je kateri koli izmed atributov opazovanja spremenjen, potem bodo, če NCB ne zagotovi vrednosti ustreznega atributa, obstoječe vrednosti nadomeščene s privzetimi vrednostmi.

9

(10)  Status opazovanja ‚M’ se vedno pošlje skupaj z vrednostjo opazovanja ‚-’. Glej razdelek 4 za več informacij o tem.

10

(11)  Status opazovanja ‚L’ se vedno pošlje skupaj z vrednostjo opazovanja ‚-’. Glej razdelek 4 za več informacij o tem.

11

(12)  Status opazovanja ‚E’ se uporablja za vsa opazovanja ali obdobja podatkov, ki so rezultat ocen in se ne morejo šteti kot normalne vrednosti.

12

(13)  Če ob prenosu spremembe (določenega atributa ali vrednosti opazovanja) status opazovanja ni poslan skupaj z vrednostjo opazovanja, se domneva, da se vrednost ‚A’ nanaša na nemanjkajoča opazovanja in vrednost ‚M’ za manjkajoča opazovanja.

13

(14)  Če NCB iz tehničnih razlogov ne more uporabiti kodne vrednosti ‚L’, mora posredovati ECB seznam zadevnih podatkov v pisni obliki.

14

(15)  Glede na Uredbo ECB/2001/18.

15

(16)  V primeru bilance stanja ECB podatke o popravkih zaradi deviznega tečaja zagotavlja Direktorat za notranje finance ECB, v skladu s Prilogo X.

16

(17)  Vrednosti, ki so rezultat ocene, morajo biti poslane s atributom statusa opazovanja (OBS_STATUS) ‚E’ ter s komentarjem opazovanja (OBS_COM), ki podrobno opisuje postopek ocenjevanja.

17

(18)  Spremembe: spremembe podatkov pred januarjem 2003, ki so bile prej poročane četrtletno. Zgodovinski podatki: mesečni podatki za obdobje pred januarjem 2003, za katere Uredba ECB/2001/13 ne določa posebnih zahtev.

18

(19)  Se ne uporablja za postavke, ki označujejo vrednost nič. Za te se uporablja razlika.

19

(20)  Opredeljeni kot popravki vrednosti, ki se nanašajo na obdobje pred predhodnim mesecem tekočega referenčnega meseca.

20

(21)  Evropski monetarni institut, Money and Banking Statistics Compilation Guide – Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECB (Priročnik za pripravo denarne in bančne statistike – Navodila NCB za pripravo denarne in bančne statistike za posredovanje ECB), april 1998.

21

Money and Banking Statistics Compilation Guide – Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECB

---

PRILOGA V

"PRILOGA XVIII

STATISTIČNI PODATKI O DRUGIH FINANČNIH POSREDNIKIH RAZEN ZAVAROVALNIH DRUŽB IN POKOJNINSKIH SKLADOV

NAVODILA ZA POROČANJE ZA PRIPRAVO STATISTIKE Z UPOŠTEVANJEM KRATKOROČNEGA PRISTOPA

1.   Cilj

Zahteva za statistične informacije o drugih finančnih posrednikih razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (v nadaljevanju: ‚DFP’) je dvodelna. Prvič, pomembno je zbrati podatke o DFP, da bi se spremljalo njihovo vlogo v finančnem posredništvu zunaj sektorja monetarnih in finančnih institucij (MFI). Dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo DFP, so podobne in komplementarne dejavnostim, s katerimi se ukvarjajo MFI, še posebej pa je treba zbirati statistične podatke v zvezi z DFP, da bi se izpopolnila statistična slika euroobmočja, saj za statistične potrebe Evropske centralne banke (ECB) podatki bilance stanja o DFP, ki so v celoti ali delno v lasti MFI, niso vključeni v bilance stanja MFI. Drugič, ECB mora spremljati DFP, da bi zagotovila, da seznam MFI ostane ažuren, točen, kolikor je mogoče homogen in dovolj stabilen za statistične namene. Kot je omenjeno v Uredbi ECB/2001/13, lahko finančne inovacije vplivajo na značilnosti finančnih instrumentov in povzročijo, da DFP spremenijo težišče svojega poslovanja.

Namen te priloge je podati navodilo za izpolnjevanje obrazcev za poročanje za posredovanje ECB podatkov v zvezi z DFP.

2.   Priprava agregatov euroobmočja in vrsta statističnih podatkov, ki jih je treba zagotavljati

2.1   Priprava agregatov euroobmočja

Posredovanje podatkov v zvezi z DFP je treba opraviti z upoštevanjem kratkoročnega pristopa, to je na podlagi podatkov, ki so trenutno na voljo na nacionalni ravni. Iz tega sledi, da statistične informacije, ki jih je treba zagotavljati, morda ne bodo vedno v celoti na voljo v skladu z opredelitvami in specifikacijami, opisanimi v nadaljevanju. V primerih, ko poročani podatki odstopajo od opredelitev, ki so podane v tej prilogi, se od nacionalnih centralnih bank (NCB) zahteva, da podajo ECB pisno pojasnilo o tem (1). Skladno s tem pristopom in na podlagi konceptualnega okvirja, očrtanega v nadaljevanju, morajo NCB zagotavljati dejanske podatke, kjer so ti trenutno na voljo. Kjer dejanski podatki niso na voljo ali jih ni mogoče obdelati, je treba zagotoviti nacionalne ocene. Kot rezervno rešitev v primeru nekaterih posebnih razčlenitev, za katere ni mogoče zagotoviti nacionalnih ocen, lahko ECB naredi ocene/domneve za vsak primer posebej.

Z vidika dodatnega bremena, ki bi ga izračunavanje nacionalnih ocen pomenilo za NCB, bi se morali napori osredotočiti predvsem na omejeno število ključnih statističnih podatkov. Namen kratkoročnega pristopa je osredotočiti napore na eno določeno podkategorijo DFP (glej razdelek 3.2.a): investicijske sklade. Za zagotavljanje podatkov o posrednikih z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (PVP), finančnih družbah, ki se ukvarjajo s posojanjem (v nadaljevanju: ‚FDP’), ali drugih DFP (ostali) v primeru, ko se dejanski podatki o njih ne zbirajo na nacionalni ravni, niso potrebni posebni dodatni napori.

2.2   Vrste statističnih podatkov, ki jih je treba zagotavljati

Zagotavljati je treba dve vrsti indikatorjev: ključne indikatorje ter dodatne informacije

| — | Ključni indikatorji, ki jih je treba posredovati za pripravo agregatov euroobmočja. Vse sodelujoče države članice morajo posredovati podrobne podatke, ko so dejanski podatki na voljo. Ko dejanskih podatkov ni na voljo za zahtevane razčlenitve ali za dogovorjeno frekvenco poročanja, v ustreznih rokih ali časovnem obdobju, je treba, če je to izvedljivo, zagotoviti ocene. |
| --- | --- |

—

Ključni indikatorji, ki jih je treba posredovati za pripravo agregatov euroobmočja. Vse sodelujoče države članice morajo posredovati podrobne podatke, ko so dejanski podatki na voljo. Ko dejanskih podatkov ni na voljo za zahtevane razčlenitve ali za dogovorjeno frekvenco poročanja, v ustreznih rokih ali časovnem obdobju, je treba, če je to izvedljivo, zagotoviti ocene.

| — | Dodatne informacije, ki jih je treba posredovati kot ‚pojasnjevalne postavke’. Te podatke morajo posredovati države, za katere so dodatne podrobnosti trenutno na voljo. Nanašajo se na razčlenitve, po katerih so uporabniki izrazili povpraševanje in za katere se priprava agregatov euroobmočja v začetku ni zdela izvedljiva. |
| --- | --- |

—

Dodatne informacije, ki jih je treba posredovati kot ‚pojasnjevalne postavke’. Te podatke morajo posredovati države, za katere so dodatne podrobnosti trenutno na voljo. Nanašajo se na razčlenitve, po katerih so uporabniki izrazili povpraševanje in za katere se priprava agregatov euroobmočja v začetku ni zdela izvedljiva.

3.   Konceptualni okvir

3.1   Poročevalska populacija

Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov (v nadaljevanju: ‚ESR 95’ (2)) opredeljuje DFP (S.123) kot nemonetarne ‚finančne družbe in neprave družbe [razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov], ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredovanjem, tako da prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, [...], vloge in/ali zelo podobni nadomestki za vloge od institucionalnih enot, ki niso denarne finančne institucije’.

Meja med DFP in MFI je določena z neobstojem obveznosti v obliki vlog, ki jih imajo ne-MFI, medtem ko je meja med pokojninskimi skladi in zavarovalnimi družbami določena z neobstojem obveznosti v obliki zavarovalnih tehničnih rezervacij.

Poročevalsko populacijo v kratkoročnem pristopu predstavljajo vse vrste DFP, rezidenčnih v sodelujoči državi članici. Termin ‚rezident’ je enak pojmu, kot je opredeljen v Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (3). Poročevalska populacija je torej sestavljena iz:

| — | institucij, lociranih na nekem ozemlju, vključno s hčerinskimi družbami matičnih družb, ki so locirane zunaj tega ozemlja,
  in |
| --- | --- |

—

institucij, lociranih na nekem ozemlju, vključno s hčerinskimi družbami matičnih družb, ki so locirane zunaj tega ozemlja,

in

| — | rezidenčnih podružnic institucij, ki imajo svojo glavno pisarno zunaj tega ozemlja. |
| --- | --- |

—

rezidenčnih podružnic institucij, ki imajo svojo glavno pisarno zunaj tega ozemlja.

3.2   Razvrstitev podkategorij DFP

Z vidika heterogenosti dejavnosti, ki jih opravljajo DFP, ter razlik v razpoložljivosti podatkov po posameznih vrstah DFP so določene štiri podkategorije DFP, za katere je treba podatke posredovati ločeno: 1) investicijski skladi (razen skladov denarnega trga (SDT)), 2) posredniki z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (PVP), 3) finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem (FDP) in 4) drugi DFP. Razlike v statističnih podrobnostih bodo navedene v tem dokumentu.

Kategorije/skupine glede na vrsto podatkov, ki jih je treba zagotavljati, so naštete in opredeljene v nadaljevanju:

| a. | Investicijski skladi razen SDT

  Investicijski skladi predstavljajo organizirane finančne aranžmaje, ki združujejo sredstva investitorjev za namen pridobivanja finančnih in nefinančnih sredstev. Investicijski skladi, razvrščeni med DFP, vključujejo vse vrste investicijskih skladov razen tistih, ki so razvrščeni v sektor MFI. Skladi imajo lahko različno pravno obliko (pogodbeni skladi, skladi v obliki družbe ali vzajemni naložbeni skladi) in so lahko odprtega ali zaprtega tipa. Nadalje so lahko ustanovljeni kot posamezni investicijski sklad ali kot krovni sklad (večoddelčni sklad, ki je sestavljen iz več različnih podskladov).
  Podatki v zvezi z investicijskimi skladi se zagotavljajo za naslednje kategorije:
  Investicijski skladi skupaj: Podatki, ki se zagotavljajo za vse investicijske sklade skupaj, pokrivajo vse vrste investicijskih skladov, ki delujejo v določeni državi. Zanje je treba zagotoviti ključne indikatorje in tudi vrsto pojasnjevalnih postavk.
  Investicijski skladi po vrstah: Posredovani podatki morajo biti razčlenjeni po posameznih vrstah investicijskih skladov:






  — | Investicijski skladi, razčlenjeni po vrsti investicije:

  Podatke za investicijske sklade po vrsti investicije je treba ločeno poročati za 1) delniške sklade, 2) obvezniške sklade, 3) mešane sklade, 4) nepremičninske sklade in 5) druge sklade.
  Načeloma so investicijski skladi glede na vrsto investicije razvrščeni glede na vrsto sredstev, iz katerih je investicijski portfelj pretežno sestavljen. Če je investicijski portfelj sklada sestavljen pretežno iz delnic in drugega lastniškega kapitala, je tak sklad razvrščen v kategorijo ‚delniških skladov’; če je sestavljen iz dolžniških vrednostnih papirjev, v kategorijo ‚obvezniških skladov’; če iz nepremičnin, v kategorijo ‚nepremičninskih skladov’. Skladi, ki investirajo tako v lastniški kapital kot v obveznice, pri čemer investicijska politika sklada ne daje prednosti enemu ali drugemu instrumentu, so razvrščeni v kategorijo ‚mešani skladi’ (4). Kjer nobena od naštetih klasifikacij ne ustreza, so skladi razvrščeni v rezidualno kategorijo ‚drugi skladi’.
  Glede ‚skladov skladov’ (skladov, ki prvenstveno investirajo v delnice investicijskih skladov) naj bo vodilo, da se taki skladi razvrstijo v isto kategorijo kot skladi, v katere prvenstveno investirajo. Če se taka razvrstitev ne šteje za izvedljivo, se sklade razvrsti v rezidualno kategorijo ‚drugi skladi’.
  Kriteriji za razvrstitev investicijskih skladov po vrsti so izpeljani iz javnega prospekta, pravil sklada, ustanovitvenih aktov, sprejetih statutov in notranjih predpisov, vpisnih dokumentov ali investicijskih pogodb, tržnih dokumentov ali kakršnih koli drugih izjav s podobnimi učinki.
  Pozneje se lahko pretehta tudi možnost zbiranja podatkov v zvezi s številom investicijskih skladov, razčlenjenih po vrsti investicije. |
| --- | --- | --- |

a.

Investicijski skladi razen SDT

Investicijski skladi predstavljajo organizirane finančne aranžmaje, ki združujejo sredstva investitorjev za namen pridobivanja finančnih in nefinančnih sredstev. Investicijski skladi, razvrščeni med DFP, vključujejo vse vrste investicijskih skladov razen tistih, ki so razvrščeni v sektor MFI. Skladi imajo lahko različno pravno obliko (pogodbeni skladi, skladi v obliki družbe ali vzajemni naložbeni skladi) in so lahko odprtega ali zaprtega tipa. Nadalje so lahko ustanovljeni kot posamezni investicijski sklad ali kot krovni sklad (večoddelčni sklad, ki je sestavljen iz več različnih podskladov).

Podatki v zvezi z investicijskimi skladi se zagotavljajo za naslednje kategorije:

Investicijski skladi skupaj: Podatki, ki se zagotavljajo za vse investicijske sklade skupaj, pokrivajo vse vrste investicijskih skladov, ki delujejo v določeni državi. Zanje je treba zagotoviti ključne indikatorje in tudi vrsto pojasnjevalnih postavk.

Investicijski skladi po vrstah: Posredovani podatki morajo biti razčlenjeni po posameznih vrstah investicijskih skladov:

—

Investicijski skladi, razčlenjeni po vrsti investicije:

Podatke za investicijske sklade po vrsti investicije je treba ločeno poročati za 1) delniške sklade, 2) obvezniške sklade, 3) mešane sklade, 4) nepremičninske sklade in 5) druge sklade.

Načeloma so investicijski skladi glede na vrsto investicije razvrščeni glede na vrsto sredstev, iz katerih je investicijski portfelj pretežno sestavljen. Če je investicijski portfelj sklada sestavljen pretežno iz delnic in drugega lastniškega kapitala, je tak sklad razvrščen v kategorijo ‚delniških skladov’; če je sestavljen iz dolžniških vrednostnih papirjev, v kategorijo ‚obvezniških skladov’; če iz nepremičnin, v kategorijo ‚nepremičninskih skladov’. Skladi, ki investirajo tako v lastniški kapital kot v obveznice, pri čemer investicijska politika sklada ne daje prednosti enemu ali drugemu instrumentu, so razvrščeni v kategorijo ‚mešani skladi’ (4). Kjer nobena od naštetih klasifikacij ne ustreza, so skladi razvrščeni v rezidualno kategorijo ‚drugi skladi’.

Glede ‚skladov skladov’ (skladov, ki prvenstveno investirajo v delnice investicijskih skladov) naj bo vodilo, da se taki skladi razvrstijo v isto kategorijo kot skladi, v katere prvenstveno investirajo. Če se taka razvrstitev ne šteje za izvedljivo, se sklade razvrsti v rezidualno kategorijo ‚drugi skladi’.

Kriteriji za razvrstitev investicijskih skladov po vrsti so izpeljani iz javnega prospekta, pravil sklada, ustanovitvenih aktov, sprejetih statutov in notranjih predpisov, vpisnih dokumentov ali investicijskih pogodb, tržnih dokumentov ali kakršnih koli drugih izjav s podobnimi učinki.

Pozneje se lahko pretehta tudi možnost zbiranja podatkov v zvezi s številom investicijskih skladov, razčlenjenih po vrsti investicije.

| — | Investicijski skladi, razčlenjeni po vrsti vlagateljev:

  Podatke za investicijske sklade, razčlenjene po vrsti vlagateljev, je treba poročati za: 1) javne sklade, katerega delnice/enote so prodane širši javnosti; in 2) posebne investicijske sklade, katerih delnice/enote so rezervirane za določene vrste vlagateljev. Podatke za te vrste skladov je treba poročati le kot pojasnjevalne postavke. |
| --- | --- |

—

Investicijski skladi, razčlenjeni po vrsti vlagateljev:

Podatke za investicijske sklade, razčlenjene po vrsti vlagateljev, je treba poročati za: 1) javne sklade, katerega delnice/enote so prodane širši javnosti; in 2) posebne investicijske sklade, katerih delnice/enote so rezervirane za določene vrste vlagateljev. Podatke za te vrste skladov je treba poročati le kot pojasnjevalne postavke.

| b. | Posredniki z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti

  PVP, ki so razvrščeni med DFP, so finančne družbe, katerih glavna dejavnost je finančno posredništvo:






  — | trgovanje z vrednostnimi papirji za lasten račun, preko pridobitev in prodaj teh vrednostnih papirjev za račun in s tveganjem posrednika, z izključnim namenom okoristiti se z razliko med prodajno in nakupno ceno, |
| --- | --- | --- |

b.

Posredniki z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti

PVP, ki so razvrščeni med DFP, so finančne družbe, katerih glavna dejavnost je finančno posredništvo:

—

trgovanje z vrednostnimi papirji za lasten račun, preko pridobitev in prodaj teh vrednostnih papirjev za račun in s tveganjem posrednika, z izključnim namenom okoristiti se z razliko med prodajno in nakupno ceno,

| — | trgovanje za lasten račun, preko finančnega posrednika, ki je pooblaščen za trgovanje na borzi vrednostnih papirjev ali na drugih organiziranih trgih. |
| --- | --- |

—

trgovanje za lasten račun, preko finančnega posrednika, ki je pooblaščen za trgovanje na borzi vrednostnih papirjev ali na drugih organiziranih trgih.

Glede PVP je potrebno zagotavljati ključne indikatorje. Podrobnosti o razčlenitvah, ki jih je treba zagotoviti, so očrtane v tej prilogi.

| c. | Finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem

  Te finančne družbe, ki so razvrščene med DFP, so primarno specializirane za financiranje sredstev za gospodinjstva in nefinančne družbe. V to kategorijo so vključene družbe, specializirane za finančni leasing (5), factoring, hipotekarno posojanje ter potrošniško kreditiranje. Te finančne družbe lahko delujejo v pravni obliki stanovanjske banke, komunalne kreditne institucije, družbe, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev, ustanovljene, da bi bila imetnica listinjenih sredstev, itd.
  Glede FDP je treba zagotavljati ključne indikatorje. Posebne podrobnosti o razčlenitvah, ki jih je treba zagotoviti, so navedene v tej prilogi. |
| --- | --- |

c.

Finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem

Te finančne družbe, ki so razvrščene med DFP, so primarno specializirane za financiranje sredstev za gospodinjstva in nefinančne družbe. V to kategorijo so vključene družbe, specializirane za finančni leasing (5), factoring, hipotekarno posojanje ter potrošniško kreditiranje. Te finančne družbe lahko delujejo v pravni obliki stanovanjske banke, komunalne kreditne institucije, družbe, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev, ustanovljene, da bi bila imetnica listinjenih sredstev, itd.

Glede FDP je treba zagotavljati ključne indikatorje. Posebne podrobnosti o razčlenitvah, ki jih je treba zagotoviti, so navedene v tej prilogi.

| d. | Druge kategorije DFP

  Finančne družbe, ki so vključene v to rezidualno kategorijo, so druge vrste finančnih družb, ki niso specializirane za nobeno od področij dejavnosti, ki se uporabljajo za ostale tri kategorije DFP. V to kategorijo so vključene, na primer, finančne holdinške družbe, družbe, ki upravljajo sklade tveganega kapitala in razvojne sklade. NCB morajo navesti vrsto institucij, ki so vključene v to kategorijo, v priloženem pisnem pojasnilu.
  Glede te podkategorije DFP je treba poročati le o postavki celotna aktiva med pojasnjevalnimi postavkami. |
| --- | --- |

d.

Druge kategorije DFP

Finančne družbe, ki so vključene v to rezidualno kategorijo, so druge vrste finančnih družb, ki niso specializirane za nobeno od področij dejavnosti, ki se uporabljajo za ostale tri kategorije DFP. V to kategorijo so vključene, na primer, finančne holdinške družbe, družbe, ki upravljajo sklade tveganega kapitala in razvojne sklade. NCB morajo navesti vrsto institucij, ki so vključene v to kategorijo, v priloženem pisnem pojasnilu.

Glede te podkategorije DFP je treba poročati le o postavki celotna aktiva med pojasnjevalnimi postavkami.

4.   Zahteve za statistično poročanje

4.1   Postavke bilance stanja

Za pripravo ključnih statističnih indikatorjev za sektor DFP je potrebna posebna razčlenitev finančnih instrumentov. Kolikor je le mogoče, razčlenitve po instrumentih, geografski lokaciji in sektorju sledijo shemi poročanja, opredeljeni za sektor MFI. Vendar pa je v praksi ta razčlenitev manj podrobna, kot je razčlenitev, zahtevana za statistiko bilance stanja MFI.

Nadalje, z vidika heterogenosti dejavnosti, ki jih opravljajo finančne družbe, razvrščene med DFP, in razlik v trenutno razpoložljivih podatkih po posameznih podkategorijah DFP, se zahtevane razčlenitve bilance stanja razlikujejo glede na vrsto podkategorije DFP.

Razčlenitev po instrumentih in zapadlosti: Spodnja tabela podaja pregled zahtevanih razčlenitev po instrumentih za posamezne vrste podkategorij DFP. Podroben opis teh razčlenitev po instrumentih je podan v odstavkih v nadaljevanju. Načeloma se razčlenitev po instrumentih zagotavlja v obliki ključnih indikatorjev za vse podkategorije DFP (razen za ‚investicijske sklade glede na vrsto vlagateljev’ ter ‚druge DFP’).

Pregled razčlenitev po instrumentih in zapadlosti

| KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI |
| --- |
| AKTIVA | PASIVA |
| 1. | Vloge (poročata A in B) |

KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI

AKTIVA

PASIVA

1.

Vloge (poročata A in B)

| 2. | Posojila (poroča C) |
| --- | --- |

2.

Posojila (poroča C)

| 3. | Vrednostni papirji razen delnic (poročajo A, B in C) | Do 1 leta (poroča A) |
| --- | --- | --- |

3.

Vrednostni papirji razen delnic (poročajo A, B in C)

Do 1 leta (poroča A)

| | Nad 1 leto (poroča A) |
| --- | --- |

Nad 1 leto (poroča A)

| 4. | Delnice in drug lastniški kapital (6) (poročajo A, B in C) |
| --- | --- |

4.

Delnice in drug lastniški kapital (6) (poročajo A, B in C)

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov (poročata A in B |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote investicijskih skladov (poročata A in B

| 6. | Opredmetena osnovna sredstva (poroča A) |
| --- | --- |

6.

Opredmetena osnovna sredstva (poroča A)

| 7. | Izvedeni finančni instrumenti (poročata A in B) |
| --- | --- |

7.

Izvedeni finančni instrumenti (poročata A in B)

| 8. | Druga aktiva (poročajo A, B in C) |
| --- | --- |

8.

Druga aktiva (poročajo A, B in C)

| 1. | Najeta posojila in prejete vloge (poročajo A, B in C) |
| --- | --- |

1.

Najeta posojila in prejete vloge (poročajo A, B in C)

| 2. | Izdani dolžniški vrednostni papirji (poročata B in C) |
| --- | --- |

2.

Izdani dolžniški vrednostni papirji (poročata B in C)

| 3. | Kapital in rezerve (poročata B in C) |
| --- | --- |

3.

Kapital in rezerve (poročata B in C)

| 4. | Izdane delnice/enote investicijskih skladov (poroča A) |
| --- | --- |

4.

Izdane delnice/enote investicijskih skladov (poroča A)

| 5. | Izvedeni finančni instrumenti (poročata A in B) |
| --- | --- |

5.

Izvedeni finančni instrumenti (poročata A in B)

| 6. | Druge obveznosti (poročajo A, B in C) |
| --- | --- |

6.

Druge obveznosti (poročajo A, B in C)

Celotna aktiva = Celotna pasiva (poročana za vse kategorije)

| A | : | Investicijski skladi |
| --- | --- | --- |
| B | : | PVP |
| C | : | FDP |
| D | : | Drugi DFP |

A

:

Investicijski skladi

B

:

PVP

C

:

FDP

D

:

Drugi DFP

Dodatne zahteve za potrebe pripravljanja finančnih računov monetarne unije (MUFA): Spodnja tabela podaja pregled zahtevanih dodatnih razčlenitev po instrumentih. Podroben opis razčlenitev po instrumentih je podan v odstavkih v nadaljevanju. Načeloma se dodatno razčlenitev po instrumentih zagotavlja kot pojasnjevalne postavke samo za podkategorijo ‚investicijski skladi skupaj’.

Dodatne zahteve za potrebe pripravljanja MUFA

| KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI |
| --- |
| AKTIVA | PASIVA |
| 1. | Kotirajoče delnice |

KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI

AKTIVA

PASIVA

1.

Kotirajoče delnice

| 2. | Delnice SDT |
| --- | --- |

2.

Delnice SDT

| 3. | Posojila | Do 1 leta |
| --- | --- | --- |

3.

Posojila

Do 1 leta

| | Nad 1 leto |
| --- | --- |

Nad 1 leto

AKTIVA

| 0. | Celotna aktiva/pasiva: Celotna aktiva se poroča za vse podkategorije DFP. Celotna aktiva mora biti enaka vsoti vseh posameznih postavk na aktivni strani bilance stanja in mora biti hkrati enaka celotni pasivi. |
| --- | --- |

0.

Celotna aktiva/pasiva: Celotna aktiva se poroča za vse podkategorije DFP. Celotna aktiva mora biti enaka vsoti vseh posameznih postavk na aktivni strani bilance stanja in mora biti hkrati enaka celotni pasivi.

| 1. | Vloge: Postavka ‚vloge’ se posebej zahteva za vse vrste investicijskih skladov, o katerih se poroča ločeno, ter za PVP. V primeru FDP se ta postavka uvrsti med ‚druga aktiva’.
  Ta postavka (7) je sestavljena iz dveh osnovnih podkategorij:






  — | Prenosljive vloge: Vloge (v nacionalni ali v tuji valuti), ki jih je mogoče brez odloga zamenjati v gotovino ali ki so prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na drug podoben način, in sicer brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov (ESR 95, odstavki 5.42-5.44). |
| --- | --- | --- |

1.

Vloge: Postavka ‚vloge’ se posebej zahteva za vse vrste investicijskih skladov, o katerih se poroča ločeno, ter za PVP. V primeru FDP se ta postavka uvrsti med ‚druga aktiva’.

Ta postavka (7) je sestavljena iz dveh osnovnih podkategorij:

—

Prenosljive vloge: Vloge (v nacionalni ali v tuji valuti), ki jih je mogoče brez odloga zamenjati v gotovino ali ki so prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na drug podoben način, in sicer brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov (ESR 95, odstavki 5.42-5.44).

| — | Druge vloge: Vsa imetja v vlogah razen prenosljivih vlog. Drugih vlog ni možno uporabljati za plačevanje ob vsakem času in jih ni možno zamenjati za gotovino ali prenosljive vloge brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. Ta podkategorijo vključuje vezane vloge, hranilne vlog, itd. (ESR 95, odstavki 5.45-5.49). |
| --- | --- |

—

Druge vloge: Vsa imetja v vlogah razen prenosljivih vlog. Drugih vlog ni možno uporabljati za plačevanje ob vsakem času in jih ni možno zamenjati za gotovino ali prenosljive vloge brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. Ta podkategorijo vključuje vezane vloge, hranilne vlog, itd. (ESR 95, odstavki 5.45-5.49).

Tudi imetja gotovine morajo biti vključena pod to postavko. Gotovina zajema bankovce in kovance v obtoku, ki se običajno uporabljajo za plačila. Pričakuje se, da bo ta postavka nepomembna.

Pravila vrednotenja: v skladu z ESR 95 se vloge poroča po nominalni vrednosti brez obračunanih obresti.

| 2. | Posojila: Podatki, ki se nanašajo na ‚posojila’, se ločeno poročajo samo za podkategorijo FDP. Za podkategorije investicijskih skladov in PVP se posojila uvrstijo v postavko ‚druga aktiva’. Za potrebe pripravljanja MUFA pa morajo biti posojila (z zapadlostjo do enega leta in nad eno leto) poleg tega ločena kot pojasnjevalna postavka za podkategorijo ‚investicijski skladi skupaj’.
  Posojila so sredstva, ki jih DFP, ki poročajo, posodijo posojilojemalcem in ki niso izkazana s prenosljivimi dokumenti ali so predstavljena z enim samim dokumentom (četudi je le-ta postal prenosljiv). To postavko sestavljajo:






  — | posojila gospodinjstvom v obliki potrošniškega posojila (posojila, odobrena za osebno porabo pri nakupu blaga in storitev), stanovanjska posojila (posojila, dana za investicije v stanovanjske objekte, kar zajema izgradnjo in obnovo stanovanjskih zgradb) in druga posojila (posojila, dana za poslovne namene, konsolidacijo dolga, izobraževanje itd.), |
| --- | --- | --- |

2.

Posojila: Podatki, ki se nanašajo na ‚posojila’, se ločeno poročajo samo za podkategorijo FDP. Za podkategorije investicijskih skladov in PVP se posojila uvrstijo v postavko ‚druga aktiva’. Za potrebe pripravljanja MUFA pa morajo biti posojila (z zapadlostjo do enega leta in nad eno leto) poleg tega ločena kot pojasnjevalna postavka za podkategorijo ‚investicijski skladi skupaj’.

Posojila so sredstva, ki jih DFP, ki poročajo, posodijo posojilojemalcem in ki niso izkazana s prenosljivimi dokumenti ali so predstavljena z enim samim dokumentom (četudi je le-ta postal prenosljiv). To postavko sestavljajo:

—

posojila gospodinjstvom v obliki potrošniškega posojila (posojila, odobrena za osebno porabo pri nakupu blaga in storitev), stanovanjska posojila (posojila, dana za investicije v stanovanjske objekte, kar zajema izgradnjo in obnovo stanovanjskih zgradb) in druga posojila (posojila, dana za poslovne namene, konsolidacijo dolga, izobraževanje itd.),

| — | finančni leasingi, odobreni tretjim osebam, |
| --- | --- |

—

finančni leasingi, odobreni tretjim osebam,

| — | slaba posojila, ki še niso bili odplačana ali odpisana, |
| --- | --- |

—

slaba posojila, ki še niso bili odplačana ali odpisana,

| — | imetja neprenosljivih vrednostnih papirjev, |
| --- | --- |

—

imetja neprenosljivih vrednostnih papirjev,

| — | podrejeni dolg v obliki posojil. |
| --- | --- |

—

podrejeni dolg v obliki posojil.

Pravila vrednotenja: v skladu z obravnavo posojil, ki jih odobravajo MFI, je načeloma treba posojila, odobrena s strani DFP, zabeležiti bruto, z vsemi povezanimi rezervacijami, tako splošnimi kot posebnimi, dokler posojila niso odpisana s strani institucije, ki poroča, in istočasno odstranjena iz bilance stanja.

V skladu s splošnim načelom obračunskega knjigovodstva se morajo obresti, zaslužene na posojila, zabeležiti v bilanci stanja, ko se obračunajo (torej po obračunskem načelu), in ne šele takrat, ko so dejansko prejete ali plačane (torej po načelu zajemanja v trenutku plačila). Obračunane obresti na posojila morajo biti razvrščene v bruto zneskih med ‚druga aktiva’. Obračunane obresti morajo biti izločene iz posojil, na katera se nanašajo in ki morajo biti vrednotena po nominalni vrednosti, nepoplačani na datum poročanja.

| 3. | Vrednostni papirji razen delnic: Ta postavka je posebej zahtevana za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP.
  Postavka se nanaša na imetja vrednostnih papirjev razen delnic in drugega lastniškega kapitala, ki so običajno prenosljivi in se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali pa jih je mogoče pobotati na trgu in ki imetniku ne dajejo nikakršnih lastninskih pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka zajema imetja vrednostnih papirjev ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiksnih in pogodbeno določenih donosov v obliki kuponskih izplačil in/ali do določene fiksne vsote na določen datum (ali več datumov) ali od določenega datuma, opredeljenega ob času izdaje, dalje. Vključuje tudi prenosljiva posojila, ki so bila prestrukturirana v veliko število enakih dokumentov in s katerimi se trguje na organiziranih trgih.
  Pravila vrednotenja: v skladu z ESR 95 morajo biti vrednostni papirji razen delnic poročani po tržni vrednosti.
  Razčlenitev po zapadlosti (začetna zapadlost) na ‚do enega leta’ in ‚nad eno leto’ za ‚vrednostne papirje razen delnic’ se zahteva za podkategorijo DFP ‚investicijski skladi’ (za investicijske sklade skupaj ter za investicijske sklade, razčlenjene po posameznih vrstah investicij). |
| --- | --- |

3.

Vrednostni papirji razen delnic: Ta postavka je posebej zahtevana za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP.

Postavka se nanaša na imetja vrednostnih papirjev razen delnic in drugega lastniškega kapitala, ki so običajno prenosljivi in se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali pa jih je mogoče pobotati na trgu in ki imetniku ne dajejo nikakršnih lastninskih pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka zajema imetja vrednostnih papirjev ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiksnih in pogodbeno določenih donosov v obliki kuponskih izplačil in/ali do določene fiksne vsote na določen datum (ali več datumov) ali od določenega datuma, opredeljenega ob času izdaje, dalje. Vključuje tudi prenosljiva posojila, ki so bila prestrukturirana v veliko število enakih dokumentov in s katerimi se trguje na organiziranih trgih.

Pravila vrednotenja: v skladu z ESR 95 morajo biti vrednostni papirji razen delnic poročani po tržni vrednosti.

Razčlenitev po zapadlosti (začetna zapadlost) na ‚do enega leta’ in ‚nad eno leto’ za ‚vrednostne papirje razen delnic’ se zahteva za podkategorijo DFP ‚investicijski skladi’ (za investicijske sklade skupaj ter za investicijske sklade, razčlenjene po posameznih vrstah investicij).

| 4. | Delnice in drug lastniški kapital (razen delnic investicijskih skladov): Ta postavka se posebej zahteva za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP.
  Postavka se nanaša na imetja vrednostnih papirjev, ki pomenijo lastninske pravice nad družbami in nepravimi družbami. Ti vrednostni papirji imetnikom v splošnem dajejo pravico do deleža v dobičku družb ali nepravih družb ter do deleža v njihovih lastnih sredstvih ob likvidaciji. Ta kategorija je sestavljena iz treh glavnih podkategorij:






  — | kotirajoče delnice, razen delnic investicijskih skladov: Delnice, katerih cene kotirajo na priznani borzi vrednostnih papirjev ali drugi obliki sekundarnega trga (ESR 95, odstavki 5.88-5.93). Podatke o kotirajočih delnicah je treba zagotoviti ločeno za podkategorijo ‚investicijski skladi skupaj’, |
| --- | --- | --- |

4.

Delnice in drug lastniški kapital (razen delnic investicijskih skladov): Ta postavka se posebej zahteva za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP.

Postavka se nanaša na imetja vrednostnih papirjev, ki pomenijo lastninske pravice nad družbami in nepravimi družbami. Ti vrednostni papirji imetnikom v splošnem dajejo pravico do deleža v dobičku družb ali nepravih družb ter do deleža v njihovih lastnih sredstvih ob likvidaciji. Ta kategorija je sestavljena iz treh glavnih podkategorij:

—

kotirajoče delnice, razen delnic investicijskih skladov: Delnice, katerih cene kotirajo na priznani borzi vrednostnih papirjev ali drugi obliki sekundarnega trga (ESR 95, odstavki 5.88-5.93). Podatke o kotirajočih delnicah je treba zagotoviti ločeno za podkategorijo ‚investicijski skladi skupaj’,

| — | nekotirajoče delnice, razen delnic investicijskih skladov: Delnice, ki ne kotirajo na trgu (ESR 95, odstavki 5.88-5.93), |
| --- | --- |

—

nekotirajoče delnice, razen delnic investicijskih skladov: Delnice, ki ne kotirajo na trgu (ESR 95, odstavki 5.88-5.93),

| — | drug lastniški kapital: Vse transakcije z drugim lastniškim kapitalom, ki jih ne zajemajo kotirajoče in nekotirajoče delnice (ESR 95, odstavki 5.94-5.95). |
| --- | --- |

—

drug lastniški kapital: Vse transakcije z drugim lastniškim kapitalom, ki jih ne zajemajo kotirajoče in nekotirajoče delnice (ESR 95, odstavki 5.94-5.95).

Pravila vrednotenja: V skladu z ESR 95 morajo biti delnice in drug lastniški kapital poročani po tržni vrednosti.

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov: Imetja delnic/enot investicijskih skladov morajo biti poročana kot ločena postavka samo za podkategoriji investicijskih skladov (za investicijske sklade skupaj in za vse vrste investicijskih skladov) in za PVP. Za podkategorijo FDP so delnice/enote investicijskih skladov razporejene v postavko ‚druga aktiva’.
  Delnice/enote investicijskih skladov so delnice oziroma enote, ki jih izdaja posebna vrsta finančnih družb, katerih izključni namen je investirati zbrana sredstva na denarnem trgu, trgu kapitala in/ali trgu nepremičnin. Delnice/enote investicijskih skladov so izključno obveznost MFI (samo SDT) in investicijskih skladov, razporejenih med DFP.
  Izdane delnice/enote investicijskih skladov dajejo imetnikom pravice glede investiranega kapitala in do donosov, ki izhajajo iz takih investicij, vendar običajno ne dajejo dokazila o obvladovanju skupnih naložb (na primer pravice do glasovanja ali sodelovanja pri upravljanju).
  Pravila vrednotenja: v skladu z ESR 95 morajo biti delnice/enote investicijskih skladov poročane po tržni vrednosti.
  Poleg tega se za podkatergorijo ‚investicijski skladi skupaj’ poroča imetja delnic SDT. |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote investicijskih skladov: Imetja delnic/enot investicijskih skladov morajo biti poročana kot ločena postavka samo za podkategoriji investicijskih skladov (za investicijske sklade skupaj in za vse vrste investicijskih skladov) in za PVP. Za podkategorijo FDP so delnice/enote investicijskih skladov razporejene v postavko ‚druga aktiva’.

Delnice/enote investicijskih skladov so delnice oziroma enote, ki jih izdaja posebna vrsta finančnih družb, katerih izključni namen je investirati zbrana sredstva na denarnem trgu, trgu kapitala in/ali trgu nepremičnin. Delnice/enote investicijskih skladov so izključno obveznost MFI (samo SDT) in investicijskih skladov, razporejenih med DFP.

Izdane delnice/enote investicijskih skladov dajejo imetnikom pravice glede investiranega kapitala in do donosov, ki izhajajo iz takih investicij, vendar običajno ne dajejo dokazila o obvladovanju skupnih naložb (na primer pravice do glasovanja ali sodelovanja pri upravljanju).

Pravila vrednotenja: v skladu z ESR 95 morajo biti delnice/enote investicijskih skladov poročane po tržni vrednosti.

Poleg tega se za podkatergorijo ‚investicijski skladi skupaj’ poroča imetja delnic SDT.

| 6. | Opredmetena osnovna sredstva: To postavko sestavljajo:






  — | opredmetena osnovna sredstva za investicijske namene (investicije v stanovanjske zgradbe, druge zgradbe in objekte, nestanovanjske zgradbe). Ta del je označen kot imetja ‚nepremičnin’, |
| --- | --- | --- |

6.

Opredmetena osnovna sredstva: To postavko sestavljajo:

—

opredmetena osnovna sredstva za investicijske namene (investicije v stanovanjske zgradbe, druge zgradbe in objekte, nestanovanjske zgradbe). Ta del je označen kot imetja ‚nepremičnin’,

| — | nefinančna sredstva, opredmetena in neopredmetena, ki so namenjena stalni rabi v obdobju enega ali več let s strani DFP, ki poročajo. Postavka vključuje zemljišča in zgradbe, ki jih zasedajo DFP, kot tudi opremo, programsko opremo in ostalo infrastrukturo. |
| --- | --- |

—

nefinančna sredstva, opredmetena in neopredmetena, ki so namenjena stalni rabi v obdobju enega ali več let s strani DFP, ki poročajo. Postavka vključuje zemljišča in zgradbe, ki jih zasedajo DFP, kot tudi opremo, programsko opremo in ostalo infrastrukturo.

‚Opredmetena osnovna sredstva’ so ločeno določena za investicijske sklade skupaj in tudi za investicijske sklade, razčlenjene glede na vrsto investicije in glede na vrsto vlagatelja. V primeru razčlenitve investicijskih skladov glede na vrsto investicije morajo biti opredmetena osnovna sredstva ločeno določena za nepremičninske, mešane in druge sklade, saj se od teh treh vrst skladov pričakuje, da bodo imeli med svojimi investicijami tudi nepremičnine. Vse ostale vrste skladov, razčlenjenih glede na vrsto investicije, imajo tudi opredmetena osnovna sredstva, vendar se pri njih pričakuje, da je vrednost le-teh nepomembna, saj gre pretežno za opredmetena osnovna sredstva, namenjena lastni uporabi (zgradbe, ki jih zaseda DFP, oprema, programska oprema in ostala infrastruktura). Kjer o opredmetenih osnovnih sredstvih ni treba poročati pod posebno postavko, so le-ta razporejena med ‚druga aktiva’.

| 7. | Izvedeni finančni instrumenti: Podatki, ki se nanašajo na ‚izvedene finančne instrumente’, se poročajo kot ločena postavka samo za podkategoriji investicijskih skladov (za investicijske sklade skupaj in za vse vrste investicijskih skladov) in za PVP. Za FDP je ta postavka razporejena med ‚druga aktiva’.
  Postavka je sestavljena iz vseh transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti, t. j. finančnimi sredstvi, ki temeljijo na ali so izvedeni iz različnih osnovnih instrumentov. Osnovni instrument je običajno drugo finančno sredstvo, lahko pa je tudi blago ali indeks (ESR 95, odstavek 5.65).
  Poročanje o ‚izvedenih finančnih instrumentih’ v shemi poročanja DFP je načeloma skladno s priporočeno obravnavo le-teh v shemi poročanja MFI. V tem kontekstu Navodilo k Uredbi ECB/2001/13 o statistiki bilance stanja MFI
   (8) določa, da morajo, v skladu z obstoječimi mednarodnimi statističnimi standardi, izvedeni finančni instrumenti, ki imajo tržno vrednost, načeloma biti evidentirani v bilanci stanja. Izvedeni finančni instrumenti imajo tržno vrednost, ko se z njimi trguje na organiziranih trgih (borzah) ali v okoliščinah, ko so lahko redno pobotani na trgih ‚preko okenc’ (OTC).
  Pod to postavko se poroča o naslednjih izvedenih finančnih instrumentih:






  — | opcije, trgovane in OTC, |
| --- | --- | --- |

7.

Izvedeni finančni instrumenti: Podatki, ki se nanašajo na ‚izvedene finančne instrumente’, se poročajo kot ločena postavka samo za podkategoriji investicijskih skladov (za investicijske sklade skupaj in za vse vrste investicijskih skladov) in za PVP. Za FDP je ta postavka razporejena med ‚druga aktiva’.

Postavka je sestavljena iz vseh transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti, t. j. finančnimi sredstvi, ki temeljijo na ali so izvedeni iz različnih osnovnih instrumentov. Osnovni instrument je običajno drugo finančno sredstvo, lahko pa je tudi blago ali indeks (ESR 95, odstavek 5.65).

Poročanje o ‚izvedenih finančnih instrumentih’ v shemi poročanja DFP je načeloma skladno s priporočeno obravnavo le-teh v shemi poročanja MFI. V tem kontekstu Navodilo k Uredbi ECB/2001/13 o statistiki bilance stanja MFI
   (8) določa, da morajo, v skladu z obstoječimi mednarodnimi statističnimi standardi, izvedeni finančni instrumenti, ki imajo tržno vrednost, načeloma biti evidentirani v bilanci stanja. Izvedeni finančni instrumenti imajo tržno vrednost, ko se z njimi trguje na organiziranih trgih (borzah) ali v okoliščinah, ko so lahko redno pobotani na trgih ‚preko okenc’ (OTC).

Pod to postavko se poroča o naslednjih izvedenih finančnih instrumentih:

—

opcije, trgovane in OTC,

| — | nakupni boni, |
| --- | --- |

—

nakupni boni,

| — | standardizirane terminske pogodbe, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotane, |
| --- | --- |

—

standardizirane terminske pogodbe, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotane,

| — | zamenjave, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotane. |
| --- | --- |

—

zamenjave, vendar le, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotane.

Izvedeni finančni instrumenti, ki se beležijo v bilanci stanja, morajo biti zabeleženi po tržni vrednosti, kar pomeni veljavno tržno ceno ali bližnji ekvivalent (poštena vrednost).

Izvedeni finančni instrumenti se beležijo v bilanci stanja na bruto osnovi. Posamezne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih z bruto pozitivno tržno vrednostjo morajo biti zabeležene na aktivni strani bilance stanja, pogodbe z bruto negativno tržno vrednostjo pa na pasivni strani. Bruto bodoče obveznosti iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih se v bilanci stanja ne beležijo. Priznano je, da se izvedeni finančni instrumenti lahko beležijo na neto osnovi na podlagi drugačnih metod vrednotenja. Kadar so na voljo le neto pozicije ali pozicije, ki so beležene po vrednostih, ki niso tržne vrednosti, se te pozicije poročajo kot privzete.

Razčlenitve (po sektorju, valuti itd.) niso potrebne.

| 8. | Druga aktiva: Ta postavka se ločeno zahteva za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP.
  Ta postavka je sestavljena iz sredstev, ki niso vključena v druge postavke, kot na primer:






  — | obračunane aktivne obresti na posojila, in obračunana najemnina za zgradbe, |
| --- | --- | --- |

8.

Druga aktiva: Ta postavka se ločeno zahteva za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP.

Ta postavka je sestavljena iz sredstev, ki niso vključena v druge postavke, kot na primer:

—

obračunane aktivne obresti na posojila, in obračunana najemnina za zgradbe,

| — | prihodnje dividende, |
| --- | --- |

—

prihodnje dividende,

| — | terjatve, ki niso povezane z osnovno dejavnostjo DFP, |
| --- | --- |

—

terjatve, ki niso povezane z osnovno dejavnostjo DFP,

| — | bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami, |
| --- | --- |

—

bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami,

| — | bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami, |
| --- | --- |

—

bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami,

| — | druga sredstva, ki niso ločeno določena, npr. opredmetena osnovna sredstva, posojila, vloge (odvisno od podkategorije DFP). |
| --- | --- |

—

druga sredstva, ki niso ločeno določena, npr. opredmetena osnovna sredstva, posojila, vloge (odvisno od podkategorije DFP).

Zgornji seznam ni izčrpen in se spreminja glede na vrsto institucije, ki poroča (glej alineo). Bilanca stanja, ki se zahteva pri različnih vrstah podkategorij DFP, je odvisna od dejavnosti, s katero se podkategorija DFP ukvarja. Samo glavne postavke bilance stanja DFP so določene posebej. Vse zneske, ki jih ni mogoče uvrstiti v eno izmed teh glavnih postavk bilanc stanja (BSI), je treba razvrstiti med ‚druga aktiva’, na primer ker se od investicijskih skladov ne pričakuje, da bodo odobravali posojila, se postavka ‚posojila’ v bilanci stanja ne določi posebej. Vendar pa se v primeru, ko so investicijski skladi dejansko odobrili posojila, ta znesek uvrsti med ‚druga aktiva’.

NCB morajo zagotoviti podrobnosti o sestavinah ‚druge aktive’ v pisnem pojasnilu.

PASIVA

| 0. | Celotna aktiva/pasiva: Celotna pasiva mora biti enaka vsoti vseh posameznih postavk na pasivni strani bilance stanja in mora biti hkrati enaka celotni aktivi (glej tudi ‚aktivne postavke – celotna aktiva/pasiva’). |
| --- | --- |

0.

Celotna aktiva/pasiva: Celotna pasiva mora biti enaka vsoti vseh posameznih postavk na pasivni strani bilance stanja in mora biti hkrati enaka celotni aktivi (glej tudi ‚aktivne postavke – celotna aktiva/pasiva’).

| 9. | Prejeti vloge in posojila: Ta postavka mora biti posebej določena za investicijske sklade, PVP in FDP.
  To postavko sestavljajo:






  — | Vloge: Prenosljive vloge in druge vloge (glej aktivno stran), naložene v DFP. Te vloge običajno naložijo MFI. |
| --- | --- | --- |

9.

Prejeti vloge in posojila: Ta postavka mora biti posebej določena za investicijske sklade, PVP in FDP.

To postavko sestavljajo:

—

Vloge: Prenosljive vloge in druge vloge (glej aktivno stran), naložene v DFP. Te vloge običajno naložijo MFI.

| — | Posojila: Posojila, odobrena DFP, ki poročajo, ki niso izkazana z dokumenti ali jih predstavlja en sam dokument (četudi ta postane prenosljiv). |
| --- | --- |

—

Posojila: Posojila, odobrena DFP, ki poročajo, ki niso izkazana z dokumenti ali jih predstavlja en sam dokument (četudi ta postane prenosljiv).

| 10. | Izdani dolžniški vrednostni papirji: Ta postavka se posebej poroča za PVP in FDP. V primeru investicijskih skladov se ta postavka uvrsti med ‚druge obveznosti’ in se zanjo pričakuje, da bo nepomembna.
  Postavka se nanaša na vrednostne papirje razen delnic, ki so običajno prenosljivi instrumenti, s katerimi se trguje na sekundarnih trgih ali se jih lahko pobota na trgu, ter imetniku ne dajejo nikakršne lastninskih pravic nad institucijo izdajateljico. V nekaterih državah lahko DFP izdajajo prenosljive instrumente s podobni značilnostmi, kot jih imajo dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajajo MFI. V tej shemi poročanja so vsi takšni instrumenti razvrščeni med dolžniške vrednostne papirje. |
| --- | --- |

10.

Izdani dolžniški vrednostni papirji: Ta postavka se posebej poroča za PVP in FDP. V primeru investicijskih skladov se ta postavka uvrsti med ‚druge obveznosti’ in se zanjo pričakuje, da bo nepomembna.

Postavka se nanaša na vrednostne papirje razen delnic, ki so običajno prenosljivi instrumenti, s katerimi se trguje na sekundarnih trgih ali se jih lahko pobota na trgu, ter imetniku ne dajejo nikakršne lastninskih pravic nad institucijo izdajateljico. V nekaterih državah lahko DFP izdajajo prenosljive instrumente s podobni značilnostmi, kot jih imajo dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajajo MFI. V tej shemi poročanja so vsi takšni instrumenti razvrščeni med dolžniške vrednostne papirje.

| 11. | Kapital in rezerve: Ta postavka se posebej poroča za PVP in FDP. V primeru investicijskih skladov se ta postavka uvrsti med ‚druge obveznosti’.
  Ta postavka je sestavljena iz zneskov, ki izvirajo iz izdaje lastniškega kapitala s strani DFP, ki poročajo, delničarjem ali drugim lastnikom, ki predstavljajo lastninsko pravico imetnika v DFP in v splošnem pravico do deleža v dobičku DFP ter deleža v njegovih lastnih sredstvih ob likvidaciji. Sredstva, ki izhajajo iz nerazporejenih prejemkov, ali sredstva, ki jih DFP, ki poročajo, namenijo za verjetna prihodnja plačila in obveznosti, so tudi vključena v to postavko. Kapital in rezerve so sestavljene iz naslednjih elementov:






  — | lastniški kapital, |
| --- | --- | --- |

11.

Kapital in rezerve: Ta postavka se posebej poroča za PVP in FDP. V primeru investicijskih skladov se ta postavka uvrsti med ‚druge obveznosti’.

Ta postavka je sestavljena iz zneskov, ki izvirajo iz izdaje lastniškega kapitala s strani DFP, ki poročajo, delničarjem ali drugim lastnikom, ki predstavljajo lastninsko pravico imetnika v DFP in v splošnem pravico do deleža v dobičku DFP ter deleža v njegovih lastnih sredstvih ob likvidaciji. Sredstva, ki izhajajo iz nerazporejenih prejemkov, ali sredstva, ki jih DFP, ki poročajo, namenijo za verjetna prihodnja plačila in obveznosti, so tudi vključena v to postavko. Kapital in rezerve so sestavljene iz naslednjih elementov:

—

lastniški kapital,

| — | nerazporejeni prejemki ali sredstva, |
| --- | --- |

—

nerazporejeni prejemki ali sredstva,

| — | posebne rezervacije za posojila, vrednostna papirje in druge vrste sredstev, |
| --- | --- |

—

posebne rezervacije za posojila, vrednostna papirje in druge vrste sredstev,

| — | dobiček/izguba iz poslovanja. |
| --- | --- |

—

dobiček/izguba iz poslovanja.

| 12. | Izdane delnice/enote investicijskih skladov: Postavka je posebej poročana samo za podkategorijo investicijskih skladov, saj le investicijski skladi izdajajo delnice/enote investicijskih skladov.
  Postavka se nanaša na delnice ali enote, ki jih izdajajo investicijski skladi, ki niso SDT. |
| --- | --- |

12.

Izdane delnice/enote investicijskih skladov: Postavka je posebej poročana samo za podkategorijo investicijskih skladov, saj le investicijski skladi izdajajo delnice/enote investicijskih skladov.

Postavka se nanaša na delnice ali enote, ki jih izdajajo investicijski skladi, ki niso SDT.

| 13. | Izvedeni finančni instrumenti: Glej ‚aktivne postavke – izvedeni finančni instrumenti’. |
| --- | --- |

13.

Izvedeni finančni instrumenti: Glej ‚aktivne postavke – izvedeni finančni instrumenti’.

| 14. | Druge obveznosti: Postavka je posebej zahtevana za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP. Postavka je podobna postavki ‚ostala pasiva’ MFI, s to razliko, da ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov.
  Postavka vključuje obveznosti, ki niso vključene v druge postavke, kot so:






  — | bruto terjatve v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami, |
| --- | --- | --- |

14.

Druge obveznosti: Postavka je posebej zahtevana za vse podkategorije DFP, razen za druge DFP. Postavka je podobna postavki ‚ostala pasiva’ MFI, s to razliko, da ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov.

Postavka vključuje obveznosti, ki niso vključene v druge postavke, kot so:

—

bruto terjatve v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami,

| — | bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami, |
| --- | --- |

—

bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami,

| — | obračunane obresti na vloge, |
| --- | --- |

—

obračunane obresti na vloge,

| — | dividende, ki jih je treba še izplačati, |
| --- | --- |

—

dividende, ki jih je treba še izplačati,

| — | terjatve, ki niso povezana z glavno dejavnostjo DFP, |
| --- | --- |

—

terjatve, ki niso povezana z glavno dejavnostjo DFP,

| — | rezervacije, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb, |
| --- | --- |

—

rezervacije, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb,

| — | plačila kritja v zvezi s pogodbami o izvedenih instrumentih, ki predstavljajo zavarovanje v obliki denarja za zaščito pred kreditnim tveganjem, ki ostajajo v lasti deponenta in ki bodo deponentu izplačana ob zaključku pogodbe, |
| --- | --- |

—

plačila kritja v zvezi s pogodbami o izvedenih instrumentih, ki predstavljajo zavarovanje v obliki denarja za zaščito pred kreditnim tveganjem, ki ostajajo v lasti deponenta in ki bodo deponentu izplačana ob zaključku pogodbe,

| — | neto pozicije, ki izhajajo iz posojanja vrednostnih papirjev brez zavarovanja v obliki denarja, |
| --- | --- |

—

neto pozicije, ki izhajajo iz posojanja vrednostnih papirjev brez zavarovanja v obliki denarja,

| — | neto terjatve v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

—

neto terjatve v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji.

Zgornji seznam ni izčrpen in se spreminja glede na vrsto institucije, ki poroča. Bilanca stanja, ki se zahteva pri posamezni vrsti podkategorije DFP, je odvisna od dejavnosti, s katero se podkategorija DFP ukvarja. Samo glavne postavke bilance stanja DFP so določene posebej. Vsi zneski, ki jih ni mogoče uvrstiti v eno izmed teh glavnih postavk na pasivni strani, morajo biti razvrščene med ‚druge obveznosti’, kot na primer, ker se od investicijskih skladov ne pričakuje, da bi izdajali ‚dolžniške vrednostne papirje’, se postavka ‚dolžniški vrednostni papirji’ zanje ne določi posebej na pasivni strani. Vendar pa se v primeru, ko so investicijski skladi dejansko izdali vrednostne papirje, ta znesek uvrsti med ‚druge obveznosti’.

NCB morajo podati podrobnosti o sestavinah ‚drugih obveznosti’ v pisnem pojasnilu.

RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodska pravila, ki jim DFP sledijo pri sestavljanju svojih računov, morajo načeloma biti skladna s predpisi, s katerimi je bila Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (9) prenesena v nacionalno zakonodajo, in drugimi veljavnimi mednarodnimi standardi. Brez poseganja v veljavne računovodske prakse v državah članicah se za statistične namene vsa sredstva in vse obveznosti poročajo na bruto osnovi. Specifična navodila za posamezne metode vrednotenja so podana pri ustreznih kategorijah.

GEOGRAFSKA IN SEKTORSKA RAZČLENITEV TER RAZČLENITEV PO NAMENU

ECB zahteva, za nekatere podkategorije DFP in za omejeno število BSI, geografsko in sektorsko razčlenitev, podobno kot za BSI MFI.

Geografska in sektorska razčlenitev

| AKTIVA | PASIVA |
| --- | --- |
| A | Domači rezidenti | MFI |

AKTIVA

PASIVA

A

Domači rezidenti

MFI

| | Ne-MFI | Od tega nefinančne družbe (S.11) (10) |
| --- | --- | --- |

Ne-MFI

Od tega nefinančne družbe (S.11) (10)

| | Od tega gospodinjstva, itd. (S.14) |
| --- | --- |

Od tega gospodinjstva, itd. (S.14)

| B | Rezidenti drugih sodelujočih držav članic | MFI |
| --- | --- | --- |

B

Rezidenti drugih sodelujočih držav članic

MFI

| | Ne-MFI | Od tega nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- | --- |

Ne-MFI

Od tega nefinančne družbe (S.11)

| | Od tega gospodinjstva, itd. (S.14) |
| --- | --- |

Od tega gospodinjstva, itd. (S.14)

| C | Rezidenti ostalega sveta |
| --- | --- |

C

Rezidenti ostalega sveta

| A | Domači rezidenti | MFI |
| --- | --- | --- |

A

Domači rezidenti

MFI

| | Ne-MFI |
| --- | --- |

Ne-MFI

| B | Rezidenti drugih sodelujočih držav članic | MFI |
| --- | --- | --- |

B

Rezidenti drugih sodelujočih držav članic

MFI

| | Ne-MFI |
| --- | --- |

Ne-MFI

| C | Rezidenti ostalega sveta |
| --- | --- |

C

Rezidenti ostalega sveta

Geografska razčlenitev

Za pripravo statistike DFP euroobmočja je treba določiti nasprotne stranke, ki se nahajajo v sodelujočih državah članicah, z razčlenitvijo med domačim ozemljem in drugimi sodelujočimi državami članicami. Celotna zahtevana geografska razčlenitev je torej ‚domači/druge sodelujoče države članice/ostali svet’. V primeru nesodelujočih držav članic je razčlenitev ‚domači/sodelujoče države članice/ostali svet’.

Zahtevana geografska razčlenitev se nanaša na postavke bilance stanja za:

| — | Investicijske sklade skupaj/investicijski skladi, razčlenjeni glede na investicijsko politiko: Zlasti za ‚vrednostne papirje razen delnic’, ‚delnice in drug lastniški kapital’, ‚delnice/enote investicijskih skladov’ (na aktivni strani) in ‚izdane delnice investicijskih skladov’ (na pasivni strani). Na aktivni strani je treba informacije zagotoviti v obliki ključnih indikatorjev, na pasivni strani pa v obliki pojasnjevalnih postavk. |
| --- | --- |

—

Investicijske sklade skupaj/investicijski skladi, razčlenjeni glede na investicijsko politiko: Zlasti za ‚vrednostne papirje razen delnic’, ‚delnice in drug lastniški kapital’, ‚delnice/enote investicijskih skladov’ (na aktivni strani) in ‚izdane delnice investicijskih skladov’ (na pasivni strani). Na aktivni strani je treba informacije zagotoviti v obliki ključnih indikatorjev, na pasivni strani pa v obliki pojasnjevalnih postavk.

| — | FDP: Za postavko ‚posojila’ se zagotavlja geografska razčlenitev na domače/druge sodelujoče države članice (kot ključni indikator). |
| --- | --- |

—

FDP: Za postavko ‚posojila’ se zagotavlja geografska razčlenitev na domače/druge sodelujoče države članice (kot ključni indikator).

Sektorska razčlenitev (11)

Osnovna zahtevana sektorska razčlenitev je na ‚MFI/ne-MFI’. Opredelitev MFI je dobro poznana, medtem ko je ‚ne-MFI’ sestavljen iz sektorjev ‚država’ (12) in ‚drugi domači sektorji’ (13).

Sektorska razčlenitev, ki se zahteva za domače podatke in podatke o drugih sodelujočih državah članicah, je enaka. Za podatke o ostalem svetu se sektorska razčlenitev ne zahteva.

Sektorska razčlenitev se zahteva za omejeno število postavk:

| — | Posredovana mora biti v obliki ‚pojasnjevalnih postavk’ za podsektor ‚investicijski skladi’ (investicijski skladi skupaj in investicijski skladi, razčlenjeni glede vrsto investicij) in samo za tiste postavke, za katere se zahteva geografska razčlenitev. |
| --- | --- |

—

Posredovana mora biti v obliki ‚pojasnjevalnih postavk’ za podsektor ‚investicijski skladi’ (investicijski skladi skupaj in investicijski skladi, razčlenjeni glede vrsto investicij) in samo za tiste postavke, za katere se zahteva geografska razčlenitev.

| — | Posredovana mora biti v obliki ‚ključnega indikatorja’ za podsektor ‚finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem’ za postavko ‚posojila’. Dodatno morajo biti posebej določena tudi ‚posojila’ odobrena ‚nefinančnim družbam in gospodinjstvom’, vendar samo za to podkategorijo DFP in to postavko. |
| --- | --- |

—

Posredovana mora biti v obliki ‚ključnega indikatorja’ za podsektor ‚finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem’ za postavko ‚posojila’. Dodatno morajo biti posebej določena tudi ‚posojila’ odobrena ‚nefinančnim družbam in gospodinjstvom’, vendar samo za to podkategorijo DFP in to postavko.

Razčlenitev po namenu

Ta razčlenitev se zahteva samo za podatke, ki se nanašajo na FDP. Nanaša se na BSI ‚posojila’ in še posebej za ‚posojila’ gospodinjstvom, za katera je treba določiti namen posojila (razčlenjeno na potrošniške kredite, stanovanjska posojila in druga posojila (ostanek)). Razčlenitev se zahteva v obliki ključnega indikatorja.

4.2   Podatki o popravkih

Podatki o popravkih se poročajo samo v primeru pomembnih prekinitev v stanjih. Na primer, podatke o popravkih je treba zagotoviti zaradi prerazvrstitev v kontekstu izvedbe okvirja ESR 95. Podatke je treba, kjer so trenutno na voljo, zagotavljati prostovoljno.

4.3   Podatki o transakcijah

V skladu s kratkoročnim pristopom k statistiki DFP je treba podatke o finančnih transakcijah ter prodaji in ponovnem nakupu enot/delnic, ki jih izdajo investicijski skladi, poslati v obliki ‚pojasnjevalnih postavk’ za podsektor ‚investicijski skladi’ (investicijski skladi skupaj in investicijski skladi, razčlenjeni glede vrsto investicij).

Razčlenitev po instrumentih in zapadlosti: Spodnja tabela podaja pregled zahtevanih razčlenitev podatkov o transakcijah po instrumentih in zapadlosti.

Pregled razčlenitev podatkov o transakcijah po instrumentih in zapadlosti

| KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI |
| --- |
| AKTIVA | PASIVA |
| 1. | Vloge |

KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI

AKTIVA

PASIVA

1.

Vloge

| 2. | Vrednostni papirji razen delnic | Do 1 leta |
| --- | --- | --- |

2.

Vrednostni papirji razen delnic

Do 1 leta

| | Nad 1 leto |
| --- | --- |

Nad 1 leto

| 3. | Delnice in drug lastniški kapital (14) |
| --- | --- |

3.

Delnice in drug lastniški kapital (14)

| 4. | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

4.

Delnice/enote investicijskih skladov

| 5. | Opredmetena osnovna sredstva (15) |
| --- | --- |

5.

Opredmetena osnovna sredstva (15)

| 6. | Druga aktiva (vključno s posojili in izvedenimi finančnimi instrumenti) (16) |
| --- | --- |

6.

Druga aktiva (vključno s posojili in izvedenimi finančnimi instrumenti) (16)

| 1. | Prejete vloge in posojila |
| --- | --- |

1.

Prejete vloge in posojila

| 2. | Izdane delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

2.

Izdane delnice/enote investicijskih skladov

| 3. | Druge obveznosti (vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, kapitalom in rezervami, izvedenimi finančnimi instrumenti) |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti (vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, kapitalom in rezervami, izvedenimi finančnimi instrumenti)

Celotna aktiva = Celotna pasiva(poročana za vse kategorije)

Prodaja in ponovni nakup delnic/enot investicijskih skladov: Spodnja tabela podaja pregled zahtevanih razčlenitev podatkov o prodaji in ponovnem nakupu delnic/enot investicijskih skladov po instrumentih.

Prodaja in ponovni nakup točk/delnic investicijskih skladov

| KATEGORIJE INSTRUMENTOV |
| --- |
| AKTIVA | PASIVA |
| | 1. | Izdane delnice/enote investicijskih skladov – prodaja novih delnic |

KATEGORIJE INSTRUMENTOV

AKTIVA

PASIVA

1.

Izdane delnice/enote investicijskih skladov – prodaja novih delnic

| 2. | Izdane delnice/enote investicijskih skladov – ponoven nakup delnic |
| --- | --- |

2.

Izdane delnice/enote investicijskih skladov – ponoven nakup delnic

Dodatne zahteve za potrebe pripravljanja MUFA Spodnja tabela podaja pregled dodatnih zahtevanih razčlenitev podatkov o transakcijah po instrumentih in zapadlosti.

Dodatne zahteve za potrebe pripravljanja MUFA

| KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI |
| --- |
| AKTIVA | PASIVA |
| 1. | Kotirajoče delnice |

KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI

AKTIVA

PASIVA

1.

Kotirajoče delnice

| 2. | Delnice SDT |
| --- | --- |

2.

Delnice SDT

| 3. | Posojila | Do 1 leta |
| --- | --- | --- |

3.

Posojila

Do 1 leta

| | Nad 1 leto |
| --- | --- |

Nad 1 leto

4.4   Frekvenca poročanja, roki in časovni razpon

Frekvenca poročanja ECB je četrtletno.

Statistični podatki DFP se posredujejo ECB najkasneje na zadnji koledarski dan tretjega meseca, ki sledi koncu referenčnega obdobja, ali na predhodni delovni dan NCB (17), če zadnji koledarski dan meseca ni delovni dan NCB. Natančni datumi posredovanja se sporočijo NCB vnaprej v obliki koledarja poročanja. Zgodovinske četrtletne podatke je treba ECB posredovati začenši s podatki za prvo referenčno obdobje, ki je na voljo, in vsaj začenši s podatki za referenčno obdobje četrtega četrtletja leta 1998.

5.   Elektronsko posredovanje statističnih podatkov DFP – oznaka družine ključev: OFI

Družina ključev OFI se nanaša na statistiko bilanc stanja DFP v euroobmočju. Oblikovana je tako, da se naslanja, kolikor je le mogoče, na šifrante in vrednosti družine ključev, ki je že opredeljena za statistiko BSI.

5.1   Dimenzije

Tabela spodaj opisuje dimenzije, ki so uporabljene v družini ključev OFI. Za potrebe statistike DFP je bilo 11 dimenzij določenih kot bistvenih za identifikacijo časovne vrste.

| Položaj v ključu: | Koncept (okrajšava) | Ime koncepta | Format vrednosti | Šifrant (okrajšava) | Ime šifranta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije |
| 1 | FREQ | Frekvenca | AN1 | CL_FREQ | Šifrant za frekvence (BIS, ECB) |
| 2 | REF_AREA | Referenčno območje | AN2 | CL_AREA_EE | Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB) |
| 3 | ADJUSTMENT | Kazalec popravka | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Šifrant kazalcev popravka (BIS, ECB) |
| 4 | OFI_REP_SECTOR | Razčlenitev DFP glede na referenčni sektor | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | Šifrant razčlenitve DFP glede na referenčni sektor (ECB) |
| 5 | OFI_ITEM | Postavka bilance stanja DFP | AN3 | CL_OFI_ITEM | Šifrant postavk bilanc stanja DFP (ECB) |
| 6 | MATURITY_ORIG | Prvotna zapadlost | AN1 | CL_MATURITY_ORIG | Šifrant prvotne zapadlosti (ECB) |
| 7 | DATA_TYPE | Vrsta podatka | AN1 | CL_DATA_TYPE | Vrsta podatkov denarne in bančne statistike, tokovi in pozicije (ECB, BIS) |
| 8 | COUNT_AREA | Območje nasprotne stranke | AN2 | CL_AREA_EE | Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB) |
| 9 | BS_COUNT_SECTOR | Sektor nasprotne stranke bilance stanja | AN4 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Šifrant sektorja nasprotne stranke bilance stanja (ECB, BIS) |
| 10 | CURRENCY_TRANS | Valuta transakcije | AN3 | CL_CURRENCY | Šifrant za valute (ECB, BIS, Eurostat BoP) |
| 11 | SERIES_DENOM | Denominacija podatkov ali posebnega preračuna | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Šifrant za denominacije podatkov ali posebnega preračuna (ECB) |

Položaj v ključu:

Koncept (okrajšava)

Ime koncepta

Format vrednosti

Šifrant (okrajšava)

Ime šifranta

Dimenzije

1

FREQ

Frekvenca

AN1

CL_FREQ

Šifrant za frekvence (BIS, ECB)

2

REF_AREA

Referenčno območje

AN2

CL_AREA_EE

Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB)

3

ADJUSTMENT

Kazalec popravka

AN1

CL_ADJUSTMENT

Šifrant kazalcev popravka (BIS, ECB)

4

OFI_REP_SECTOR

Razčlenitev DFP glede na referenčni sektor

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

Šifrant razčlenitve DFP glede na referenčni sektor (ECB)

5

OFI_ITEM

Postavka bilance stanja DFP

AN3

CL_OFI_ITEM

Šifrant postavk bilanc stanja DFP (ECB)

6

MATURITY_ORIG

Prvotna zapadlost

AN1

CL_MATURITY_ORIG

Šifrant prvotne zapadlosti (ECB)

7

DATA_TYPE

Vrsta podatka

AN1

CL_DATA_TYPE

Vrsta podatkov denarne in bančne statistike, tokovi in pozicije (ECB, BIS)

8

COUNT_AREA

Območje nasprotne stranke

AN2

CL_AREA_EE

Šifrant za območja (Eurostat BoP, ECB)

9

BS_COUNT_SECTOR

Sektor nasprotne stranke bilance stanja

AN4

CL_BS_COUNT_SECTOR

Šifrant sektorja nasprotne stranke bilance stanja (ECB, BIS)

10

CURRENCY_TRANS

Valuta transakcije

AN3

CL_CURRENCY

Šifrant za valute (ECB, BIS, Eurostat BoP)

11

SERIES_DENOM

Denominacija podatkov ali posebnega preračuna

AN1

CL_SERIES_DENOM

Šifrant za denominacije podatkov ali posebnega preračuna (ECB)

Vsaka izmed enajstih statističnih dimenzij zajema svoje vrednosti iz ustreznega šifranta. Na primer, skladno z zgornjo tabelo, dimenzija REF_AREA (referenčno območje) zajema svoje vrednosti iz šifranta CL_AREA_EE. Dimenzije družine ključev OFI so opisane v nadaljevanju, v istem vrstnem redu, kot si sledijo v ključu.

Dimenzija št. 1: Frekvenca (FREQ; dolžina: en znak)

Dimenzija označuje frekvenco poročane časovne vrste. Vrednost, ki se uporablja pri družini ključev OFI, je ‚Q’ za četrtletne podatke in predstavlja podmnožico vseh vrednosti, določenih v šifrantu CL_FREQ. Kadar so nacionalni podatki na voljo le z manjšo frekvenco (t. j polletno ali letno), NCB oceni četrtletne podatke. Kjer četrtletne ocene niso izvedljive, se ne glede na to zagotavlja podatke kot četrtletno časovno vrsto (t. j. letni podatki so podani kot yyyyQ4, polletni podatki so podani kot yyyyQ2 in yyyyQ4, medtem ko se podatkov za ostala četrtletja bodisi ne poroča bodisi se jih poroča kot manjkajoče podatke s statusom opazovanja ‚L’ (18)).

Dimenzija št. 2: Referenčno območje (REF_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja rezidenčno državo institucije, ki je obveznik za poročanje. Uporabljen šifrant je CL_AREA_EE, ki vsebuje standarden šifrant držav ISO in nekatere dodatne vrednosti (glej tudi dimenzijo št. 8: območje nasprotne stranke). Podmnožica vrednosti, uporabljenih v družini ključev OFI, ustreza državam članicam Evropske unije (EU).

Dimenzija št. 3: Kazalec popravka (ADJUSTMENT; dolžina: en znak)

Dimenzija kaže, ali je bil uporabljen sezonski popravek in/ali popravek na število delovnih dni. Ustrezen šifrant je CL_ADJUSTMENT. Vrednost, ki se uporablja v družini ključev OFI, je ‚N’, če ni bil uporabljen niti sezonski popravek niti popravek na število delovnih dni.

Dimenzija št. 4: Razčlenitev DFP glede na referenčni sektor (OFI_REP_SECTOR; dolžina: dva znaka)

Dimenzija označuje, katera vrsta DFP poroča, in je povezana s šifrantom CL_OFI_REP_SECTOR. Opredeljenih je naslednjih 11 vrednosti: investicijski skladi skupaj (‚10’); investicijski skladi, razčlenjeni glede na vrsto investicij: delniški skladi (‚11’), obvezniški skladi (‚12’), mešani skladi (‚13’), nepremičninski skladi (‚14’) in drugi skladi (‚15’); investicijski skladi, razčlenjeni glede na vrsto vlagatelja: splošni javni skladi (‚1G’) in skladi posebnih vlagateljev (‚1S’); PVP (‚20’); FDP (‚30’) in druge kategorije DFP (‚40’).

Dimenzija št. 5: Postavke bilance stanja DFP (OFI_ITEM; dolžina: trije znaki)

Dimenzija predstavlja BSI za bilanco stanja DFP in je povezana s šifrantom CL_OFI_ITEM. Vrednosti za pasivne postavke so označene s predpono ‚L’, vrednosti za aktivne postavke pa s predpono ‚A’, vse pa so organizirane in kodirane tako, da, kolikor je le mogoče, sledijo hierarhični razporeditvi postavk. Ker se DFP osredotočajo na različne finančne dejavnosti, odvisno od njihove vrste, se vse BSI ne uporabljajo za vse vrste DFP. Še posebej sta na aktivni strani opredeljeni dve različni postavki za ‚druga aktiva’:

| — | druga aktiva (vključno s posojili) (‚A8A’), ki se uporablja za vse kategorije DFP razen za FDP,
  in |
| --- | --- |

—

druga aktiva (vključno s posojili) (‚A8A’), ki se uporablja za vse kategorije DFP razen za FDP,

in

| — | druga aktiva (vključno z vlogami, gotovino, delnicami investicijskih skladov, opredmetenimi osnovnimi sredstvi in izvedenimi finančnimi instrumenti) (‚A8B’), ki se uporablja za FDP. |
| --- | --- |

—

druga aktiva (vključno z vlogami, gotovino, delnicami investicijskih skladov, opredmetenimi osnovnimi sredstvi in izvedenimi finančnimi instrumenti) (‚A8B’), ki se uporablja za FDP.

Na pasivni strani so opredeljene tri različne postavke za ‚druge obveznosti’:

| — | druge obveznosti (razen dolžniških vrednostnih papirjev, kapitala in rezerv ter izvedenih finančnih instrumentov) (‚L6A’), ki se uporablja za PVP, |
| --- | --- |

—

druge obveznosti (razen dolžniških vrednostnih papirjev, kapitala in rezerv ter izvedenih finančnih instrumentov) (‚L6A’), ki se uporablja za PVP,

| — | druge obveznosti (vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti) (‚L6B’), ki se uporablja za FDP,
  in |
| --- | --- |

—

druge obveznosti (vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti) (‚L6B’), ki se uporablja za FDP,

in

| — | druge obveznosti (vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji ter kapitalom in rezervami) (‚L6C’), ki se uporablja za kategorije investicijskih skladov. |
| --- | --- |

—

druge obveznosti (vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji ter kapitalom in rezervami) (‚L6C’), ki se uporablja za kategorije investicijskih skladov.

Dimenzija št. 6: Prvotna zapadlost (MATURITY_ORIG; dolžina: en znak)

Ta dimenzija predstavlja prvotno zapadlost BSI in je povezana s šifrantom CL_MATURITY_ORIG. Razčlenitev na do enega leta (‚F’) in nad eno leto (‚K’) se uporablja za postavko ‚vrednostni papirji razen delnic’ za kategorije investicijskih skladov. V zasnovi se prvotna zapadlost, čeprav se v tem kontekstu razčlenitev po zapadlosti ne zahteva, uporablja tudi za aktivni postavki ‚posojila’ in ‚vloge’ ter pasivni postavki ‚prejete vloge in posojila’ ter ‚izdani dolžniški vrednostni papirji’. V teh primerih se zato uporabi vrednost ‚A’ za vse zapadlosti. Vse druge postavke prikazujejo vrednost ‚X’ za se ne uporablja.

Dimenzija št. 7: Vrsta podatka (DATA_TYPE; dolžina: en znak)

Dimenzija je opisana v šifrantu CL_DATA_TYPE in označuje vrsto podatka, ki se poroča: bruto stanje (‚1’) prodaja (‚2’), ponovni nakupi(‚3’), finančne transakcije (‚4’) ter prerazvrstitve in drugi popravki (‚5’). Prerazvrstitve in drugi popravki zajemajo spremembe na aktivni in pasivni strani bilance stanja poročajočega sektorja DFP, ki so posledica 1) sprememb v poročevalski populaciji; 2) prestrukturiranja družb; 3) prerazvrstitve sredstev in obveznosti; in 4) popravkov tistih napak v poročanju, ki jih, zaradi tehničnih razlogov, ni bilo mogoče odstraniti iz podatkov o stanjih za celotno relevantno obdobje.

Dimenzija št. 8: Območje nasprotne stranke (COUNT_AREA; dolžina: dva znaka)

Dimenzija predstavlja rezidenčno območje nasprotne stranke bilance stanja DFP. S tem konceptom je povezan šifrant CL_AREA_EE, ki vsebuje standarden šifrant držav ISO in nekatere dodatne vrednosti (npr. ‚U6’ – ‚Domač: ista država, kot je država DFP, ki poroča’). Za potrebe družine ključev OFI se uporablja naslednja podmnožica vrednosti: domač (domače ali referenčno območje) (‚U6’); druga sodelujoča država članica (vse države razen referenčnega območja) (‚U5’); ostali svet (‚U4’) in svet (vsi subjekti) (‚A1’). Ko država postane sodelujoča država članica, se zgodovinski podatki, ki se nanašajo na obdobje pred vključitvijo, zagotavljajo z oznakami območja nasprotne stranke monetarna unija (‚U2’) in vsa območja razen sodelujočih držav članic in referenčnega/domačega območja (‚U8’) (19).

Dimenzija št. 9: Sektor nasprotne stranke bilance stanja (BS_COUNT_SECTOR; dolžina: štirje znaki)

Dimenzija predstavlja sektorsko razčlenitev BSI DFP in je povezana s šifrantom CL_BS_COUNT_SECTOR. Peterica zahtevanih sektorjev je: MFI (‚1000’); ne-MFI (‚2000’); drugi rezidenčni sektorji – od tega nefinančne družbe (‚2240’); drugi rezidenčni sektorji – od tega gospodinjstva (‚2251’) ter nedoločen sektor (‚0000’).

Dimenzija št. 10: Valuta transakcije (CURRENCY_TRANS; dolžina: trije znaki)

Dimenzija označuje valuto, v kateri so BSI DFP denominirane, in je povezana s šifrantom CL_CURRENCY. Uporablja se le vrednost ‚Z01’ za vse valute skupaj.

Dimenzija št. 11: Denominacija podatkov ali posebnega preračuna (SERIES_DENOM; dolžina: en znak)

Dimenzija označuje, ali so poročani podatki izraženi v nacionalni ali skupni (euro) valuti. Ima dve vrednosti (‚N’, nacionalna valuta in ‚E’, euro), ki sta predstavljeni v šifrantu CL_SERIES_DENOM. Oznako ‚E’ uporabljajo sodelujoče države članice, medtem ko oznako ‚N’ uporabljajo nove sodelujoče države članice za posredovanje zgodovinskih podatkov za obdobje pred vstopom (20).

5.2   Atributi

Poleg enajstih dimenzij, ki opredeljujejo ključ, je opredeljen tudi nabor atributov (21). Ti so dodani na različnih ravneh izmenjanih informacij:

Družina ključev postavk bilanc stanja (ECB_OFI): kodirani in nekodirani atributi

| Raven določitve | Statistični koncept | Format vrednosti | Šifrant |
| --- | --- | --- | --- |
| Atributi na sorodstveni ravni
  (izmenjava z uporabo skupine FNS) |
| Sorodstvena | TITLE_COMPL | Dopolnilo naslova | AN..1050 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | UNIT | Enota | AN..12 | CL_UNIT | Šifrant enot (BIS, ECB, Eurostat BoP) |
| Sorodstvena | UNIT_MULT | Množitelj enote | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Šifrant množiteljev enot (BIS, ECB, Eurostat BoP) |
| Sorodstvena | DECIMALS | Decimalna mesta | N1 | CL_DECIMALS | Šifrant decimalnih mest (BIS, ECB) |
| Sorodstvena | TITLE | Naslov | AN..70 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | NAT_TITLE | Naslov v nacionalnem jeziku | AN..350 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | COMPILATION | Pripravljanje | AN..1050 | Nekodiran | |
| Sorodstvena | COVERAGE | Zajetje | AN..350 | Nekodiran | |
| Atributi na ravni časovne vrste
  (izmenjava z uporabo skupine FNS) |
| Časovna vrsta | COLLECTION | Kazalec zbiranja | AN1 | CL_COLLECTION | Šifrant kazalcev zbiranja (BIS, ECB) |
| Časovna vrsta | AVAILABILITY | Razpoložljivost | AN1 | CL_AVAILABILITY | Šifrant razpoložljivosti v organizacijah (BIS, ECB) |
| Časovna vrsta | DOM_SER_IDS | Oznake domačih vrst | AN..70 | Nekodiran | |
| Časovna vrsta | BREAKS | Prekinitve v opazovanju | AN..350 | Nekodiran | |
| Atributi na ravni opazovanja
  (izmenjani skupaj s podatki glavnega dela ARR) |
| Opazovanje | OBS_STATUS | Status opazovanja | AN1 | CL_OBS_STATUS | Šifrant statusa opazovanja (ECB, BIS, Eurostat BoP) |
| Opazovanje | OBS_CONF | Zaupnost opazovanja | AN1 | CL_OBS_CONF | Šifrant zaupnosti opazovanja (Eurostat BoP, ECB) |
| Opazovanje | OBS_PRE_BREAK | Vrednost opazovanja pred prekinitvijo | AN..15 | - | |
| Opazovanje | OBS_COM | Komentar opazovanja | AN..350 | Nekodiran | |

Raven določitve

Statistični koncept

Format vrednosti

Šifrant

Atributi na sorodstveni ravni

(izmenjava z uporabo skupine FNS)

Sorodstvena

TITLE_COMPL

Dopolnilo naslova

AN..1050

Nekodiran

Sorodstvena

UNIT

Enota

AN..12

CL_UNIT

Šifrant enot (BIS, ECB, Eurostat BoP)

Sorodstvena

UNIT_MULT

Množitelj enote

AN..2

CL_UNIT_MULT

Šifrant množiteljev enot (BIS, ECB, Eurostat BoP)

Sorodstvena

DECIMALS

Decimalna mesta

N1

CL_DECIMALS

Šifrant decimalnih mest (BIS, ECB)

Sorodstvena

TITLE

Naslov

AN..70

Nekodiran

Sorodstvena

NAT_TITLE

Naslov v nacionalnem jeziku

AN..350

Nekodiran

Sorodstvena

COMPILATION

Pripravljanje

AN..1050

Nekodiran

Sorodstvena

COVERAGE

Zajetje

AN..350

Nekodiran

Atributi na ravni časovne vrste

(izmenjava z uporabo skupine FNS)

Časovna vrsta

COLLECTION

Kazalec zbiranja

AN1

CL_COLLECTION

Šifrant kazalcev zbiranja (BIS, ECB)

Časovna vrsta

AVAILABILITY

Razpoložljivost

AN1

CL_AVAILABILITY

Šifrant razpoložljivosti v organizacijah (BIS, ECB)

Časovna vrsta

DOM_SER_IDS

Oznake domačih vrst

AN..70

Nekodiran

Časovna vrsta

BREAKS

Prekinitve v opazovanju

AN..350

Nekodiran

Atributi na ravni opazovanja

(izmenjani skupaj s podatki glavnega dela ARR)

Opazovanje

OBS_STATUS

Status opazovanja

AN1

CL_OBS_STATUS

Šifrant statusa opazovanja (ECB, BIS, Eurostat BoP)

Opazovanje

OBS_CONF

Zaupnost opazovanja

AN1

CL_OBS_CONF

Šifrant zaupnosti opazovanja (Eurostat BoP, ECB)

Opazovanje

OBS_PRE_BREAK

Vrednost opazovanja pred prekinitvijo

AN..15

-

Opazovanje

OBS_COM

Komentar opazovanja

AN..350

Nekodiran

Vsak atribut je določen z nekaterimi tehničnimi lastnostmi, ki so predstavljene v spodnji tabeli.

Poročanje NCB euroobmočja ECB

Skupne lastnosti atributov družine ključev ECB_OFI

| | Status | Prvo vrednost določi... (23) | NBC ga lahko spremeni |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ECB | Ne |
| UNIT | M | ECB | Ne |
| UNIT_MULT | M | ECB | Ne |
| DECIMALS | M | ECB | Ne |
| TITLE | C | ECB | Ne |
| NAT_TITLE | C | NCB | Da |
| COMPILATION | C | NCB | Da (22) |
| COVERAGE | C | NCB | Da (22) |
| COLLECTION | M | ECB | Ne |
| AVAILABILITY | M | ECB/NCB | Da |
| DOM_SER_IDS | C | NCB | Da |
| BREAKS | C | NCB | Da |
| OBS_STATUS | M | NCB | Da |
| OBS_CONF | C | NCB | Da |
| OBS_PRE_BREAK | C | NCB | Da |
| OBS_COM | C | NCB/ECB | Da |
| | M: Obvezen,
  C: Pogojen | | |

Status

Prvo vrednost določi... (23)

NBC ga lahko spremeni

TITLE_COMPL

M

ECB

Ne

UNIT

M

ECB

Ne

UNIT_MULT

M

ECB

Ne

DECIMALS

M

ECB

Ne

TITLE

C

ECB

Ne

NAT_TITLE

C

NCB

Da

COMPILATION

C

NCB

Da (22)

COVERAGE

C

NCB

Da (22)

COLLECTION

M

ECB

Ne

AVAILABILITY

M

ECB/NCB

Da

DOM_SER_IDS

C

NCB

Da

BREAKS

C

NCB

Da

OBS_STATUS

M

NCB

Da

OBS_CONF

C

NCB

Da

OBS_PRE_BREAK

C

NCB

Da

OBS_COM

C

NCB/ECB

Da

M: Obvezen,

C: Pogojen

V nadaljevanju je podan opis vsakega od atributov, vključno z referenčnim šifrantom (označenim z velikimi črkami kot CL_****), kjer se ta uporablja.

5.2.1   Atributi na sorodstveni ravni

Obvezni:

| — | TITLE_COMPL (nekodiran): Ta atribut določi, hrani in diseminira ECB (atribut je v angleščini in največje dolžine 350 znakov). Če bi NCB želela spremembo tega atributa, je le to mogoče narediti po posvetovanju z ECB. To spremembo bo opravila ECB. |
| --- | --- |

—

TITLE_COMPL (nekodiran): Ta atribut določi, hrani in diseminira ECB (atribut je v angleščini in največje dolžine 350 znakov). Če bi NCB želela spremembo tega atributa, je le to mogoče narediti po posvetovanju z ECB. To spremembo bo opravila ECB.

| — | UNIT (šifrant: CL_UNIT): Ta atribut podaja enoto mere poročanih podatkov. Sodelujoče države članice poročajo podatke v eurih, ECB pa določi vrednost tega atributa ‚EUR’ (DENOM = ‚EUR’). V primeru, da država postane sodelujoča država članica, določi ECB za zgodovinske podatke, ki se nanašajo na obdobje pred vstopom (24), vrednost tega atributa, ki je enaka odgovarjajočim nacionalnim valutam. |
| --- | --- |

—

UNIT (šifrant: CL_UNIT): Ta atribut podaja enoto mere poročanih podatkov. Sodelujoče države članice poročajo podatke v eurih, ECB pa določi vrednost tega atributa ‚EUR’ (DENOM = ‚EUR’). V primeru, da država postane sodelujoča država članica, določi ECB za zgodovinske podatke, ki se nanašajo na obdobje pred vstopom (24), vrednost tega atributa, ki je enaka odgovarjajočim nacionalnim valutam.

| — | UNIT_MULT (šifrant: CL_UNIT_MULT): Ta atribut podaja informacijo o tem, ali je podatek izražen v milijonih (UNIT_MULT = ‚6’), milijardah (UNIT_MULT = ‚9’) itd. NCB poročajo podatke v milijonih, torej zanje ECB določi vrednost atributa na 6 (UNIT_MULT = ‚6’). |
| --- | --- |

—

UNIT_MULT (šifrant: CL_UNIT_MULT): Ta atribut podaja informacijo o tem, ali je podatek izražen v milijonih (UNIT_MULT = ‚6’), milijardah (UNIT_MULT = ‚9’) itd. NCB poročajo podatke v milijonih, torej zanje ECB določi vrednost atributa na 6 (UNIT_MULT = ‚6’).

| — | DECIMALS (šifrant: CL_DECIMALS): Ta atribut kaže število decimalnih mest za vrednosti opazovanj. NCB poročajo podatke z natančnostjo treh decimalnih mest, torej ECB za vse podatke določi vrednost atributa na 3 (torej DECIMALS = ‚3’). |
| --- | --- |

—

DECIMALS (šifrant: CL_DECIMALS): Ta atribut kaže število decimalnih mest za vrednosti opazovanj. NCB poročajo podatke z natančnostjo treh decimalnih mest, torej ECB za vse podatke določi vrednost atributa na 3 (torej DECIMALS = ‚3’).

Pogojni:

| — | TITLE (nekodiran): Naslov vrste podatkov dovoljuje največ 70 znakov. Zaradi omejitve prostora se namesto njega uporablja atribut TITLE COMPLEMENT kot obvezen atribut. Atribut TITLE bi se lahko v prihodnosti uporabljal za kratke naslove. |
| --- | --- |

—

TITLE (nekodiran): Naslov vrste podatkov dovoljuje največ 70 znakov. Zaradi omejitve prostora se namesto njega uporablja atribut TITLE COMPLEMENT kot obvezen atribut. Atribut TITLE bi se lahko v prihodnosti uporabljal za kratke naslove.

| — | NAT_TITLE (nekodiran): NCB lahko uporabijo ta atribut za podajanje natančnega opisa in drugih dodatnih specifikacij v nacionalnem jeziku. Čeprav uporaba malih in velikih črk ne povzroča problemov, je treba izmenjavo naglašenih znakov in razširjenih naborov alfanumeričnih simbolov pred redno uporabo testirati. |
| --- | --- |

—

NAT_TITLE (nekodiran): NCB lahko uporabijo ta atribut za podajanje natančnega opisa in drugih dodatnih specifikacij v nacionalnem jeziku. Čeprav uporaba malih in velikih črk ne povzroča problemov, je treba izmenjavo naglašenih znakov in razširjenih naborov alfanumeričnih simbolov pred redno uporabo testirati.

| — | COMPILATION (nekodiran): Ta atribut se uporablja za podajanje podrobnih tekstovnih pojasnil o uporabljenih metodah priprave in vsebuje informacije, kot so na primer:






  — | viri podatkov/sistem zbiranja podatkov, |
| --- | --- | --- |

—

COMPILATION (nekodiran): Ta atribut se uporablja za podajanje podrobnih tekstovnih pojasnil o uporabljenih metodah priprave in vsebuje informacije, kot so na primer:

—

viri podatkov/sistem zbiranja podatkov,

| — | postopki priprave (vključno z opisom uporabljenih ocen/predpostavk), |
| --- | --- |

—

postopki priprave (vključno z opisom uporabljenih ocen/predpostavk),

| — | pravni okvir: informacije, ki se nanašajo na pravni okvir in povezave z direktivami EU za vsako vrsto DFP, |
| --- | --- |

—

pravni okvir: informacije, ki se nanašajo na pravni okvir in povezave z direktivami EU za vsako vrsto DFP,

| — | odstopanja od navodil za poročanje, ki jih daje ECB (instrument/dospelost/geografska/sektorska klasifikacija in metode vrednotenja), |
| --- | --- |

—

odstopanja od navodil za poročanje, ki jih daje ECB (instrument/dospelost/geografska/sektorska klasifikacija in metode vrednotenja),

| — | kriteriji za razvrstitev investicijskih skladov na posamezne vrste. |
| --- | --- |

—

kriteriji za razvrstitev investicijskih skladov na posamezne vrste.

Podroben opis informacij, ki jih je treba vključiti v ta atribut, je podan v Dodatku 2 (točke 1 do 5).

| — | COVERAGE (nekodiran): Ta atribut opisuje zajetje poročevalske populacije in mora biti določen za podatke o celotni aktivi/pasivi. Opisuje naj vrste DFP, zajete v glavne kategorije. Če je znano, da je zajetje le delno, mora biti podana ocena tržnega deleža. Označiti mora biti tudi, ali so številke dobljene z izračunom ocene skupne vrednosti. Dodatne podrobnosti o informacijah, ki morajo biti vključene v tem atributu, so navedene v Dodatku 2 (točka 6). |
| --- | --- |

—

COVERAGE (nekodiran): Ta atribut opisuje zajetje poročevalske populacije in mora biti določen za podatke o celotni aktivi/pasivi. Opisuje naj vrste DFP, zajete v glavne kategorije. Če je znano, da je zajetje le delno, mora biti podana ocena tržnega deleža. Označiti mora biti tudi, ali so številke dobljene z izračunom ocene skupne vrednosti. Dodatne podrobnosti o informacijah, ki morajo biti vključene v tem atributu, so navedene v Dodatku 2 (točka 6).

5.2.2   Atributi na ravni časovne vrste

Obvezni:

| — | COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo o času, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali oznako tega, ali so podatki povprečne, največje ali najmanjše vrednosti v danem obdobju itd. ECB določi za podatke DFP vrednost atributa ‚konec obdobja’ (COLLECTION = ‚E’). |
| --- | --- |

—

COLLECTION (šifrant: CL_COLLECTION): Ta atribut podaja pojasnilo o času, v katerem so bila opazovanja zbrana (npr. začetek, sredina ali konec obdobja), ali oznako tega, ali so podatki povprečne, največje ali najmanjše vrednosti v danem obdobju itd. ECB določi za podatke DFP vrednost atributa ‚konec obdobja’ (COLLECTION = ‚E’).

| — | AVAILABILITY (šifrant: CL_AVAILABILITY): Ta atribut označuje institucije, katerim so lahko ti podatki dani v uporabo. Če je za posamezno opazovanje potrebno posebno ravnanje, se lahko uporabi atribut zaupnosti podatkov (glej v nadaljevanju). |
| --- | --- |

—

AVAILABILITY (šifrant: CL_AVAILABILITY): Ta atribut označuje institucije, katerim so lahko ti podatki dani v uporabo. Če je za posamezno opazovanje potrebno posebno ravnanje, se lahko uporabi atribut zaupnosti podatkov (glej v nadaljevanju).

Pogojni:

| — | DOM_SERIDS (nekodiran): Ta atribut omogoča, za identifikacijo ustreznih vrst, sklicevanje na kodo, uporabljeno v nacionalnih bazah podatkov (mogoče je specificirati tudi obrazce z uporabo nacionalnih referenčnih kod). |
| --- | --- |

—

DOM_SERIDS (nekodiran): Ta atribut omogoča, za identifikacijo ustreznih vrst, sklicevanje na kodo, uporabljeno v nacionalnih bazah podatkov (mogoče je specificirati tudi obrazce z uporabo nacionalnih referenčnih kod).

| — | BREAKS (nekodiran): Ta atribut podaja opis prekinitev in večjih sprememb v času pri zbiranju podatkov, zajetju poročanja in pripravljanju podatkov. V primeru prekinitev je zaželeno, da se poda ocena o tem, koliko se stari in novi podatki lahko štejejo za medsebojno primerljive (do 350 znakov). |
| --- | --- |

—

BREAKS (nekodiran): Ta atribut podaja opis prekinitev in večjih sprememb v času pri zbiranju podatkov, zajetju poročanja in pripravljanju podatkov. V primeru prekinitev je zaželeno, da se poda ocena o tem, koliko se stari in novi podatki lahko štejejo za medsebojno primerljive (do 350 znakov).

5.2.3   Atributi na ravni opazovanja

Obvezni:

| — | OBS_STATUS (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o statusu opazovanja skupaj z vsakim sporočenim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če želijo NCB spremeniti vrednost tega atributa, se sporočita tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova vrednost statusa opazovanja.
  Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za te atribute za potrebe statistike DFP:







  ‚A’ | = | normalna vrednost, |
| --- | --- | --- | --- |
| ‚B’ | = | prekinjena vrednost (25), |
| ‚M’ | = | podatki se ne uporabljajo (26), |
| ‚L’ | = | podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo (27), |
| ‚E’ | = | ocenjena vrednost/predpostavka, |
| ‚P’ | = | začasna vrednost (ta atribut se zlasti lahko uporablja pri prenosu podatkov, ki se nanašajo na zadnje opazovanje) (28). |

—

OBS_STATUS (šifrant: CL_OBS_STATUS): NCB poročajo o statusu opazovanja skupaj z vsakim sporočenim opazovanjem. Atribut je obvezen in mora biti poslan skupaj z vsakim posredovanjem podatkov za vsako posamezno opazovanje. Če želijo NCB spremeniti vrednost tega atributa, se sporočita tako vrednost opazovanja (četudi nespremenjena) kot nova vrednost statusa opazovanja.

Seznam v nadaljevanju podaja pričakovane vrednosti (skladno z dogovorjeno hierarhijo) za te atribute za potrebe statistike DFP:

‚A’

=

normalna vrednost,

‚B’

=

prekinjena vrednost (25),

‚M’

=

podatki se ne uporabljajo (26),

‚L’

=

podatki obstajajo, vendar se ne zbirajo (27),

‚E’

=

ocenjena vrednost/predpostavka,

‚P’

=

začasna vrednost (ta atribut se zlasti lahko uporablja pri prenosu podatkov, ki se nanašajo na zadnje opazovanje) (28).

| — | Če opazovanje določata dve lastnosti, se poroča pomembnejšo od obeh. Če je, na primer, neko opazovanje začasna vrednost in rezultat ocene, je dana prednost lastnosti ‚ocenjena vrednost’, torej se uporabi oznaka ‚E’. |
| --- | --- |

—

Če opazovanje določata dve lastnosti, se poroča pomembnejšo od obeh. Če je, na primer, neko opazovanje začasna vrednost in rezultat ocene, je dana prednost lastnosti ‚ocenjena vrednost’, torej se uporabi oznaka ‚E’.

Pogojni:

| — | OBS_CONF (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več specifičnih opazovanj, lahko uporabi atribut OBS_CONF. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije pri posredovanju podatkov. |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (šifrant: CL_OBS_CONF): Če želi NCB ločevati med različnimi statusi zaupnosti za eno ali več specifičnih opazovanj, lahko uporabi atribut OBS_CONF. Vrednost tega atributa (če obstaja) lahko spremeni pošiljatelj informacije pri posredovanju podatkov.

| — | OBS_PRE_BREAK: Ta atribut vsebuje vrednost opazovanja pred prekinitvijo, ki je, tako kot opazovanje, številsko polje. Podan je takrat, ko pride do prekinitve podatkov. Za potrebe družine ključev OFI se ta atribut ne zahteva, ker je ta informacija že na voljo iz vrste podatkov o prerazvrstitvah. Na seznam atributov je bil dodan zato, ker je del skupne podmnožice atributov za vse družine ključev. Če se posreduje status opazovanja ‚B’ (prekinjena vrednost), ga mora spremljati vrednost opazovanja pred prekinitvijo. |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK: Ta atribut vsebuje vrednost opazovanja pred prekinitvijo, ki je, tako kot opazovanje, številsko polje. Podan je takrat, ko pride do prekinitve podatkov. Za potrebe družine ključev OFI se ta atribut ne zahteva, ker je ta informacija že na voljo iz vrste podatkov o prerazvrstitvah. Na seznam atributov je bil dodan zato, ker je del skupne podmnožice atributov za vse družine ključev. Če se posreduje status opazovanja ‚B’ (prekinjena vrednost), ga mora spremljati vrednost opazovanja pred prekinitvijo.

| — | OBS_COM (nekodiran): Ta atribut se lahko uporabi za podajanje tekstovnih komentarjev na ravni opazovanja (npr. opis ocen ali predpostavk, uporabljenih pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (nekodiran): Ta atribut se lahko uporabi za podajanje tekstovnih komentarjev na ravni opazovanja (npr. opis ocen ali predpostavk, uporabljenih pri posameznem opazovanju zaradi pomanjkanja podatkov, razlaga vzroka za možno nenormalno opazovanje ali podrobnosti o spremembi v poročani časovni vrsti).

6.   Izmenjava informacij

6.1   Seznam podatkov

ECB vzdržuje in razdeljuje NCB tabele, ki vsebujejo sezname ključev podatkov o časovnih vrstah DFP, ki jih je treba posredovati. Podatki, ki jih je treba zagotavljati ECB, so določeni v Dodatku 1. Razlikujemo lahko med naslednjimi podatkovnimi vrstami, ki jih je treba poročati:

KLJUČNI INDIKATORJI

Podatki o stanjih, ki jih je treba poročati pod to kategorijo, se nanašajo na naslednje kategorije:

Investicijski skladi skupaj in investicijski skladi, razčlenjeni glede na vrsto investicije:

| — | Skladi skupaj: Bilance stanja, razčlenjene glede na instrument, zapadlost in geografsko lokacijo nasprotne stranke (skupno 29 podatkovnih vrst). |
| --- | --- |

—

Skladi skupaj: Bilance stanja, razčlenjene glede na instrument, zapadlost in geografsko lokacijo nasprotne stranke (skupno 29 podatkovnih vrst).

| — | Investicijski skladi, razčlenjeni glede na vrsto investicijske politike: Razen manjših razlik so zahtevane razčlenitve enake kot za investicijske sklade skupaj. Podatki, ki jih je treba poročati pod to kategorijo, zajemajo:






  — | bilance stanja delniških skladov in obvezniških skladov (skupno 28 podatkovnih vrst za vsako kategorijo), |
| --- | --- | --- |

—

Investicijski skladi, razčlenjeni glede na vrsto investicijske politike: Razen manjših razlik so zahtevane razčlenitve enake kot za investicijske sklade skupaj. Podatki, ki jih je treba poročati pod to kategorijo, zajemajo:

—

bilance stanja delniških skladov in obvezniških skladov (skupno 28 podatkovnih vrst za vsako kategorijo),

| — | bilance stanja mešanih skladov (skupno 29 podatkovnih vrst), |
| --- | --- |

—

bilance stanja mešanih skladov (skupno 29 podatkovnih vrst),

| — | bilance stanja nepremičninskih skladov (skupno 20 podatkovnih vrst), |
| --- | --- |

—

bilance stanja nepremičninskih skladov (skupno 20 podatkovnih vrst),

| — | bilance stanja drugih skladov (skupno 29 podatkovnih vrst). |
| --- | --- |

—

bilance stanja drugih skladov (skupno 29 podatkovnih vrst).

| — | PVP (skupno 12 podatkovnih vrst). |
| --- | --- |

—

PVP (skupno 12 podatkovnih vrst).

| — | bilance stanja FDP, razčlenjene glede na instrument, sektor in geografsko lokacijo nasprotne stranke, ter BSI ‚posojila’, razčlenjena glede na namen (skupno 32 podatkovnih vrst). |
| --- | --- |

—

bilance stanja FDP, razčlenjene glede na instrument, sektor in geografsko lokacijo nasprotne stranke, ter BSI ‚posojila’, razčlenjena glede na namen (skupno 32 podatkovnih vrst).

POJASNJEVALNE POSTAVKE

Podatki o stanjih, ki jih je treba poročati pod to kategorijo, se nanašajo na:

| — | Investicijski skladi skupaj: Podatki bilanc stanja, razčlenjeni glede na sektor MFI/ne-MFI (skupno 27 podatkovnih vrst); dodatne zahteve za potrebe pripravljanja MUFA (5 podatkovnih vrst). |
| --- | --- |

—

Investicijski skladi skupaj: Podatki bilanc stanja, razčlenjeni glede na sektor MFI/ne-MFI (skupno 27 podatkovnih vrst); dodatne zahteve za potrebe pripravljanja MUFA (5 podatkovnih vrst).

| — | Delniški skladi (27 podatkovnih vrst), obvezniški skladi (27 podatkovnih vrst), mešani skladi (27 podatkovnih vrst), nepremičninski skladi (15 podatkovnih vrst), drugi skladi (27 podatkovnih vrst): Bilance stanja za investicijske sklade po vrsti investicije, razčlenjene glede na sektor MFI/ne-MFI. |
| --- | --- |

—

Delniški skladi (27 podatkovnih vrst), obvezniški skladi (27 podatkovnih vrst), mešani skladi (27 podatkovnih vrst), nepremičninski skladi (15 podatkovnih vrst), drugi skladi (27 podatkovnih vrst): Bilance stanja za investicijske sklade po vrsti investicije, razčlenjene glede na sektor MFI/ne-MFI.

| — | Podatki bilanc stanja splošnih javnih skladov (12 podatkovnih vrst) in skladov posebnih vlagateljev (12 podatkovnih vrst). |
| --- | --- |

—

Podatki bilanc stanja splošnih javnih skladov (12 podatkovnih vrst) in skladov posebnih vlagateljev (12 podatkovnih vrst).

| — | Celotna aktiva/pasiva za druge kategorije DFP (ena podatkovna vrsta). |
| --- | --- |

—

Celotna aktiva/pasiva za druge kategorije DFP (ena podatkovna vrsta).

PODATKI O POPRAVKIH IN TRANSAKCIJAH

Poleg podatkov o stanjih se zahtevajo, kjer so na voljo, tudi ustrezni podatki o ‚prerazvrstitvah in drugih popravkih’ ter ‚transakcijah’, vključno s podatki o prodaji in ponovnem nakupu delnic/enot investicijskih skladov.

6.2   Zahtevani podatki

Ključne indikatorje morajo posredovati vse sodelujoče države članice, kadar so dejanski podatki na voljo.

Kadar dejanski podatki za določene razčlenitve ali z dogovorjeno četrtletno frekvenco niso na voljo, je treba zagotoviti ocene, če je to izvedljivo.

‚Dodatne podatke’ morajo posredovati samo tiste države, v katerih so na voljo dejanski podatki.

V primeru, ko osnovni ekonomski pojav obstaja, a se ga statistično ne spremlja in torej ni mogoče zagotavljati nacionalnih ocen, se lahko NCB odločijo, bodisi da ne poročajo časovne vrste bodisi da jo poročajo kot manjkajočo s statusom opazovanja ‚L’.

Če osnovni pojav ne obstaja, je treba časovno vrsto poročati kot manjkajočo z oznako ‚M’.

V primeru podatkov o ‚prerazvrstitvah in drugih popravkih’ je treba podatke poročati le, kadar pride do prerazvrstitve ali drugega popravka, kot je opisano v razdelku 4.2.

7.   Politika popravkov

NCB bodo morda morale popraviti podatke, posredovane za predhodno četrtletje (redni popravki). Poleg tega lahko pride tudi do sprememb podatkov za zgodnejša četrtletja (zgodovinski popravki).

Pri tem se uporabljajo naslednja splošna načela:

| — | Ob redni četrtletnem posredovanju podatkov se lahko, poleg podatkov za zadnje četrtletje, pošlje le ‚redne’ popravke (t. j popravke podatkov, posredovanih za predhodno četrtletje). |
| --- | --- |

—

Ob redni četrtletnem posredovanju podatkov se lahko, poleg podatkov za zadnje četrtletje, pošlje le ‚redne’ popravke (t. j popravke podatkov, posredovanih za predhodno četrtletje).

| — | ‚Zgodovinski’ popravki morajo biti omejeni in poročani na datume, ki so različni od rednega poročanja. Načeloma se lahko manjši rutinski zgodovinski popravki posredujejo le letno (skupaj s posredovanjem podatkov za četrto četrtletje). Čeprav le izjemoma, se lahko zgodovinski popravki, ki pomembno izboljšajo kakovost podatkov, sprejmejo tudi med letom (zunaj rednih ciklov obdelave). |
| --- | --- |

—

‚Zgodovinski’ popravki morajo biti omejeni in poročani na datume, ki so različni od rednega poročanja. Načeloma se lahko manjši rutinski zgodovinski popravki posredujejo le letno (skupaj s posredovanjem podatkov za četrto četrtletje). Čeprav le izjemoma, se lahko zgodovinski popravki, ki pomembno izboljšajo kakovost podatkov, sprejmejo tudi med letom (zunaj rednih ciklov obdelave).

| — | V primeru pomembnih popravkov je treba ECB podati tudi pisno pojasnilo. |
| --- | --- |

—

V primeru pomembnih popravkov je treba ECB podati tudi pisno pojasnilo.

Appendix 1

PODATKOVNE VRSTE O INVESTICIJSKIH SKLADIH, KI JIH JE TREBA POSREDOVATI ECB – PODATKI O STANJIH

(Ključni indikatorji/Pojasnjevalne postavke)

AKTIVA

| Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev | Investicijski skladi skupaj | Delniški skladi | Obvezniški skladi | Mešani skladi | Nepremičninski skladi | Drugi skladi | Splošni javni skladi | Skladi posebnih vlagateljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vloge/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Posojila vse zapadlosti/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Kratkoročna posojila/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Dolgoročna posojila/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/domači/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/domači/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/domači/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/druge sodelujoče države članice/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/druge sodelujoče države članice/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/druge sodelujoče države članice/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/ostali svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/domači/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/domači/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/domači/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/druge sodelujoče države članice/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/druge sodelujoče države članice/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/druge sodelujoče države članice/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/ostali svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/domači/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/domači/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/domači/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/druge sodelujoče države članice/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/druge sodelujoče države članice/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/druge sodelujoče države članice/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/ostali svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | Ključni | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Delnice in drug lastniški kapital/domači/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/domači/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/domači/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/druge sodelujoče države članice/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/druge sodelujoče države članice/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/druge sodelujoče države članice/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/ostali svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Kotirajoče delnice/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Delnice investicijskih skladov/domači/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Delnice investicijskih skladov/domači/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/domači/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/ostali svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | | |
| Delnice skladov denarnega trga/svet/MFI | Pojasnj. | | | | | | | |
| Opredmetena osnovna sredstva/svet/skupaj | Ključni | | | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Izvedeni finančni instrumenti/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Druga aktiva (vključno s ‚posojili’)/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| CELOTNA AKTIVA/PASIVA/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |

Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev

Investicijski skladi skupaj

Delniški skladi

Obvezniški skladi

Mešani skladi

Nepremičninski skladi

Drugi skladi

Splošni javni skladi

Skladi posebnih vlagateljev

Vloge/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Posojila vse zapadlosti/svet/skupaj

Pojasnj.

Kratkoročna posojila/svet/skupaj

Pojasnj.

Dolgoročna posojila/svet/skupaj

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/domači/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/domači/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/domači/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/druge sodelujoče države članice/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/druge sodelujoče države članice/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/druge sodelujoče države članice/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/ostali svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/domači/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/domači/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/domači/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/druge sodelujoče države članice/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/druge sodelujoče države članice/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/druge sodelujoče države članice/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/ostali svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/domači/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/domači/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/domači/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/druge sodelujoče države članice/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/druge sodelujoče države članice/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/druge sodelujoče države članice/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/ostali svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Delnice in drug lastniški kapital/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice in drug lastniški kapital/domači/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Delnice in drug lastniški kapital/domači/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice in drug lastniški kapital/domači/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice in drug lastniški kapital/druge sodelujoče države članice/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Delnice in drug lastniški kapital/druge sodelujoče države članice/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice in drug lastniški kapital/druge sodelujoče države članice/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice in drug lastniški kapital/ostali svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Kotirajoče delnice/svet/skupaj

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/domači/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Delnice investicijskih skladov/domači/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/domači/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/ostali svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Delnice skladov denarnega trga/svet/MFI

Pojasnj.

Opredmetena osnovna sredstva/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Izvedeni finančni instrumenti/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Druga aktiva (vključno s ‚posojili’)/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

CELOTNA AKTIVA/PASIVA/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

PASIVA

| Ime postavke in zapadlosti/geografska razčlenitevi/sektorska razčlenitev | Investicijski skladi/skupaj | Delniški skladi | Obvezniški skladi | Mešani skladi | Nepremičninski skladi | Drugi skladi | Splošni javni skladi | Skladi posebnih vlagateljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prejete vloge in posojila/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Delnice investicijskih skladov/domači/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/domači/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/domači/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/ne-MFI | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/ostali svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Izvedeni finančni instrumenti/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |
| Druge obveznosti (vključno z ‚dolžniškimi vrednostnimi papirji’ in ‚kapitalom in rezervami’)/svet/skupaj | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Ključni | Pojasnj. | Pojasnj. |

Ime postavke in zapadlosti/geografska razčlenitevi/sektorska razčlenitev

Investicijski skladi/skupaj

Delniški skladi

Obvezniški skladi

Mešani skladi

Nepremičninski skladi

Drugi skladi

Splošni javni skladi

Skladi posebnih vlagateljev

Prejete vloge in posojila/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/domači/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/domači/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/domači/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/druge sodelujoče države članice/ne-MFI

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/ostali svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Izvedeni finančni instrumenti/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

Druge obveznosti (vključno z ‚dolžniškimi vrednostnimi papirji’ in ‚kapitalom in rezervami’)/svet/skupaj

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Ključni

Pojasnj.

Pojasnj.

PODATKOVNE VRSTE O INVESTICIJSKIH SKLADIH, KI JIH JE TREBA POSREDOVATI ECB – PODATKI O TRANSAKCIJAH

Pojasnjevalne postavke

AKTIVA

| Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev | Investicijski skladi/skupaj | Delniški skladi | Obvezniški skladi | Mešani skladi | Nepremičninski skladi | Drugi skladi | Splošni javni skladi | Skladi posebnih vlagateljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vloge/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Posojila vse zapadlosti/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Posojila do 1 leta/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Posojila nad 1 leto/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice in drug lastniški kapital/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Kotirajoče delnice/svet/skupaj | Pojasnj. | | | | | | | |
| Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice skladov denarnega trga/svet/MFI | Pojasnj. | | | | | | | |
| Opredmetena osnovna sredstva/svet/skupaj | Pojasnj. | | | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Druga aktiva (vključno s ‚posojili’ in ‚izvedenimi finančnimi instrumenti’)/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| CELOTNA AKTIVA/PASIVA/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |

Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev

Investicijski skladi/skupaj

Delniški skladi

Obvezniški skladi

Mešani skladi

Nepremičninski skladi

Drugi skladi

Splošni javni skladi

Skladi posebnih vlagateljev

Vloge/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Posojila vse zapadlosti/svet/skupaj

Pojasnj.

Posojila do 1 leta/svet/skupaj

Pojasnj.

Posojila nad 1 leto/svet/skupaj

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic vse zapadlosti/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic do 1 leta/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Vrednostni papirji razen delnic nad 1 leto/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice in drug lastniški kapital/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Kotirajoče delnice/svet/skupaj

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice skladov denarnega trga/svet/MFI

Pojasnj.

Opredmetena osnovna sredstva/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Druga aktiva (vključno s ‚posojili’ in ‚izvedenimi finančnimi instrumenti’)/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

CELOTNA AKTIVA/PASIVA/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

PASIVA

| Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev | Investicijski skladi/skupaj | Delniški skladi | Obvezniški skladi | Mešani skladi | Nepremičninski skladi | Drugi skladi | Splošni javni skladi | Skladi posebnih vlagateljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prejete vloge in posojila/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Druge obveznosti (vključno z ‚dolžniškimi vrednostnimi papirji’, ‚kapitalom in rezervami’ ter ‚izvedenimi finančnimi instrumenti’)/svet/skupaj | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |

Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev

Investicijski skladi/skupaj

Delniški skladi

Obvezniški skladi

Mešani skladi

Nepremičninski skladi

Drugi skladi

Splošni javni skladi

Skladi posebnih vlagateljev

Prejete vloge in posojila/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Druge obveznosti (vključno z ‚dolžniškimi vrednostnimi papirji’, ‚kapitalom in rezervami’ ter ‚izvedenimi finančnimi instrumenti’)/svet/skupaj

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

PODATKOVNE VRSTE O INVESTICIJSKIH SKLADIH, KI JIH JE TREBA POSREDOVATI ECB – PRODAJA IN PONOVNI NAKUP

(Pojasnjevalne postavke)

PASIVA

| Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev | Investicijski skladi/skupaj | Delniški skladi | Obvezniški skladi | Mešani skladi | Nepremičninski skladi | Drugi skladi | Splošni javni skladi | Skladi posebnih vlagateljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj – Prodaja novih delnic | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |
| Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj – Ponovni nakup delnic | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | Pojasnj. | | |

Ime postavke in zapadlost/geografska razčlenitev/sektorska razčlenitev

Investicijski skladi/skupaj

Delniški skladi

Obvezniški skladi

Mešani skladi

Nepremičninski skladi

Drugi skladi

Splošni javni skladi

Skladi posebnih vlagateljev

Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj – Prodaja novih delnic

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Delnice investicijskih skladov/svet/skupaj – Ponovni nakup delnic

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

Pojasnj.

---

(1)  Glej Dodatek 2.

1

(2)  Vsebuje ga Priloga A Uredbe Sveta (ES) Št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1).

2

(3)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

3

(4)  V primerih ko so na nacionalni ravni skladi, ki investirajo v prenosljive vrednostne papirje in nepremičnine, razvrščeni med ‚mešane sklade’, morajo biti tudi razvrščeni v kategorijo ‘mešanih skladov).

4

(5)  Za statistične namene je leasing opredeljen kot finančni leasing, pri katerem najemno obdobje pokriva vse ali večino ekonomske življenjske dobe trajnega blaga. Ob izteku obdobja leasinga ima leasingojemalec pogosto možnost, da blago odkupi po nominalni ceni. (ESA 95, Priloga II).

5

(6)  Razen delnic/enot investicijskih skladov.

6

| A | : | Investicijski skladi |
| --- | --- | --- |
| B | : | PVP |
| C | : | FDP |
| D | : | Drugi DFP |

A

:

Investicijski skladi

B

:

PVP

C

:

FDP

D

:

Drugi DFP

(7)  Treba je opozoriti, da se v bilanci stanja MFI ne razlikuje med vlogami in posojili na aktivni in pasivni strani. Namesto tega se vsa neprenosljiva sredstva, ki so položena ali posojena MFI (= obveznosti), štejejo za ‚vloge’ in vsa sredstva, ki jih naložijo oziroma posodijo MFI (= sredstva), štejejo kot ‚posojila’. Vendar pa ESR 95 opravi razlikovanje glede na to, kdo prevzame pobudo za neko transakcijo. V primeru, ko ima pobudo za transakcijo posojilojemalec, se finančna transakcija uvrsti med ‚posojila’. V primerih, ko je pobuda na strani posojilodajalca, pa se transakcija uvrsti med vloge.

7

(8)  Evropska centralna banka, november 2002.

8

(9)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/51/ES (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

9

(10)  Zahtevano samo za postavko ‚posojila’.

10

(11)  ESR 95 določa standarde za sektorsko klasifikacijo.

11

(12)  Država: Rezidenčne enote, ki so v glavnem vključene v proizvodnjo netržnih blaga in storitev, namenjenih individualni in kolektivni potrošnji in/ali prerazdeljevanju nacionalnega dohodka in bogastva (ESR 95, odstavki 2.68-2.70). Država vključuje centralno državo, federalno državo, lokalno državo in sklade socialne varnosti (ESR 95, odstavki 2.71-2.74). Za podrobnejša navodila za sektorsko klasifikacijo, prosimo, poglejte Money and Banking Statistics Sector Manual: Guidance for the statistical classification of customers (Priročnik za sektor denarne in bančne statistike: smernice za statistično klasifikacijo komitentov), Evropska centralna banka, druga izdaja, november 1999.

12

Money and Banking Statistics Sector Manual: Guidance for the statistical classification of customers

(13)  Druge domače sektorje sestavljajo:

13

| — | DFP, kot so opredeljeni v tem okviru, |
| --- | --- |

—

DFP, kot so opredeljeni v tem okviru,

| — | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti,

| — | zavarovalne družbe in pokojninski skladi. Nedenarne finančne družbe in neprave družbe, ki so v glavnem dejavne v finančnem posredništvu, ki temelji na združevanju tveganj (ESR 95, odstavki 2.60-2.67), |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe in pokojninski skladi. Nedenarne finančne družbe in neprave družbe, ki so v glavnem dejavne v finančnem posredništvu, ki temelji na združevanju tveganj (ESR 95, odstavki 2.60-2.67),

| — | nefinančne družbe. Družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom temveč v glavnem s proizvodnjo tržnega blaga in nefinančnih storitev (ESR 95, odstavki 2.21-2.31), |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe. Družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom temveč v glavnem s proizvodnjo tržnega blaga in nefinančnih storitev (ESR 95, odstavki 2.21-2.31),

| — | gospodinjstva. Posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci finančnih in nefinančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Sem spadajo tudi nepridobitne institucije, ki oskrbujejo gospodinjstva in ki so v glavnem vključeni v proizvodnjo netržnih blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev (ESR 95, odstavki 2.75-2.88). |
| --- | --- |

—

gospodinjstva. Posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki ter proizvajalci blaga in izvajalci nefinančnih storitev izključno za svojo lastno končno potrošnjo ter kot proizvajalci tržnega blaga ter izvajalci finančnih in nefinančnih storitev, če ne gre za dejavnosti nepravih družb. Sem spadajo tudi nepridobitne institucije, ki oskrbujejo gospodinjstva in ki so v glavnem vključeni v proizvodnjo netržnih blaga in storitev, namenjenih posebnim skupinam gospodinjstev (ESR 95, odstavki 2.75-2.88).

(14)  Razen delnic/enot investicijskih skladov.

14

(15)  Se ne poroča za delniške in obvezniške sklade.

15

(16)  Posojila je tudi treba poročati ločeno za podsektor ‚investicijski skladi skupaj’.

16

(17)  ‚Delovni dan NCB’ pomeni kateri koli dan, na katerega je določena NCB v sodelujoči državi članici odprta za potrebe opravljanja operacij denarne politike ESCB.

17

(18)  ‚Glej tudi razdelek 6.2, Zahtevani podatki’.

18

(19)  Na primer, v primeru Grčije se oznake območja nasprotne stranke ‚U2’ in ‚U8’ uporabljajo za podatke, ki se nanašajo na obdobja do vključno 2000Q4, oznake ‚U5’ in ‚U4’ pa za obdobja od 2001Q1 dalje.

19

(20)  Na primer, v primeru Grčije se oznaka ‚N’ uporablja za podatke, ki se nanašajo na obdobja do vključno 2000Q4, oznaka ‚E’ pa za obdobja od 2001Q1 dalje.

20

(21)  Atributi so statistični koncepti, ki dajejo dodatne kodirane (npr. enota) ali nekodirane (npr. način pripravljanja) informacije o izmenjanih podatkih. ‚Obvezni’ se nanaša na tiste atribute, za katere vse strani poznajo vrednosti. ‚Pogojni’ se nanaša na atribute, ki so opredeljeni le, če so znani v instituciji, ki je zavezanec za poročanje (npr. oznake domačih vrst) ali ko so relevantni (npr. pripravljanje, prekinitve v opazovanju). Vrednosti atributov se izmenjajo le, ko so določene prvič, in vsakokrat, ko se spremenijo. Samo status opazovanja je prisoten v vsaki izmenjavi, dodan k vsakemu opazovanju.

21

status opazovanja

(22)  Spremembe morajo biti sporočene pristojnemu poslovnemu področju v ECB po faksu ali elektronski pošti.

22

(23)  ECB se nanaša Generalni direktorat ECB za statistiko.

23

(24)  Na primer, v primeru Grčije se za podatke, ki se nanašajo na obdobje do vključno 2000Q4, uporablja oznaka ‚GRD’, za podatke za obdobja od 2001Q1 dalje pa oznaka ‚EUR’.

24

(25)  Za potrebe družine ključev OFI se ta atribut ne zahteva, ker je ta informacija že na voljo iz vrste podatkov o prerazvrstitvah. Na seznam je bil dodan, ker je del skupnega seznama možnih vrednosti za atribut statusa opazovanja za vse družine ključev. Če se posreduje status opazovanja ‚B’, ga mora spremljati vrednost opazovanja pred prekinitvijo (OBS_PRE_BREAK).

25

(26)  Ko se zaradi lokalne tržne prakse ali pravnega okvirja časovna vrsta (ali njen del) ne uporablja (pojav, ki naj bi ga opisovala, ne obstaja), se poroča manjkajoča vrednost (‚-’) s statusom opazovanja ‚M’.

26

(27)  Ko se zaradi lokalnih statističnih pogojev podatki za časovno vrsto ne zbirajo bodisi na določene datume bodisi za celotno dolžino časovne vrste (ekonomski pojav, ki ga opisuje, obstaja, a se ne spremlja statistično), se poroča manjkajoča vrednost (‚-’) s statusom opazovanja ‚L’ za vsako obdobje.

27

(28)  Taka opazovanja dobijo dokončno vrednost (status opazovanja ‚A’) pozneje. Nove, popravljene vrednosti nadomestijo predhodna začasna opazovanja.

28

---

| 29.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/81

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. februarja 2005

o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ

(ECB/2005/5)

(2005/327/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

Ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5.1 in 5.2, člena 12.1 in člena 14.3 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog celovito in zanesljivo statistiko državnih financ (SDF). |
| --- | --- |

(1)

Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog celovito in zanesljivo statistiko državnih financ (SDF).

| (2) | Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Skupnosti.

| (3) | Člen 5.1 Statuta od Evropske centralne banke (ECB) zahteva, da ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov zbira statistične podatke, potrebne za izpolnjevanje nalog ESCB. Člen 5.2 določa, da NCB opravljajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče. |
| --- | --- |

(3)

Člen 5.1 Statuta od Evropske centralne banke (ECB) zahteva, da ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov zbira statistične podatke, potrebne za izpolnjevanje nalog ESCB. Člen 5.2 določa, da NCB opravljajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče.

| (4) | Del informacij, potrebnih za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, zberejo pristojni nacionalni organi, razen NCB. Zato je za izpolnjevanje nekaterih nalog iz te smernice potrebno sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 5.1 Statuta in členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1). |
| --- | --- |

(4)

Del informacij, potrebnih za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, zberejo pristojni nacionalni organi, razen NCB. Zato je za izpolnjevanje nekaterih nalog iz te smernice potrebno sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi v skladu s členom 5.1 Statuta in členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1).

| (5) | Treba je uvesti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi pravočasna SDF, ki zadovoljuje njegove potrebe, ter da je združljiva z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo NCB, ne glede na to, ali statistiko zbirajo NCB ali pristojni nacionalni organi. |
| --- | --- |

(5)

Treba je uvesti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi pravočasna SDF, ki zadovoljuje njegove potrebe, ter da je združljiva z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo NCB, ne glede na to, ali statistiko zbirajo NCB ali pristojni nacionalni organi.

| (6) | Zaradi skladnosti naj bi zahteve ESCB na področju SDF v največji možni meri temeljile na statističnih standardih Skupnosti, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (2) (v nadaljevanju „ESR 95“). |
| --- | --- |

(6)

Zaradi skladnosti naj bi zahteve ESCB na področju SDF v največji možni meri temeljile na statističnih standardih Skupnosti, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (2) (v nadaljevanju „ESR 95“).

| (7) | Preglednica 2 („Temeljni agregati države“) programa prenosa podatkov v Prilogi B ESR 95, na voljo dvakrat letno (z zakasnitvijo treh in osmih mesecev po koncu zadnjega zajetega leta), zajema večino osnovnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev za poročanje o prihodkih in izdatkih. Preostale osnovne informacije, potrebne za pripravo skupnih vsot za prihodke in izdatke euroobmočja in Evropske unije (EU), se pretežno nanašajo na transakcije med državami članicami in proračunom EU. |
| --- | --- |

(7)

Preglednica 2 („Temeljni agregati države“) programa prenosa podatkov v Prilogi B ESR 95, na voljo dvakrat letno (z zakasnitvijo treh in osmih mesecev po koncu zadnjega zajetega leta), zajema večino osnovnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev za poročanje o prihodkih in izdatkih. Preostale osnovne informacije, potrebne za pripravo skupnih vsot za prihodke in izdatke euroobmočja in Evropske unije (EU), se pretežno nanašajo na transakcije med državami članicami in proračunom EU.

| (8) | Izbrana statistika o prilagoditvi javnega dolga in primanjkljaja-dolga je na voljo dvakrat letno, pred prvim marcem in prvim septembrom, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3). Preglednica 6 („Finančni računi po sektorjih (transakcije)“) in preglednica 7 („Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti“) programa prenosa podatkov v Prilogi B ESR 95, vključno s finančnimi računi za sektor država in njegove podsektorje, sta na voljo enkrat letno (z zakasnitvijo devetih mesecev po koncu zadnjega zajetega leta). Vendar pa ti viri ne zadovoljujejo potreb ESCB glede zajetja in rokov poročanja. |
| --- | --- |

(8)

Izbrana statistika o prilagoditvi javnega dolga in primanjkljaja-dolga je na voljo dvakrat letno, pred prvim marcem in prvim septembrom, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (3). Preglednica 6 („Finančni računi po sektorjih (transakcije)“) in preglednica 7 („Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti“) programa prenosa podatkov v Prilogi B ESR 95, vključno s finančnimi računi za sektor država in njegove podsektorje, sta na voljo enkrat letno (z zakasnitvijo devetih mesecev po koncu zadnjega zajetega leta). Vendar pa ti viri ne zadovoljujejo potreb ESCB glede zajetja in rokov poročanja.

| (9) | V zvezi s statistiko o prilagoditvi javnega dolga in primanjkljaja-dolga potrebuje ESCB tudi podatke, ki niso na voljo iz zgoraj opisane statistike, zlasti podatke o razčlenitvah dolga glede na začetno in preostalo dospelost, denominacijo in upnike ter o drugih tokovih, ki povezujejo transakcije po tržni vrednosti, v skladu z ESR 95, in spremembe javnega dolga po nominalni vrednosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93. Zato morajo pristojni nacionalni organi, kljub zgoraj opisanim virom, zbirati dodatne podatke. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi s statistiko o prilagoditvi javnega dolga in primanjkljaja-dolga potrebuje ESCB tudi podatke, ki niso na voljo iz zgoraj opisane statistike, zlasti podatke o razčlenitvah dolga glede na začetno in preostalo dospelost, denominacijo in upnike ter o drugih tokovih, ki povezujejo transakcije po tržni vrednosti, v skladu z ESR 95, in spremembe javnega dolga po nominalni vrednosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93. Zato morajo pristojni nacionalni organi, kljub zgoraj opisanim virom, zbirati dodatne podatke.

| (10) | Zaradi omejitev sistemov zbiranja in virov SDF bo morda lahko potrebna odobritev odstopanj od te smernice. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi omejitev sistemov zbiranja in virov SDF bo morda lahko potrebna odobritev odstopanj od te smernice.

| (11) | Prenos zaupnih statističnih informacij iz NCB v ECB poteka v obsegu, ki je potreben za opravljanje nalog ESCB. Določbe o zaupnosti so vsebovane v členu 8 Uredbe (ES) št. 2533/98 in v Smernici Evropske centralne banke ECB/1998/NP28 z dne 22. decembra 1998 o skupnih pravilih in minimalnih standardih za zaščito zaupnosti posameznih statističnih podatkov, ki jih zbira Evropska centralna banka ob pomoči nacionalnih centralnih bank (4). |
| --- | --- |

(11)

Prenos zaupnih statističnih informacij iz NCB v ECB poteka v obsegu, ki je potreben za opravljanje nalog ESCB. Določbe o zaupnosti so vsebovane v členu 8 Uredbe (ES) št. 2533/98 in v Smernici Evropske centralne banke ECB/1998/NP28 z dne 22. decembra 1998 o skupnih pravilih in minimalnih standardih za zaščito zaupnosti posameznih statističnih podatkov, ki jih zbira Evropska centralna banka ob pomoči nacionalnih centralnih bank (4).

| (12) | Treba je določiti postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. Pri izvajanju tega postopka se upoštevajo stališča Odbora za statistiko ESCB. NCB lahko predlagajo take tehnične spremembe prilog prek Odbora za statistiko. |
| --- | --- |

(12)

Treba je določiti postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. Pri izvajanju tega postopka se upoštevajo stališča Odbora za statistiko ESCB. NCB lahko predlagajo take tehnične spremembe prilog prek Odbora za statistiko.

| (13) | V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti – |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Opredelitve

V tej smernici:

| 1. | „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

1.

„sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;

| 2. | „euroobmočje“ pomeni ekonomsko ozemlje sodelujočih držav članic in ECB; |
| --- | --- |

2.

„euroobmočje“ pomeni ekonomsko ozemlje sodelujočih držav članic in ECB;

| 3. | „dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero“ pomeni dolg v tistih finančnih instrumentih, katerih kuponska plačila niso vnaprej določen odstotek glavnice, temveč so odvisna od druge obrestne mere ali stopnje donosa ali drugega kazalca; |
| --- | --- |

3.

„dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero“ pomeni dolg v tistih finančnih instrumentih, katerih kuponska plačila niso vnaprej določen odstotek glavnice, temveč so odvisna od druge obrestne mere ali stopnje donosa ali drugega kazalca;

| 4. | „statistika prihodkov in izdatkov“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 1A, preglednici 1B in preglednici 1C Priloge I; |
| --- | --- |

4.

„statistika prihodkov in izdatkov“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 1A, preglednici 1B in preglednici 1C Priloge I;

| 5. | „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 2A in preglednici 2B Priloge I; |
| --- | --- |

5.

„statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 2A in preglednici 2B Priloge I;

| 6. | „statistika dolga“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 3A in preglednici 3B Priloge I; |
| --- | --- |

6.

„statistika dolga“ pomeni statistiko, vsebovano v preglednici 3A in preglednici 3B Priloge I;

| 7. | „celotni podatkovni niz“ pomeni vse kategorije v „statistiki prihodkov in izdatkov“, „statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga“ in „statistiki dolga“; |
| --- | --- |

7.

„celotni podatkovni niz“ pomeni vse kategorije v „statistiki prihodkov in izdatkov“, „statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga“ in „statistiki dolga“;

| 8. | „ključne kategorije“ in „sekundarne kategorije“ pomenijo kategorije, ki so kot take imenovane v Prilogi I; |
| --- | --- |

8.

„ključne kategorije“ in „sekundarne kategorije“ pomenijo kategorije, ki so kot take imenovane v Prilogi I;

| 9. | „delni podatkovni niz“ pomeni vse kategorije ali ključne kategorije v eni od naslednjih statistik: „statistika prihodkov in izdatkov“, „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“ ali „statistika dolga“. |
| --- | --- |

9.

„delni podatkovni niz“ pomeni vse kategorije ali ključne kategorije v eni od naslednjih statistik: „statistika prihodkov in izdatkov“, „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“ ali „statistika dolga“.

Člen 2

Obveznosti NCB glede statističnega poročanja

1.   NCB sporočijo SDF Evropski centralni banki enkrat letno, kakor je opredeljeno v Prilogi I. Podatki morajo biti v skladu z načeli in opredelitvami ESR 95 in Uredbe (ES) št. 3605/93, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II.

2.   Podatki zajemajo obdobje od leta 1991 do leta, na katerega se nanaša prenos podatkov (leto t-1).

3.   Kadar je obseg spremembe primanjkljaja/presežka zaradi popravkov vsaj 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) ali kadar je obseg spremembe dolga, prihodkov, izdatkov ali nominalnega BDP zaradi popravkov vsaj 0,5 % BDP, se podatkom o primanjkljaju/presežku, dolgu, prihodkih, izdatkih ali nominalnem BDP priložijo razlogi za popravke.

Člen 3

Obveznosti ECB glede statističnega poročanja

1.   ECB na podlagi podatkov, ki so jih sporočile NCB, upravlja „bazo podatkov SDF“, ki bo vključevala agregate euroobmočja in EU. ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam.

2.   NCB označijo svoje statistične podatke z navedbo, komu se lahko dajo na voljo. ECB pri posredovanju baze podatkov SDF upošteva te označbe.

Člen 4

Roki za poročanje

1.   NCB sporočijo celotne podatkovne nize dvakrat letno, pred 15. aprilom in pred 15. septembrom.

2.   Kadar so na voljo nove informacije, NCB na lastno pobudo sporočijo delne podatkovne nize v vmesnem času med obema rokoma, navedenima v odstavku ena. Pri sporočanju delnega podatkovnega niza, ki zajema le ključne kategorije, lahko NCB posredujejo tudi ocene za sekundarne kategorije.

3.   ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam najmanj enkrat mesečno, najpozneje naslednji delovni dan ECB po tem, ko ECB dokonča podatke za objavo.

Člen 5

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

1.   Kadar so vir nekaterih ali vseh podatkov in informacij, navedenih v členu 2, pristojni nacionalni organi, razen NCB, si NCB prizadevajo vzpostaviti ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za posredovanje podatkov za izpolnjevanje standardov in zahtev ESCB, razen če je isti rezultat že dosežen na podlagi nacionalne zakonodaje.

2.   Če v okviru tega sodelovanja ena od NCB ne more izpolniti zahtev, določenih v členih 2 in 4, ker ji pristojni nacionalni organ ni posredoval potrebnih informacij, ECB in NCB z navedenim organom obravnavata vprašanje, kako se informacije lahko dajo na voljo.

Člen 6

Standardi za prenos in kodiranje podatkov

NCB in ECB uporabljajo za prenos in kodiranje podatkov, opisanih v členih 2 in 3, standarde, navedene v Prilogi III. Ta zahteva ne preprečuje uporabe nekaterih drugih načinov prenosa statističnih informacij Evropski centralni banki kot dogovorjene nadomestne rešitve.

Člen 7

Kakovost

1.   ECB in NCB spremljajo in spodbujajo kakovost podatkov, ki se poročajo ECB.

2.   Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti letne SDF.

3.   Poročilo obravnava vsaj zajetje podatkov, stopnjo usklajenosti z ustreznimi opredelitvami ter obseg popravkov.

Člen 8

Odstopanja

1.   Svet ECB odobri odstopanja NCB, ki ne morejo izpolniti zahtev, določenih v členih 2 in 4(1). Odobrena odstopanja so navedena v Prilogi IV.

2.   NCB, kateri je bilo za določeno obdobje odobreno odstopanje, letno obvešča ECB o ukrepih, potrebnih za polno izpolnjevanje zahtev za poročanje.

3.   Svet ECB letno pregleda odstopanja.

Člen 9

Poenostavljeni postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB ima ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko pravico izvesti tehnične spremembe prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati dva dneva po sprejetju.

Člen 11

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na NCB sodelujočih držav članic.

V Frankfurtu na Majni, 17. februarja 2005

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean Claude TRICHET

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1267/2003 (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).

3

(4)  Objavljeno v UL L 55, 24.2.2001, str. 72, kot Priloga III k Sklepu ECB/2000/12 z dne 10. novembra 2000 o objavi nekaterih pravnih aktov in instrumentov Evropske centralne banke.

4

---

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV

Popolni podatkovni niz sestavljajo statistika prihodkov in izdatkov (preglednica 1A, preglednica 1B in preglednica 1C), statistika prilagoditve primanjkljaja–dolga (preglednica 2A in preglednica 2B) ter statistika dolga (preglednica 3A in preglednica 3B). Ključne kategorije so tiste, označene s krepkim tiskom, medtem ko so ostale kategorije sekundarne kategorije. Delni podatkovni niz sestavljajo najmanj ključne kategorije v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja–dolga ali statistiki dolga. Če ni drugače navedeno, se kategorije nanašajo na sektor država.

STATISTIKA PRIHODKOV IN IZDATKOV

Preglednica 1A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države | 2 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države | 3 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države | 4 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti | 5 |
| Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 6 = 1 + 26 |
| Skupni prihodki | 7 = 9 + 31 |
| Skupni izdatki | 8 = 21 + 33 |
| Tekoči prihodki | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Neposredni davki | 10 |
| od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe | 11 |
| od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva | 12 |
| Posredni davki | 13 |
| od tega DDV | 14 |
| Socialni prispevki | 15 |
| od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev | 16 |
| od tega dejanski socialni prispevki zaposlenih | 17 |
| Drugi tekoči prihodki | 18 |
| od tega terjatve iz obresti | 19 |
| Prodaje | 20 |
| Tekoči izdatki | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Tekoči transferji | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Socialna plačila | 23 |
| Obveznosti iz subvencij | 24 |
| Druge obveznosti iz tekočih transferjev | 25 |
| Obveznosti iz obresti | 26 |
| Sredstva za zaposlene | 27 |
| od tega plače | 28 |
| Vmesna potrošnja | 29 |
| Bruto varčevanje | 30 = 9 – 21 |
| Kapitalski prihodki | 31 |
| od tega davki na kapital | 32 |
| Kapitalski izdatki | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investicije | 34 |
| Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev | 35 |
| Obveznosti iz kapitalskih transferjev | 36 |
| Pojasnjevalna postavka | |
| EDP primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 37 |
| EDP obveznosti iz obresti | 38 |
| Iztržek od prodaje licenc UMTS | 39 |
| Dejanski socialni prispevki | 40 |
| Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi | 41 |
| Bruto domači proizvod | 42 |
| Bruto domači proizvod po stalnih cenah | 43 |
| Javne investicije po stalnih cenah | 44 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države

2

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države

3

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države

4

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti

5

Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+)

6 = 1 + 26

Skupni prihodki

7 = 9 + 31

Skupni izdatki

8 = 21 + 33

Tekoči prihodki

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Neposredni davki

10

od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe

11

od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva

12

Posredni davki

13

od tega DDV

14

Socialni prispevki

15

od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev

16

od tega dejanski socialni prispevki zaposlenih

17

Drugi tekoči prihodki

18

od tega terjatve iz obresti

19

Prodaje

20

Tekoči izdatki

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Tekoči transferji

22 = 23 + 24 + 25

Socialna plačila

23

Obveznosti iz subvencij

24

Druge obveznosti iz tekočih transferjev

25

Obveznosti iz obresti

26

Sredstva za zaposlene

27

od tega plače

28

Vmesna potrošnja

29

Bruto varčevanje

30 = 9 – 21

Kapitalski prihodki

31

od tega davki na kapital

32

Kapitalski izdatki

33 = 34 + 35 + 36

Investicije

34

Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev

35

Obveznosti iz kapitalskih transferjev

36

Pojasnjevalna postavka

EDP primanjkljaj (–) ali presežek (+)

37

EDP obveznosti iz obresti

38

Iztržek od prodaje licenc UMTS

39

Dejanski socialni prispevki

40

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

41

Bruto domači proizvod

42

Bruto domači proizvod po stalnih cenah

43

Javne investicije po stalnih cenah

44

Preglednica 1B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Plačila držav članic v proračun EU | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Posredni davki, prejeti v proračun EU | 2 |
| od tega DDV, prejet v proračun EU | 3 |
| Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU | 4 |
| Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU | 5 |
| od tega četrti lastni vir EU | 6 |
| Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU | 7 |
| Izdatki EU v državi članici | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU | 9 |
| Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi | 10 |
| Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam | 11 |
| Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi | 12 |
| Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam | 13 |
| Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –) | 14 = 8 – 1 |
| Pojasnjevalna postavka | |
| Stroški pobiranja lastnih virov | 15 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Plačila držav članic v proračun EU

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Posredni davki, prejeti v proračun EU

2

od tega DDV, prejet v proračun EU

3

Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU

4

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU

5

od tega četrti lastni vir EU

6

Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU

7

Izdatki EU v državi članici

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU

9

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi

10

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam

11

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi

12

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam

13

Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –)

14 = 8 – 1

Pojasnjevalna postavka

Stroški pobiranja lastnih virov

15

Preglednica 1C

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Izdatki za končno potrošnjo | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Izdatki za individualno potrošnjo | 2 |
| Izdatki za kolektivno potrošnjo | 3 |
| Sredstva za zaposlene | 4 = [1A.27] (1) |
| Vmesna potrošnja | 5 = [1A.29] |
| Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev | 6 |
| Potrošnja osnovnih sredstev | 7 |
| Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije | 8 |
| Neto poslovni presežek | 9 |
| Prodaje | 10 = [1A.20] |
| Pojasnjevalna postavka | |
| Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah | 11 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Izdatki za končno potrošnjo

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Izdatki za individualno potrošnjo

2

Izdatki za kolektivno potrošnjo

3

Sredstva za zaposlene

4 = [1A.27] (1)

Vmesna potrošnja

5 = [1A.29]

Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev

6

Potrošnja osnovnih sredstev

7

Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije

8

Neto poslovni presežek

9

Prodaje

10 = [1A.20]

Pojasnjevalna postavka

Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah

11

STATISTIKA PRILAGODITVE PRIMANJKLJAJA-DOLGA

Preglednica 2A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 1 = [1A.1] |
| Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | 2 = 1 – 3 |
| Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi | 3 = 4 – 15 |
| Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Transakcije z gotovino in vlogami | 5 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji | 6 |
| Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 7 |
| Transakcije s posojili | 8 |
| Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom | 9 |
| Privatizacija | 10 |
| Dokapitalizacija | 11 |
| Drugo | 12 |
| Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi | 13 |
| od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov | 14 |
| Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Transakcije z gotovino in vlogami | 16 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji | 17 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji | 18 |
| Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 19 |
| Transakcije s posojili | 20 |
| od tega posojila centralne banke | 21 |
| Transakcije z drugimi obveznostmi | 22 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)
  = potreba države po zadolževanju (general government borrowing requirement) (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20
  23 = 25 + 26 + 27
  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti | 24 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti | 25 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice (2) | 26 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice | 27 |
| Drugi tokovi | 28 = 29 + 32 |
| Učinki vrednotenja na dolg | 29 = 30 + 31 |
| Devizni dobički in izgube | 30 |
| Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost | 31 |
| Druge spremembe obsega dolga | 32 |
| Sprememba dolga | 33 = 23 + 28
  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

1 = [1A.1]

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

2 = 1 – 3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

3 = 4 – 15

Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Transakcije z gotovino in vlogami

5

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji

6

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

7

Transakcije s posojili

8

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom

9

Privatizacija

10

Dokapitalizacija

11

Drugo

12

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi

13

od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

14

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Transakcije z gotovino in vlogami

16

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji

17

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji

18

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

19

Transakcije s posojili

20

od tega posojila centralne banke

21

Transakcije z drugimi obveznostmi

22

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)

= potreba države po zadolževanju (general government borrowing requirement) (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti

24

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti

25

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice (2)

26

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice

27

Drugi tokovi

28 = 29 + 32

Učinki vrednotenja na dolg

29 = 30 + 31

Devizni dobički in izgube

30

Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost

31

Druge spremembe obsega dolga

32

Sprememba dolga

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Preglednica 2B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane | 2 |
| Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane | 3 |
| Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane | 4 |
| Transakcije s posojili centralne banke | 5 |
| Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane | 6 |
| Izravnalne transakcije | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Izravnalne transakcije – gotovina in vloge | 8 = 2 – [2A.16] |
| Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji | 9 = 3 – [2A17] |
| Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji | 10 = 4 – [2A.18] |
| Izravnalne transakcije – posojila | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane

2

Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane

3

Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane

4

Transakcije s posojili centralne banke

5

Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane

6

Izravnalne transakcije

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Izravnalne transakcije – gotovina in vloge

8 = 2 – [2A.16]

Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji

9 = 3 – [2A17]

Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji

10 = 4 – [2A.18]

Izravnalne transakcije – posojila

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTIKA DOLGA

Preglednica 3A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Dolg | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  = 7 + 12 = 15 + 16 + 17
  = 18 + 19 = 21 + 22 + 24
  = 26 + 27 + 28 + 29 |
| Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) | 2 |
| Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) | 3 |
| Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) | 4 |
| Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) | 5 |
| Dolg – druga posojila (obveznosti) | 6 |
| Dolg rezidentov države članice | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Dolg centralne banke | 8 |
| Dolg drugih denarnih finančnih institucij | 9 |
| Dolg drugih finančnih institucij | 10 |
| Dolg drugih rezidentov države članice | 11 |
| Dolg nerezidentov države članice | 12 = 13 + 14 |
| Dolg nerezidentov znotraj euroobmočja | 13 |
| Dolg nerezidentov zunaj euroobmočja | 14 |
| Dolg, izražen v nacionalni valuti | 15 |
| Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice | 16 |
| Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice | 17 |
| Kratkoročni dolg | 18 |
| Dolgoročni dolg | 19 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 20 |
| Dolg s preostalo dospelostjo do 1 leta | 21 |
| Dolg s preostalo dospelostjo od 1 leta do 5 let | 22 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 23 |
| Dolg s preostalo dospelostjo nad 5 let | 24 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 25 |
| Komponenta dolga centralne države | 26 = [3B.7] – [3B.15] |
| Komponenta dolga federalne države | 27 = [3B.9] – [3B.16] |
| Komponenta dolga lokalne države | 28 = [3B.11] – [3B.17] |
| Komponenta dolga skladov socialne varnosti | 29 = [3B.13] – [3B.18] |
| Pojasnjevalni postavki | |
| Povprečna preostala dospelost dolga | 30 |
| Dolg – brezkuponske obveznice | 31 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Dolg

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 15 + 16 + 17

= 18 + 19 = 21 + 22 + 24

= 26 + 27 + 28 + 29

Dolg – gotovina in vloge (obveznosti)

2

Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti)

3

Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti)

4

Dolg – posojila centralne banke (obveznosti)

5

Dolg – druga posojila (obveznosti)

6

Dolg rezidentov države članice

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Dolg centralne banke

8

Dolg drugih denarnih finančnih institucij

9

Dolg drugih finančnih institucij

10

Dolg drugih rezidentov države članice

11

Dolg nerezidentov države članice

12 = 13 + 14

Dolg nerezidentov znotraj euroobmočja

13

Dolg nerezidentov zunaj euroobmočja

14

Dolg, izražen v nacionalni valuti

15

Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice

16

Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice

17

Kratkoročni dolg

18

Dolgoročni dolg

19

od tega s spremenljivo obrestno mero

20

Dolg s preostalo dospelostjo do 1 leta

21

Dolg s preostalo dospelostjo od 1 leta do 5 let

22

od tega s spremenljivo obrestno mero

23

Dolg s preostalo dospelostjo nad 5 let

24

od tega s spremenljivo obrestno mero

25

Komponenta dolga centralne države

26 = [3B.7] – [3B.15]

Komponenta dolga federalne države

27 = [3B.9] – [3B.16]

Komponenta dolga lokalne države

28 = [3B.11] – [3B.17]

Komponenta dolga skladov socialne varnosti

29 = [3B.13] – [3B.18]

Pojasnjevalni postavki

Povprečna preostala dospelost dolga

30

Dolg – brezkuponske obveznice

31

Preglednica 3B

| Kategorija | Številka in linearna razmerja |
| --- | --- |
| Dolg (nekonsolidiran) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Izravnalni elementi | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Izravnalni elementi – gotovina in vloge | 3 |
| Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji | 4 |
| Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji | 5 |
| Izravnalni elementi – posojila | 6 |
| Dolg, ki ga izdaja centralna država | 7 |
| od tega dolg drugih podsektorjev države | 8 |
| Dolg, ki ga izdaja federalna država | 9 |
| od tega dolg drugih podsektorjev države | 10 |
| Dolg, ki ga izdaja lokalna država | 11 |
| od tega dolg drugih podsektorjev države | 12 |
| Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva | 13 |
| od tega dolg drugih podsektorjev države | 14 |
| Pojasnjevalna postavka | |
| Dolg centralne države, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države | 15 |
| Dolg federalne države, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države | 16 |
| Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države | 17 |
| Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države | 18 |

Kategorija

Številka in linearna razmerja

Dolg (nekonsolidiran)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Izravnalni elementi

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Izravnalni elementi – gotovina in vloge

3

Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji

4

Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji

5

Izravnalni elementi – posojila

6

Dolg, ki ga izdaja centralna država

7

od tega dolg drugih podsektorjev države

8

Dolg, ki ga izdaja federalna država

9

od tega dolg drugih podsektorjev države

10

Dolg, ki ga izdaja lokalna država

11

od tega dolg drugih podsektorjev države

12

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva

13

od tega dolg drugih podsektorjev države

14

Pojasnjevalna postavka

Dolg centralne države, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države

15

Dolg federalne države, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države

16

Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države

17

Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote drugih podsektorjev države

18

---

(1)  [x.y] se nanaša na številko kategorije y preglednice x.

(2)  Poročati za leta, preden je država članica postala sodelujoča država članica.

---

PRILOGA II

METODOLOŠKE OPREDELITVE

1.   Metodološka sklicevanja

Kategorije, podrobno navedene v Prilogi I, so večinoma opredeljene s sklicevanjem na Prilogo A k ESR 95 in/ali na Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93. Dopolnilne metodološke opredelitve so določene v členu 1 te smernice. Kode sektorjev in podsektorjev so podrobno navedene v naslednji preglednici.

Sektorji in podsektorji v ESR 95

| | | Javni | Domači zasebni | Pod tujim nadzorom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotno gospodarstvo | S.1 | | | |
| Nefinančne družbe | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finančne družbe | S.12 | | | |
| Centralna banka | S.121 | | | |
| Druge denarne finančne institucije | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Zavarovalne družbe in pokojninski skladi | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Država | S.13 | | | |
| Centralna država | S.1311 | | | |
| Federalna država | S.1312 | | | |
| Lokalna država | S.1313 | | | |
| Skladi socialne varnosti | S.1314 | | | |
| Gospodinjstva | S.14 | | | |
| Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva | S.15 | | | |
| Tujina | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| Države članice EU | S.211 | | | |
| Institucije EU | S.212 | | | |
| Tretje države in mednarodne organizacije | S.22 | | | |

Javni

Domači zasebni

Pod tujim nadzorom

Celotno gospodarstvo

S.1

Nefinančne družbe

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finančne družbe

S.12

Centralna banka

S.121

Druge denarne finančne institucije

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Država

S.13

Centralna država

S.1311

Federalna država

S.1312

Lokalna država

S.1313

Skladi socialne varnosti

S.1314

Gospodinjstva

S.14

Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva

S.15

Tujina

S.2

EU

S.21

Države članice EU

S.211

Institucije EU

S.212

Tretje države in mednarodne organizacije

S.22

2.   opredelitev kategorij (1)

Preglednica 1A

| 1. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13. |
| --- | --- |

1.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13.

| 2. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.2] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311. |
| --- | --- |

2.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.2] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311.

| 3. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.3] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312. |
| --- | --- |

3.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.3] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312.

| 4. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.4] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313. |
| --- | --- |

4.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.4] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313.

| 5. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.5] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314. |
| --- | --- |

5.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.5] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314.

| 6. | Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.6] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] plus obveznosti iz obresti [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.6] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] plus obveznosti iz obresti [1A.26].

| 7. | Skupni prihodki [1A.7] je enako tekoči prihodki [1A.9] plus kapitalski prihodki [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Skupni prihodki [1A.7] je enako tekoči prihodki [1A.9] plus kapitalski prihodki [1A.31].

| 8. | Skupni izdatki [1A.8] je enako tekoči izdatki [1A.21] plus kapitalski izdatki [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Skupni izdatki [1A.8] je enako tekoči izdatki [1A.21] plus kapitalski izdatki [1A.33].

| 9. | Tekoči prihodki [1A.9] je enako neposredni davki [1A.10] plus posredni davki [1A.13], plus socialni prispevki [1A.15], plus drugi tekoči prihodki [1A.18], plus prodaje [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Tekoči prihodki [1A.9] je enako neposredni davki [1A.10] plus posredni davki [1A.13], plus socialni prispevki [1A.15], plus drugi tekoči prihodki [1A.18], plus prodaje [1A.20].

| 10. | Neposredni davki [1A.10] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

10.

Neposredni davki [1A.10] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13.

| 11. | Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.11], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12. |
| --- | --- |

11.

Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.11], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12.

| 12. | Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.12], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14. |
| --- | --- |

12.

Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.12], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14.

| 13. | Posredni davki [1A.13] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13, plus posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Posredni davki [1A.13] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13, plus posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2].

| 14. | Posredni davki, od tega DDV [1A.14], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13 in S.212. |
| --- | --- |

14.

Posredni davki, od tega DDV [1A.14], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13 in S.212.

| 15. | Socialni prispevki [1A.15] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

15.

Socialni prispevki [1A.15] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13.

| 16. | Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.16], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

16.

Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.16], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13.

| 17. | Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.17], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

17.

Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.17], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13.

| 18. | Drugi tekoči prihodki [1A.18] je enako dohodek od lastnine (D.4), odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13, minus tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so pozitivni. |
| --- | --- |

18.

Drugi tekoči prihodki [1A.18] je enako dohodek od lastnine (D.4), odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13, minus tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so pozitivni.

| 19. | Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.19], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

19.

Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.19], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13.

| 20. | Prodaje [1A.20] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13. |
| --- | --- |

20.

Prodaje [1A.20] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13.

| 21. | Tekoči izdatki [1A.21] je enako tekoči transferji [1A.22] plus obveznosti iz obresti [1A.26] plus sredstva za zaposlene [1A.27] plus vmesna potrošnja [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Tekoči izdatki [1A.21] je enako tekoči transferji [1A.22] plus obveznosti iz obresti [1A.26] plus sredstva za zaposlene [1A.27] plus vmesna potrošnja [1A.29].

| 22. | Tekoči transferji [1A.22] je enako socialna plačila [1A.23] plus subvencije [1A.24] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Tekoči transferji [1A.22] je enako socialna plačila [1A.23] plus subvencije [1A.24] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25].

| 23. | Socialna plačila [1A.23] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15. |
| --- | --- |

23.

Socialna plačila [1A.23] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15.

| 24. | Obveznosti iz subvencij [1A.24] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13, plus subvencije, ki se nacionalnim rezidentom plačajo iz proračuna EU [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Obveznosti iz subvencij [1A.24] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13, plus subvencije, ki se nacionalnim rezidentom plačajo iz proračuna EU [1B.9].

| 25. | Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), drugi davki na proizvodnjo (D.29), dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41), neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, ter raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15, minus tekoči transferji (D.74 in D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.4 in 1B.5], minus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so negativni. |
| --- | --- |

25.

Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), drugi davki na proizvodnjo (D.29), dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41), neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, ter raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15, minus tekoči transferji (D.74 in D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.4 in 1B.5], minus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so negativni.

| 26. | Obveznosti iz obresti [1A.26] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

26.

Obveznosti iz obresti [1A.26] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 27. | Sredstva za zaposlene [1A.27] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13. |
| --- | --- |

27.

Sredstva za zaposlene [1A.27] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13.

| 28. | Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.28], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13. |
| --- | --- |

28.

Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.28], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13.

| 29. | Vmesna potrošnja [1A.29] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13. |
| --- | --- |

29.

Vmesna potrošnja [1A.29] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13.

| 30. | Bruto varčevanje [1A.30] je enako tekoči prihodki [1A.9] minus tekoči izdatki [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruto varčevanje [1A.30] je enako tekoči prihodki [1A.9] minus tekoči izdatki [1A.21].

| 31. | Kapitalski prihodki [1A.31] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13, minus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitalski prihodki [1A.31] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13, minus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12].

| 32. | Kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.32], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

32.

Kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.32], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 33. | Kapitalski izdatki [1A.33] je enako investicije [1A.34] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitalski izdatki [1A.33] je enako investicije [1A.34] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36].

| 34. | Investicije [1A.34] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

34.

Investicije [1A.34] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13.

| 35. | Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] je enako povečanje zalog (P.52), neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) in neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

35.

Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] je enako povečanje zalog (P.52), neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) in neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13.

| 36. | Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev, razen S.13, plus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], minus kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev, razen S.13, plus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], minus kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

| 37. | EDP (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem) primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.37] je enako EDP neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (EDPB.9) v S.13. |
| --- | --- |

37.

EDP (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem) primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.37] je enako EDP neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (EDPB.9) v S.13.

| 38. | EDP obveznosti iz obresti [1A.38] je enako EDP obresti (EDPD.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

38.

EDP obveznosti iz obresti [1A.38] je enako EDP obresti (EDPD.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 39. | Iztržek od prodaje licenc UMTS (univerzalni mobilni telekomunikacijski sistemi) [1A.39] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostat o dodelitvi licenc za mobilne telefone. |
| --- | --- |

39.

Iztržek od prodaje licenc UMTS (univerzalni mobilni telekomunikacijski sistemi) [1A.39] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostat o dodelitvi licenc za mobilne telefone.

| 40. | Dejanski socialni prispevki [1A.40] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

40.

Dejanski socialni prispevki [1A.40] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13.

| 41. | Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.41], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

41.

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.41], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13.

| 42. | Bruto domači proizvod [1A.42] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po tržnih cenah. |
| --- | --- |

42.

Bruto domači proizvod [1A.42] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po tržnih cenah.

| 43. | Bruto domači proizvod po stalnih cenah [1A.43] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po stalnih cenah. |
| --- | --- |

43.

Bruto domači proizvod po stalnih cenah [1A.43] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po stalnih cenah.

| 44. | Javne investicije po stalnih cenah [1A.44] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah. |
| --- | --- |

44.

Javne investicije po stalnih cenah [1A.44] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 1B

| 1. | Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

| 2. | Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212. |
| --- | --- |

2.

Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212.

| 3. | Posredni davki, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212. |
| --- | --- |

3.

Posredni davki, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212.

| 4. | Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

4.

Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 5. | Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

5.

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 6. | Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako četrti lastni vir na osnovi BNP (ESR 95 odstavek 4.138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

6.

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako četrti lastni vir na osnovi BNP (ESR 95 odstavek 4.138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 7. | Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212. |
| --- | --- |

7.

Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212.

| 8. | Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13].

| 9. | Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212. |
| --- | --- |

9.

Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212.

| 10. | Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212. |
| --- | --- |

10.

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212.

| 11. | Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

11.

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 12. | Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212. |
| --- | --- |

12.

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212.

| 13. | Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 14. | Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU. |
| --- | --- |

14.

Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU.

| 15. | Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

15.

Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU.

Preglednica 1C

| 1. | Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

1.

Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13.

| 2. | Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

2.

Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13.

| 3. | Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

3.

Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13.

| 4. | Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.27].

| 5. | Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.29].

| 6. | Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

6.

Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13.

| 7. | Potrošnja osnovnih sredstev [1C.7] je enako potrošnja osnovnih sredstev (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

7.

Potrošnja osnovnih sredstev [1C.7] je enako potrošnja osnovnih sredstev (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 8. | Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

8.

Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13.

| 9. | Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13. |
| --- | --- |

9.

Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13.

| 10. | Prodaje [1C.10] je enako [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Prodaje [1C.10] je enako [1A.20].

| 11. | Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah [1C.11] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13, po stalnih cenah. |
| --- | --- |

11.

Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah [1C.11] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 2A

| 1. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1].

| 2. | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3].

| 3. | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15] |
| --- | --- |

3.

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15]

| 4. | Transakcije s finančnimi sredstvi [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5], transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7], transakcije s posojili (F.4) [2A.8], transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] ter transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakcije s finančnimi sredstvi [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5], transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7], transakcije s posojili (F.4) [2A.8], transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] ter transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 5. | Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

5.

Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 6. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji (sredstva) [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

6.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji (sredstva) [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 7. | Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

7.

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 8. | Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

8.

Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 9. | Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

9.

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13.

| 10. | Privatizacija (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95 odstavek 2.26) (2) nad dolžnikovo enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžnikovo enoto ali z drugo upnikovo enoto. |
| --- | --- |

10.

Privatizacija (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95 odstavek 2.26) (2) nad dolžnikovo enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžnikovo enoto ali z drugo upnikovo enoto.

| 11. | Dokapitalizacija (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžnikovo enoto. |
| --- | --- |

11.

Dokapitalizacija (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžnikovo enoto.

| 12. | Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžnikovo enoto, temveč z drugo upnikovo enoto. |
| --- | --- |

12.

Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžnikovo enoto, temveč z drugo upnikovo enoto.

| 13. | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) in drugih terjatev (F.7), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

13.

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) in drugih terjatev (F.7), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 14. | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev/obveznosti (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, minus zneski dejansko pobranih davkov, prikazani med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

14.

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev/obveznosti (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, minus zneski dejansko pobranih davkov, prikazani med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 15. | Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16], transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (F.331) [2A.17], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (F.332) [2A.18], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19], transakcije s posojili (F.4) [2A.20] in transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

15.

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16], transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (F.331) [2A.17], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (F.332) [2A.18], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19], transakcije s posojili (F.4) [2A.20] in transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 16. | Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

16.

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 17. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj (F.331), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

17.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj (F.331), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 18. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto (F.332), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

18.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto (F.332), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 19. | Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

19.

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 20. | Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

20.

Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 21. | Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. |
| --- | --- |

21.

Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

| 22. | Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) in drugih obveznosti (F.7), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

22.

Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) in drugih obveznosti (F.7), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 23. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16], vrednostnih papirjih, razen delnicah in izvedenih finančnih instrumentih, [2A.17 in 2A.18] (F.33), in posojilih (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju (GGBR). |
| --- | --- |

23.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16], vrednostnih papirjih, razen delnicah in izvedenih finančnih instrumentih, [2A.17 in 2A.18] (F.33), in posojilih (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju (GGBR).

| 24. | Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

24.

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto.

| 25. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. |
| --- | --- |

25.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

| 26. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ECU, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je država članica postala sodelujoča država članica, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ECU, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je država članica postala sodelujoča država članica, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25].

| 27. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26].

| 28. | Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

| 29. | Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31].

| 30. | Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost. |
| --- | --- |

30.

Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost.

| 31. | Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

| 32. | Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene ali kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), ali kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13. |
| --- | --- |

32.

Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene ali kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), ali kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13.

| 33. | Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1. |
| --- | --- |

33.

Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1.

Preglednica 2B

| 1. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus druge transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus druge transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6].

| 2. | Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

2.

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 3. | Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

3.

Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 4. | Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 5. | Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. |
| --- | --- |

5.

Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

| 6. | Transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121. |
| --- | --- |

6.

Transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121.

| 7. | Izravnalne transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Izravnalne transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23].

| 8. | Izravnalne transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Izravnalne transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16].

| 9. | Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.17].

| 10. | Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.18].

| 11. | Izravnalne transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus transakcije s posojili centralne banke [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Izravnalne transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus transakcije s posojili centralne banke [2A.21].

Preglednica 3A

| 1. | Dolg [3A.1] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Dolg [3A.1] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 3605/93.

| 2. | Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2).

| 3. | Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

3.

Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj.

| 4. | Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, (AF.33) katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

4.

Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, (AF.33) katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto.

| 5. | Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

5.

Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121.

| 6. | Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

6.

Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121.

| 7. | Dolg rezidentov države članice [3A.7] je enako dolg centralne banke [3A.8], dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9], dolg drugih finančnih institucij [3A.10] in dolg drugih rezidentov države članice [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Dolg rezidentov države članice [3A.7] je enako dolg centralne banke [3A.8], dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9], dolg drugih finančnih institucij [3A.10] in dolg drugih rezidentov države članice [3A.11].

| 8. | Dolg centralne banke [3A.8] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

8.

Dolg centralne banke [3A.8] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121.

| 9. | Dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122. |
| --- | --- |

9.

Dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122.

| 10. | Dolg drugih finančnih institucij [3A.10] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125. |
| --- | --- |

10.

Dolg drugih finančnih institucij [3A.10] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125.

| 11. | Dolg drugih rezidentov države članice [3A.11] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15. |
| --- | --- |

11.

Dolg drugih rezidentov države članice [3A.11] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15.

| 12. | Dolg nerezidentov države članice [3A.12] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2. |
| --- | --- |

12.

Dolg nerezidentov države članice [3A.12] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2.

| 13. | Dolg nerezidentov znotraj euroobmočja [3A.13] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2 in ga imajo nerezidenti znotraj euroobmočja. |
| --- | --- |

13.

Dolg nerezidentov znotraj euroobmočja [3A.13] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2 in ga imajo nerezidenti znotraj euroobmočja.

| 14. | Dolg nerezidentov zunaj euroobmočja [3A.14] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2 in ga imajo nerezidenti zunaj euroobmočja. |
| --- | --- |

14.

Dolg nerezidentov zunaj euroobmočja [3A.14] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2 in ga imajo nerezidenti zunaj euroobmočja.

| 15. | Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. |
| --- | --- |

15.

Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

| 16. | Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.16], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.15]), plus dolg, izražen v ECU ali eurih. |
| --- | --- |

16.

Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.16], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.15]), plus dolg, izražen v ECU ali eurih.

| 17. | Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.17], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.15] ali [3A.16]. |
| --- | --- |

17.

Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.17], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.15] ali [3A.16].

| 18. | Kratkoročni dolg [3A.18] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega izvirna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

18.

Kratkoročni dolg [3A.18] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega izvirna dospelost je eno leto ali manj.

| 19. | Dolgoročni dolg [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega izvirna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

19.

Dolgoročni dolg [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega izvirna dospelost je več kakor eno leto.

| 20. | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.20], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.19], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

20.

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.20], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.19], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 21. | Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.21] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj. |
| --- | --- |

21.

Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.21] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj.

| 22. | Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let. |
| --- | --- |

22.

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let.

| 23. | Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

23.

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 24. | Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.24] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let. |
| --- | --- |

24.

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.24] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let.

| 25. | Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.25], je enako tisti del dolga s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.24], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

25.

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.25], je enako tisti del dolga s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.24], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 26. | Komponenta dolga centralne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

26.

Komponenta dolga centralne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15].

| 27. | Komponenta dolga federalne države [3A.27] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

27.

Komponenta dolga federalne države [3A.27] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16].

| 28. | Komponenta dolga lokalne države [3A.28] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

28.

Komponenta dolga lokalne države [3A.28] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17].

| 29. | Komponenta dolga socialne varnosti [3A.29] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

29.

Komponenta dolga socialne varnosti [3A.29] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18].

| 30. | Povprečna preostala dospelost dolga [3A.30] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izraženimi v letih. |
| --- | --- |

30.

Povprečna preostala dospelost dolga [3A.30] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izraženimi v letih.

| 31. | Dolg – brezkuponske obveznice [3A.31] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji. |
| --- | --- |

31.

Dolg – brezkuponske obveznice [3A.31] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji.

Preglednica 3B

| 1. | Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 2. | Izravnalni elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Izravnalni elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 3. | Izravnalni elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2). |
| --- | --- |

3.

Izravnalni elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2).

| 4. | Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

4.

Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih izvirna dospelost je eno leto ali manj.

| 5. | Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

5.

Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih izvirna dospelost je več kakor eno leto.

| 6. | Izravnalni elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4). |
| --- | --- |

6.

Izravnalni elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4).

| 7. | Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 8. | Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 9. | Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 10. | Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 11. | Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 12. | Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 13. | Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 14. | Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg drugih podsektorjev države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 15. | Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 16. | Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 17. | Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 18. | Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

---

(1)  [x.y] se nanaša na številko kategorije y preglednice x.

(2)  Pride do prerazvrstitve dolžnikove enote iz podsektorja S.11001 ali S.12x01 v podsektor S.11002/3 ali S.12x02/3 ali obratno.

---

PRILOGA III

STANDARDI ZA PRENOS IN KODIRANJE PODATKOV

Za elektronski prenos statističnih informacij, kakor je opisano v členih 2 in 3, NCB in ECB uporabljajo sistem, ki ga zagotavlja ESCB in temelji na telekomunikacijskem omrežju „ESCB-Net“. Format za sporočila, namenjena za to izmenjavo statističnih informacij, je format „GESMES/TS“. Vsaka časovna vrsta je kodirana z uporabo družine ključev SDF, prikazane spodaj.

SDF družina ključev

| Število | Ime | Opis | Seznam kod |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pogostost | Pogostost poročane časovne vrste | CL_FREQ |
| 2 | Referenčno območje | Abecedno-številčna dvomestna ISO koda države, ki poroča, ali agregata | CL_AREA_EE |
| 3 | Kazalnik prilagoditve | Dimenzija označuje, ali so bile za časovno vrsto uporabljene kakršne koli prilagoditve, kot so sezonske prilagoditve in/ali prilagoditve glede delovnih dni | CL_ADJUSTMENT |
| 4 | Poraba ali sektor upnik/sredstva | Sektor, za katerega je kategorija poraba/sprememba sredstev | CL_SECTOR_ESA |
| 5 | Postavka | Kategorija časovne vrste | CL_GOVNT_ITEM_ESA |
| 6 | Vir ali sektor dolžnik/obveznost | Sektor, za katerega je kategorija vir/sprememba obveznosti in neto vrednosti | CL_SECTOR_ESA |
| 7 | Vrednotenje | Uporabljena metoda vrednotenja | CL_GOVNT_VALUATION |
| 8 | Enota vrste | Enota poročane kategorije in druge značilnosti | CL_GOVNT_ST_SUFFIX |

Število

Ime

Opis

Seznam kod

1

Pogostost

Pogostost poročane časovne vrste

CL_FREQ

2

Referenčno območje

Abecedno-številčna dvomestna ISO koda države, ki poroča, ali agregata

CL_AREA_EE

3

Kazalnik prilagoditve

Dimenzija označuje, ali so bile za časovno vrsto uporabljene kakršne koli prilagoditve, kot so sezonske prilagoditve in/ali prilagoditve glede delovnih dni

CL_ADJUSTMENT

4

Poraba ali sektor upnik/sredstva

Sektor, za katerega je kategorija poraba/sprememba sredstev

CL_SECTOR_ESA

5

Postavka

Kategorija časovne vrste

CL_GOVNT_ITEM_ESA

6

Vir ali sektor dolžnik/obveznost

Sektor, za katerega je kategorija vir/sprememba obveznosti in neto vrednosti

CL_SECTOR_ESA

7

Vrednotenje

Uporabljena metoda vrednotenja

CL_GOVNT_VALUATION

8

Enota vrste

Enota poročane kategorije in druge značilnosti

CL_GOVNT_ST_SUFFIX

---

PRILOGA IV

ODSTOPANJA, POVEZANA S ČASOVNIMI VRSTAMI, NAŠTETIMI V PRILOGI I, PREGLEDNICE 1A DO 3B

1.   Tekoči podatki (1)

| Preglednica/vrstica | Opis časovne vrste | Prvi prenos |
| --- | --- | --- |
| BELGIJA |
| 3A.20 | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero | September 2006 |
| 3A.23,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga |
| NEMČIJA |
| 2A.7,19 | Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | September 2006 |
| 2A.13,22 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi |
| 2A.30 | Devizni dobički in izgube |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| 3A.23,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| GRČIJA |
| 1A.11,12 | Neposredni davki, razčlenitev | September 2006 |
| 2A.14 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga |
| ŠPANIJA |
| 2A.7,19 | Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | September 2006 |
| FRANCIJA |
| 2A.14 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov | September 2006 |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| 3A.16 | Dolg, razčlenitev po tuji valuti sodelujoče države članice, v kateri je izražen |
| 3A.20 | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| 3A.21,22,23,24,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti |
| 3B.8,12,14 | Dolg enega podsektorja države, ki ga je izdal drugi podsektor države |
| 3B.15,17,18 | Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev |
| IRSKA |
| 2A.7,19 | Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | September 2006 |
| 2A.14 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov |
| 2A.13,22 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi |
| 2A.32 | Druge spremembe obsega dolga |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih |
| 2B.7,8,9,10,11 | Izravnalne transakcije in razčlenitev po instrumentu |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| 3A.20 | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| 3A.23,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| 3A.31 | Dolg – brezkuponske obveznice |
| 3B.3,4,5,6 | Izravnalni elementi, razčlenitev po instrumentu |
| 3B.15,17,18 | Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev |
| ITALIJA |
| 1A.23 | Socialna plačila | September 2006 |
| 2A.7,19 | Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti |
| 2A.13,22 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| LUKSEMBURG |
| 2A.2 | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | September 2006 |
| 2A.3 | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi |
| 2A.11,12 | Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom, razčlenitev |
| 2A.7,19 | Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti |
| 2A.14 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov |
| 2A.13,22 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi |
| 2A.29,30,31 | Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev |
| 2A.32 | Druge spremembe obsega dolga |
| 3A.7,9,10,11 | Dolg rezidentov, razčlenitev |
| 3A.12,13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| 3A.21,22,23,24,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga |
| 3A.31 | Dolg – brezkuponske obveznice |
| NIZOZEMSKA |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev | September 2006 |
| AVSTRIJA |
| 2A.10,11,12 | Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom, razčlenitev | September 2006 |
| 2A.14 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov |
| 2A.25,26,27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po valuti, v kateri so izraženi |
| 2A.29,30,31 | Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev |
| 2A.32 | Druge spremembe obsega dolga |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev |
| 3A.15,16,17 | Dolg, razčlenitev po valuti, v kateri je izražen |
| 3A.20 | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| 3A.21,22,23,24,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga |
| 3A.31 | Dolg – brezkuponske obveznice |
| 3B.3,4,5,6 | Izravnalni elementi, razčlenitev po instrumentu |
| PORTUGALSKA |
| 1C.2,3 | Izdatki za individualno in kolektivno potrošnjo | September 2006 |
| 3A.20 | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero |
| 3A.21,22,23,24,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga |
| FINSKA |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev | September 2006 |

Preglednica/vrstica

Opis časovne vrste

Prvi prenos

BELGIJA

3A.20

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero

September 2006

3A.23,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti, od tega s spremenljivo obrestno mero

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

NEMČIJA

2A.7,19

Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

September 2006

2A.13,22

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi

2A.30

Devizni dobički in izgube

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

3A.23,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti, od tega s spremenljivo obrestno mero

GRČIJA

1A.11,12

Neposredni davki, razčlenitev

September 2006

2A.14

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

ŠPANIJA

2A.7,19

Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

September 2006

FRANCIJA

2A.14

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

September 2006

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

3A.16

Dolg, razčlenitev po tuji valuti sodelujoče države članice, v kateri je izražen

3A.20

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero

3A.21,22,23,24,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti

3B.8,12,14

Dolg enega podsektorja države, ki ga je izdal drugi podsektor države

3B.15,17,18

Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev

IRSKA

2A.7,19

Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

September 2006

2A.14

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

2A.13,22

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi

2A.32

Druge spremembe obsega dolga

2B.1,2,3,4,5,6

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih

2B.7,8,9,10,11

Izravnalne transakcije in razčlenitev po instrumentu

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

3A.20

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero

3A.23,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti, od tega s spremenljivo obrestno mero

3A.31

Dolg – brezkuponske obveznice

3B.3,4,5,6

Izravnalni elementi, razčlenitev po instrumentu

3B.15,17,18

Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev

ITALIJA

1A.23

Socialna plačila

September 2006

2A.7,19

Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

2A.13,22

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

LUKSEMBURG

2A.2

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

September 2006

2A.3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

2A.11,12

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom, razčlenitev

2A.7,19

Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

2A.14

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

2A.13,22

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi

2A.29,30,31

Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev

2A.32

Druge spremembe obsega dolga

3A.7,9,10,11

Dolg rezidentov, razčlenitev

3A.12,13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

3A.21,22,23,24,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

3A.31

Dolg – brezkuponske obveznice

NIZOZEMSKA

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

September 2006

AVSTRIJA

2A.10,11,12

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom, razčlenitev

September 2006

2A.14

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

2A.25,26,27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po valuti, v kateri so izraženi

2A.29,30,31

Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev

2A.32

Druge spremembe obsega dolga

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

3A.15,16,17

Dolg, razčlenitev po valuti, v kateri je izražen

3A.20

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero

3A.21,22,23,24,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

3A.31

Dolg – brezkuponske obveznice

3B.3,4,5,6

Izravnalni elementi, razčlenitev po instrumentu

PORTUGALSKA

1C.2,3

Izdatki za individualno in kolektivno potrošnjo

September 2006

3A.20

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero

3A.21,22,23,24,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

FINSKA

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

September 2006

2.   Pretekli podatki (2)

| Preglednica/vrstica | Opis časovne vrste | Razpon podatkov | Prvi prenos |
| --- | --- | --- | --- |
| BELGIJA |
| 2A.26, 27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti, v kateri so izraženi | 1991–1996 | September 2006 |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev | 1991–1997 | September 2006 |
| NEMČIJA |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga | 1991–1998 | September 2006 |
| GRČIJA |
| 1A.16,17 | Socialni prispevki, razčlenitev | 1991–1994 | September 2006 |
| 1A.40 | Dejanski socialni prispevki |
| 1A.41 | Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi |
| 1C.2,3 | Izdatki za individualno in kolektivno potrošnjo |
| 1C.6 | Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev |
| 2A.7,19 | Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 1991–1994 | September 2006 |
| 2A.13,22 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi |
| 2A.26,27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti, v kateri so izraženi | 1991–2000 | September 2006 |
| 3A.20 | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero | 1991–1997 | September 2006 |
| 3A.21,22,23,24,25 | Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti |
| FRANCIJA |
| 2A.2 | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | 1991–1994 | September 2006 |
| 2A.3 | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi |
| 2A.4,5,6,7,8,9,10,11,12,13 | Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu |
| 2A.15,16,17,18,19,20,21,22 | Transakcije z obveznostmi in razčlenitev po instrumentu |
| 2A.23 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti |
| 2A.24 | Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti |
| 2A.25,26,27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po valuti, v kateri so izraženi |
| 2A.29,30,31 | Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev |
| 2A.32 | Druge spremembe obsega dolga |
| 2A.33 | Sprememba dolga |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih |
| 2B.7,8,9,10,11 | Izravnalne transakcije, razčlenitev po instrumentu |
| 3A.1,2,3,4,5,6 | Dolg in razčlenitev po instrumentu |
| 3A.7,8,9,10,11 | Dolg rezidentov in razčlenitev |
| 3A.12 | Dolg nerezidentov |
| 3A.15,17 | Dolg, razčlenitev po nacionalni valuti in po tuji valuti nesodelujoče države članice, v kateri je izražen | 1991–2002 | September 2006 |
| 3A.18,19 | Dolg, razčlenitev po izvirni dospelosti | 1991–1994 | September 2006 |
| 3A.26,27,28,29 | Dolg (konsolidiran), razčlenitev po izdajatelju |
| 3A.30 | Povprečna preostala dospelost dolga |
| 3A.31 | Dolg – brezkuponske obveznice |
| 3B.1 | Dolg (nekonsolidiran) |
| 3B.2,3,4,5,6 | Izravnalni elementi, razčlenitev po instrumentu |
| 3B.7,11,13 | Dolg, ki so ga izdali podsektorji države |
| IRSKA |
| 2A.4,5,6,7,8,9,10,11,12 | Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu | 1991–1997 | September 2006 |
| 3B.1,2 | Dolg (nekonsolidiran) in izravnalni elementi | 1991–1992 | September 2006 |
| 3B.8 | Dolg, ki ga je izdala centralna država, od tega dolg drugih podsektorjev države |
| 3B.12 | Dolg, ki ga je izdala lokalna država, od tega dolg drugih podsektorjev države |
| ITALIJA |
| 2A.14 | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov | 1991–1994 | September 2006 |
| 2A.26,27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti, v kateri so izraženi | 1991–1998 | September 2006 |
| LUKSEMBURG |
| 2A.25,26,27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po valuti, v kateri so izraženi | 1991–1995 | September 2006 |
| NIZOZEMSKA |
| 3A.21 | Dolg s preostalo dospelostjo do 1 leta | 1991–1994 | September 2006 |
| 3A.22 | Dolg s preostalo dospelostjo od 1 leta do 5 let |
| AVSTRIJA |
| 2A.2 | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | 1991–1999 | September 2006 |
| 2A.3 | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi |
| 2A.4,5,6,7,8,9,13 | Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu |
| 2A.15,16,17,18,19,20,21,22 | Transakcije z obveznostmi in razčlenitev po instrumentu |
| 2A.23 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) |
| 2A.24 | Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti |
| 2A.32 | Druge spremembe obsega dolga |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih |
| 2B.7,8,9,10,11 | Izravnalne transakcije in razčlenitev po instrumentu |
| 3A.7,8,9,10,11 | Dolg rezidentov in razčlenitev | 1991–1994 | September 2006 |
| 3A.12 | Dolg nerezidentov |
| 3A.18,19 | Dolg, razčlenitev po izvirni dospelosti |
| PORTUGALSKA |
| 2A.2 | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | 1991–1994 | September 2006 |
| 2A.3 | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi |
| 2A.4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14 | Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu |
| 2A.15,16,17,18,19,20,21,22 | Transakcije z obveznostmi in razčlenitev po instrumentu |
| 2A.23 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti |
| 2A.24 | Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti |
| 2A.25,27 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po nacionalni valuti in po tuji valuti nesodelujoče države članice, v kateri so izraženi |
| 2A.26 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti sodelujoče države članice, v kateri so izraženi | 1991–1998 | September 2006 |
| 2A.29,30,31 | Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev | 1991–1994 | September 2006 |
| 2A.32 | Druge spremembe obsega dolga |
| 2A.33 | Sprememba dolga | 1991–1993 | September 2006 |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih | 1991–1994 | September 2006 |
| 2B.7,8,9,10,11 | Izravnalne transakcije in razčlenitev po instrumentu |
| 3A.13,14 | Dolg nerezidentov, razčlenitev | 1991–1995 | September 2006 |
| 3A.15,16,17 | Dolg, razčlenitev po valuti, v kateri je izražen |
| 3B.1 | Dolg (nekonsolidiran) | 1991–1994 | September 2006 |
| 3B.2,3,4,5,6 | Izravnalni elementi in razčlenitev po instrumentu |
| 3B.7,11,13 | Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev |
| 3B.8,12,14 | Dolg enega podsektorja države, ki ga je izdal drugi podsektor države |
| 3B.15,17,18 | Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev |

Preglednica/vrstica

Opis časovne vrste

Razpon podatkov

Prvi prenos

BELGIJA

2A.26, 27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti, v kateri so izraženi

1991–1996

September 2006

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

1991–1997

September 2006

NEMČIJA

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

1991–1998

September 2006

GRČIJA

1A.16,17

Socialni prispevki, razčlenitev

1991–1994

September 2006

1A.40

Dejanski socialni prispevki

1A.41

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

1C.2,3

Izdatki za individualno in kolektivno potrošnjo

1C.6

Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev

2A.7,19

Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, od tega transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

1991–1994

September 2006

2A.13,22

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi in drugimi obveznostmi

2A.26,27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti, v kateri so izraženi

1991–2000

September 2006

3A.20

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero

1991–1997

September 2006

3A.21,22,23,24,25

Dolg, razčlenitev po preostali dospelosti

FRANCIJA

2A.2

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

1991–1994

September 2006

2A.3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

2A.4,5,6,7,8,9,10,11,12,13

Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu

2A.15,16,17,18,19,20,21,22

Transakcije z obveznostmi in razčlenitev po instrumentu

2A.23

Transakcije z dolžniškimi instrumenti

2A.24

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti

2A.25,26,27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po valuti, v kateri so izraženi

2A.29,30,31

Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev

2A.32

Druge spremembe obsega dolga

2A.33

Sprememba dolga

2B.1,2,3,4,5,6

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih

2B.7,8,9,10,11

Izravnalne transakcije, razčlenitev po instrumentu

3A.1,2,3,4,5,6

Dolg in razčlenitev po instrumentu

3A.7,8,9,10,11

Dolg rezidentov in razčlenitev

3A.12

Dolg nerezidentov

3A.15,17

Dolg, razčlenitev po nacionalni valuti in po tuji valuti nesodelujoče države članice, v kateri je izražen

1991–2002

September 2006

3A.18,19

Dolg, razčlenitev po izvirni dospelosti

1991–1994

September 2006

3A.26,27,28,29

Dolg (konsolidiran), razčlenitev po izdajatelju

3A.30

Povprečna preostala dospelost dolga

3A.31

Dolg – brezkuponske obveznice

3B.1

Dolg (nekonsolidiran)

3B.2,3,4,5,6

Izravnalni elementi, razčlenitev po instrumentu

3B.7,11,13

Dolg, ki so ga izdali podsektorji države

IRSKA

2A.4,5,6,7,8,9,10,11,12

Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu

1991–1997

September 2006

3B.1,2

Dolg (nekonsolidiran) in izravnalni elementi

1991–1992

September 2006

3B.8

Dolg, ki ga je izdala centralna država, od tega dolg drugih podsektorjev države

3B.12

Dolg, ki ga je izdala lokalna država, od tega dolg drugih podsektorjev države

ITALIJA

2A.14

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

1991–1994

September 2006

2A.26,27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti, v kateri so izraženi

1991–1998

September 2006

LUKSEMBURG

2A.25,26,27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po valuti, v kateri so izraženi

1991–1995

September 2006

NIZOZEMSKA

3A.21

Dolg s preostalo dospelostjo do 1 leta

1991–1994

September 2006

3A.22

Dolg s preostalo dospelostjo od 1 leta do 5 let

AVSTRIJA

2A.2

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

1991–1999

September 2006

2A.3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

2A.4,5,6,7,8,9,13

Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu

2A.15,16,17,18,19,20,21,22

Transakcije z obveznostmi in razčlenitev po instrumentu

2A.23

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)

2A.24

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti

2A.32

Druge spremembe obsega dolga

2B.1,2,3,4,5,6

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih

2B.7,8,9,10,11

Izravnalne transakcije in razčlenitev po instrumentu

3A.7,8,9,10,11

Dolg rezidentov in razčlenitev

1991–1994

September 2006

3A.12

Dolg nerezidentov

3A.18,19

Dolg, razčlenitev po izvirni dospelosti

PORTUGALSKA

2A.2

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

1991–1994

September 2006

2A.3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

2A.4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14

Transakcije s finančnimi sredstvi in razčlenitev po instrumentu

2A.15,16,17,18,19,20,21,22

Transakcije z obveznostmi in razčlenitev po instrumentu

2A.23

Transakcije z dolžniškimi instrumenti

2A.24

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti

2A.25,27

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po nacionalni valuti in po tuji valuti nesodelujoče države članice, v kateri so izraženi

2A.26

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, razčlenitev po tuji valuti sodelujoče države članice, v kateri so izraženi

1991–1998

September 2006

2A.29,30,31

Učinki vrednotenja na dolg in razčlenitev

1991–1994

September 2006

2A.32

Druge spremembe obsega dolga

2A.33

Sprememba dolga

1991–1993

September 2006

2B.1,2,3,4,5,6

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane in razčlenitev po instrumentih

1991–1994

September 2006

2B.7,8,9,10,11

Izravnalne transakcije in razčlenitev po instrumentu

3A.13,14

Dolg nerezidentov, razčlenitev

1991–1995

September 2006

3A.15,16,17

Dolg, razčlenitev po valuti, v kateri je izražen

3B.1

Dolg (nekonsolidiran)

1991–1994

September 2006

3B.2,3,4,5,6

Izravnalni elementi in razčlenitev po instrumentu

3B.7,11,13

Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev

3B.8,12,14

Dolg enega podsektorja države, ki ga je izdal drugi podsektor države

3B.15,17,18

Dolg, ki so ga izdali podsektorji države, razčlenitev

---

(1)  Odstopanja od tekočih in preteklih podatkov, kadar tekoči podatki niso na voljo.

(2)  Odstopanja od preteklih podatkov, kadar so tekoči podatki na voljo.

---

| 29.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/107 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/107

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 11. marca 2005

o spremembi Smernice ECB/2000/1 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in pravne dokumentacije za posle, ki vključujejo devizne rezerve Evropske centralne banke

(ECB/2005/6)

(2005/328/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 105(2) Pogodbe,

ob upoštevanju tretje alinee člena 3.1. in členov 12.1, 14.3 in 30.6. Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica Evropske centralne banke ECB/2000/1 z dne 3. februarja 2000 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in pravne dokumentacije za posle, ki vključujejo devizne rezerve Evropske centralne banke (1) med drugim določa, katero pravno dokumentacijo je treba uporabiti za take posle. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Evropske centralne banke ECB/2000/1 z dne 3. februarja 2000 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in pravne dokumentacije za posle, ki vključujejo devizne rezerve Evropske centralne banke (1) med drugim določa, katero pravno dokumentacijo je treba uporabiti za take posle.

| (2) | Leta 2004 je Zveza bank Evropske unije (Fédération Bancaire Européenne) (FBE) objavila revidirano izdajo Okvirnega sporazuma za finančne transakcije. ECB meni, da je Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) primerno uporabiti: (i) za vse zavarovane posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB (obsegajoč pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji in dogovore o prodaji/povratnem nakupu), kadar so sodelujoče stranke ustanovljene ali organizirane po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo (Anglija in Wales, Severna Irska in Škotska) ali Švica; in (ii) za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB, kadar so sodelujoče stranke ustanovljene ali organizirane po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica. |
| --- | --- |

(2)

Leta 2004 je Zveza bank Evropske unije (Fédération Bancaire Européenne) (FBE) objavila revidirano izdajo Okvirnega sporazuma za finančne transakcije. ECB meni, da je Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) primerno uporabiti: (i) za vse zavarovane posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB (obsegajoč pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji in dogovore o prodaji/povratnem nakupu), kadar so sodelujoče stranke ustanovljene ali organizirane po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo (Anglija in Wales, Severna Irska in Škotska) ali Švica; in (ii) za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB, kadar so sodelujoče stranke ustanovljene ali organizirane po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica.

| (3) | Prilogo 3 k Smernici ECB/2000/1 je treba zato spremeniti, da se zagotovi uporaba Okvirnega sporazuma FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle s sodelujočimi strankami, kakor so navedene v drugi uvodni izjavi. Člen 3 smernice je treba posledično spremeniti, da se upošteva naslednje: (i) dejstvo, da za posle, dokumentirane z Okvirnim sporazumom FBE za finančne transakcije (izdaja 2004), ni treba uporabiti Priloge 1 k smernici; in (ii) odločitev ECB o prenehanju uporabe Okvirnega sporazuma ECB o neto poravnavi za sodelujoče stranke, pri katerih ECB uporablja Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo 3 k Smernici ECB/2000/1 je treba zato spremeniti, da se zagotovi uporaba Okvirnega sporazuma FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle s sodelujočimi strankami, kakor so navedene v drugi uvodni izjavi. Člen 3 smernice je treba posledično spremeniti, da se upošteva naslednje: (i) dejstvo, da za posle, dokumentirane z Okvirnim sporazumom FBE za finančne transakcije (izdaja 2004), ni treba uporabiti Priloge 1 k smernici; in (ii) odločitev ECB o prenehanju uporabe Okvirnega sporazuma ECB o neto poravnavi za sodelujoče stranke, pri katerih ECB uporablja Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica.

| (4) | Potrebni sta nadaljnji manjši spremembi Priloge 1 k Smernici ECB/2000/1. |
| --- | --- |

(4)

Potrebni sta nadaljnji manjši spremembi Priloge 1 k Smernici ECB/2000/1.

| (5) | V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 12.1 in členom 14.3 Statuta so smernice ECB sestavni del prava Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Smernica ECB/2000/1 se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 3(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Dokument v formatu iz Priloge 1 k tej smernici se priloži in je sestavni del vsakega standardnega sporazuma, razen Okvirnega sporazuma FBE za finančne transakcije (izdaja 2004), v okviru katerega se izvajajo zavarovani posli (vključujoč brez omejitev pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji, dogovore o prodaji/povratnem nakupu, dogovore o posojanju vrednostnih papirjev in tristranske repoje) ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 3(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Dokument v formatu iz Priloge 1 k tej smernici se priloži in je sestavni del vsakega standardnega sporazuma, razen Okvirnega sporazuma FBE za finančne transakcije (izdaja 2004), v okviru katerega se izvajajo zavarovani posli (vključujoč brez omejitev pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji, dogovore o prodaji/povratnem nakupu, dogovore o posojanju vrednostnih papirjev in tristranske repoje) ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB.“

| 2. | Člen 3(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Z vsemi sodelujočimi strankami se sklene okvirni sporazum o neto poravnavi v eni izmed oblik iz Priloge 2 k tej smernici, razen s sodelujočimi strankami, s katerimi je ECB sklenila Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 3(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Z vsemi sodelujočimi strankami se sklene okvirni sporazum o neto poravnavi v eni izmed oblik iz Priloge 2 k tej smernici, razen s sodelujočimi strankami, s katerimi je ECB sklenila Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica.“

| 3. | Priloga 1 se spremeni, kot sledi:






  (a) | Uvodni odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Ta priloga se priloži in je sestavni del vsakega standardnega sporazuma, razen Okvirnega sporazuma FBE za finančne transakcije (izdaja 2004), v okviru katerega se v skladu s členom 3(4) te smernice izvajajo zavarovani posli (vključujoč brez omejitev pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji, dogovore o prodaji/povratnem nakupu, dogovore o posojanju vrednostnih papirjev in tristranske repoje) ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga 1 se spremeni, kot sledi:

(a)

Uvodni odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Ta priloga se priloži in je sestavni del vsakega standardnega sporazuma, razen Okvirnega sporazuma FBE za finančne transakcije (izdaja 2004), v okviru katerega se v skladu s členom 3(4) te smernice izvajajo zavarovani posli (vključujoč brez omejitev pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji, dogovore o prodaji/povratnem nakupu, dogovore o posojanju vrednostnih papirjev in tristranske repoje) ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB.“

| (b) | Opomba 1 se nadomesti z naslednjo:
  „Ta priloga je pripravljena v angleškem jeziku in je vključena v okvirne sporazume, pripravljene v angleškem jeziku, ki so urejeni po angleškem ali newyorškem pravu. Prevod te priloge v druge jezike je ponazoritvene narave in ni pravno zavezujoč.“ |
| --- | --- |

(b)

Opomba 1 se nadomesti z naslednjo:

„Ta priloga je pripravljena v angleškem jeziku in je vključena v okvirne sporazume, pripravljene v angleškem jeziku, ki so urejeni po angleškem ali newyorškem pravu. Prevod te priloge v druge jezike je ponazoritvene narave in ni pravno zavezujoč.“

| 4. | Priloga 2 se spremeni, kot sledi:






  (a) | Naslov Priloge 2a se nadomesti z naslednjim:
  „Okvirni sporazum o neto poravnavi po angleškem pravu (za uporabo z vsemi sodelujočimi strankami, razen s sodelujočimi strankami: (i) ustanovljenimi v Združenih državah Amerike, (ii) ustanovljenimi v Franciji in Nemčiji, ki so primerne samo za depozitne posle, ter (iii) s katerimi je ECB sklenila Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica; osnutek v angleškem jeziku).“ |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga 2 se spremeni, kot sledi:

(a)

Naslov Priloge 2a se nadomesti z naslednjim:

„Okvirni sporazum o neto poravnavi po angleškem pravu (za uporabo z vsemi sodelujočimi strankami, razen s sodelujočimi strankami: (i) ustanovljenimi v Združenih državah Amerike, (ii) ustanovljenimi v Franciji in Nemčiji, ki so primerne samo za depozitne posle, ter (iii) s katerimi je ECB sklenila Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica; osnutek v angleškem jeziku).“

| (b) | Naslov Priloge 2b se nadomesti z naslednjim:
  „Okvirni sporazum o neto poravnavi po francoskem pravu (za uporabo s sodelujočimi strankami, ustanovljenimi v Franciji, ki so primerne samo za depozitne posle; osnutek v francoskem jeziku).“ |
| --- | --- |

(b)

Naslov Priloge 2b se nadomesti z naslednjim:

„Okvirni sporazum o neto poravnavi po francoskem pravu (za uporabo s sodelujočimi strankami, ustanovljenimi v Franciji, ki so primerne samo za depozitne posle; osnutek v francoskem jeziku).“

| (c) | Naslov Priloge 2c se nadomesti z naslednjim:
  „Okvirni sporazum o neto poravnavi po nemškem pravu (za uporabo s sodelujočimi strankami, ustanovljenimi v Nemčiji, ki so primerne samo za depozitne posle; osnutek v nemškem jeziku).“ |
| --- | --- |

(c)

Naslov Priloge 2c se nadomesti z naslednjim:

„Okvirni sporazum o neto poravnavi po nemškem pravu (za uporabo s sodelujočimi strankami, ustanovljenimi v Nemčiji, ki so primerne samo za depozitne posle; osnutek v nemškem jeziku).“

| (d) | Seznam sporazumov o neto poravnavi v Dodatku 1 k vsaki od prilog 2a, 2b, 2c in 2d se nadomesti z naslednjim:






  „1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- | --- |

(d)

Seznam sporazumov o neto poravnavi v Dodatku 1 k vsaki od prilog 2a, 2b, 2c in 2d se nadomesti z naslednjim:

„1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency – Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency – Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.“ |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.“

| 5. | Priloga 3 se nadomesti z besedilom v prilogi k tej smernici. |
| --- | --- |

5.

Priloga 3 se nadomesti z besedilom v prilogi k tej smernici.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati 15. junija 2005.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na nacionalne centralne banke držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Frankfurtu na Majni, 11. marca 2005

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 207, 17.8.2000, str. 24. Smernica, kakor je bila zadnjič spremenjena s Smernico ECB/2002/6 (UL L 270, 8. 10. 2002, str. 14).

1

---

PRILOGA

„PRILOGA 3

Standardni sporazumi za zavarovane posle, posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, in depozitne posle

| 1. | Vsi zavarovani posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB (obsegajoč pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji in dogovore o prodaji/povratnem nakupu), morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi in v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni:






  (a) | Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo (Anglija in Wales, Severna Irska in Škotska) ali Švica; |
| --- | --- | --- |

1.

Vsi zavarovani posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB (obsegajoč pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji in dogovore o prodaji/povratnem nakupu), morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi in v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni:

(a)

Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo (Anglija in Wales, Severna Irska in Škotska) ali Švica;

| (b) | ‚The Bond Market Association Master Repurchase Agreement’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem ali državnem pravu Združenih držav;
  in |
| --- | --- |

(b)

‚The Bond Market Association Master Repurchase Agreement’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem ali državnem pravu Združenih držav;

in

| (c) | ‚The TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

‚The TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b).

| 2. | Vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB, morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi in v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni:






  (a) | Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica; |
| --- | --- | --- |

2.

Vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, ki vključujejo devizne rezerve ECB, morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi in v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni:

(a)

Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica;

| (b) | ‚The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multi-currency – cross-border, New York law version)’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem ali državnem pravu Združenih držav;
  in |
| --- | --- |

(b)

‚The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multi-currency – cross-border, New York law version)’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem ali državnem pravu Združenih držav;

in

| (c) | ‚The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multi-currency – cross-border, English law version)’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

‚The 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multi-currency – cross-border, English law version)’ za posle s sodelujočimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b).

| 3. | Vsi depozitni posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB, s sodelujočimi strankami, ki so primerne za zavarovane posle, opisane v odstavku 1, in/ali posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, opisane v odstavku 2, ter so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij, morajo biti dokumentirani z Okvirnim sporazumom FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica.“ |
| --- | --- |

3.

Vsi depozitni posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB, s sodelujočimi strankami, ki so primerne za zavarovane posle, opisane v odstavku 1, in/ali posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, opisane v odstavku 2, ter so organizirane ali ustanovljene po pravu katere izmed naslednjih jurisdikcij, morajo biti dokumentirani z Okvirnim sporazumom FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) in v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni: Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales) ali Švica.“

---