# Uradni list L 44/15.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 44 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4815. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 44

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4815. februar 2005

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Evropski parlament |
| | * | Evropski parlament poslovnik 16. izdaja julij 2004 | 1 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Evropski parlament

*

Evropski parlament poslovnik 16. izdaja julij 2004

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Evropski parlament

| 15.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 44/1

---

EVROPSKI PARLAMENT POSLOVNIK

16. izdaja

julij 2004

Opomba:

Vsako sklicevanje v tem poslovniku na osebo moškega spola se obravnava tudi kot sklicevanje na osebo ženskega spola in obratno, razen če je iz besedila jasno razvidno drugače.

Razlaga členov (na podlagi člena 201) je zapisana v poševnem tisku.

VSEBINA

| NASLOV I | POSLANCI, PARLAMENTARNA TELESA IN POLITIČNE SKUPINE |
| --- | --- |

NASLOV I

| POGLAVJE 1 | POSLANCI EVROPSKEGA PARLAMENTA |
| --- | --- |

POGLAVJE 1

| Člen 1 | Evropski parlament |
| --- | --- |

Člen 1

| Člen 2 | Neodvisni mandat |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev |
| --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | Trajanje mandata poslancev |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Privilegiji in imunitete |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Odvzem imunitete |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Postopki v zvezi z imuniteto |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Povračilo stroškov in nadomestil |
| --- | --- |

Člen 8

| Člen 9 | Pravila ravnanja |
| --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) |
| --- | --- |

Člen 10

| POGLAVJE 2 | FUNKCIONARJI PARLAMENTA |
| --- | --- |

POGLAVJE 2

| Člen 11 | Najstarejši poslanec |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Kandidature in splošne določbe |
| --- | --- |

Člen 12

| Člen 13 | Izvolitev predsednika — otvoritveni nagovor |
| --- | --- |

Člen 13

| Člen 14 | Izvolitev podpredsednikov |
| --- | --- |

Člen 14

| Člen 15 | Izvolitev kvestorjev |
| --- | --- |

Člen 15

| Člen 16 | Trajanje mandata funkcionarjev |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Prosti sedeži |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Predčasno prenehanje mandata |
| --- | --- |

Člen 18

| POGLAVJE 3 | TELESA IN NALOGE |
| --- | --- |

POGLAVJE 3

| Člen 19 | Naloge predsednika |
| --- | --- |

Člen 19

| Člen 20 | Naloge podpredsednikov |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Sestava predsedstva |
| --- | --- |

Člen 21

| Člen 22 | Naloge predsedstva |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Sestava konference predsednikov |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Naloge konference predsednikov |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Naloge kvestorjev |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Konferenca predsednikov odborov |
| --- | --- |

Člen 26

| Člen 27 | Konferenca predsednikov delegacij |
| --- | --- |

Člen 27

| Člen 28 | Javnost dela predsedstva in konference predsednikov |
| --- | --- |

Člen 28

| POGLAVJE 4 | POLITIČNE SKUPINE |
| --- | --- |

POGLAVJE 4

| Člen 29 | Oblikovanje političnih skupin |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Dejavnosti in pravni položaj političnih skupin |
| --- | --- |

Člen 30

| Člen 31 | Samostojni poslanci |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Sedežni red v sejni dvorani |
| --- | --- |

Člen 32

| NASLOV II | ZAKONODAJNI, PRORAČUNSKI IN DRUGI POSTOPKI |
| --- | --- |

NASLOV II

| POGLAVJE 1 | ZAKONODAJNI POSTOPKI – SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

POGLAVJE 1

| Člen 33 | Zakonodajni in delovni program Komisije |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Ocena spoštovanja temeljnih pravic, načel subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države ter finančnih posledic |
| --- | --- |

Člen 34

| Člen 35 | Preverjanje pravne podlage |
| --- | --- |

Člen 35

| Člen 36 | Preverjanje finančne združljivosti |
| --- | --- |

Člen 36

| Člen 37 | Dostop do dokumentov in obveščanje Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 37

| Člen 38 | Zastopanje Parlamenta na sejah Sveta |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Pobuda v skladu s členom 192 Pogodbe ES |
| --- | --- |

Člen 39

| Člen 40 | Obravnava zakonodajnih dokumentov |
| --- | --- |

Člen 40

| Člen 41 | Posvetovanje o pobudah držav članic |
| --- | --- |

Člen 41

| POGLAVJE 2 | POSTOPEK V ODBORU |
| --- | --- |

POGLAVJE 2

| Člen 42 | Zakonodajna poročila |
| --- | --- |

Člen 42

| Člen 43 | Poenostavljeni postopek |
| --- | --- |

Člen 43

| Člen 44 | Nezakonodajna poročila |
| --- | --- |

Člen 44

| Člen 45 | Samoiniciativna poročila |
| --- | --- |

Člen 45

| Člen 46 | Mnenja odborov |
| --- | --- |

Člen 46

| Člen 47 | Okrepljeno sodelovanje med odbori |
| --- | --- |

Člen 47

| Člen 48 | Oblikovanje poročil |
| --- | --- |

Člen 48

| POGLAVJE 3 | PRVA OBRAVNAVA |
| --- | --- |

POGLAVJE 3

V odboru

| Člen 49 | Sprememba predloga Komisije |
| --- | --- |

Člen 49

| Člen 50 | Stališče Komisije in Sveta o predlogih sprememb |
| --- | --- |

Člen 50

Na plenarnem zasedanju

| Člen 51 | Zaključek prve obravnave |
| --- | --- |

Člen 51

| Člen 52 | Zavrnitev predloga Komisije |
| --- | --- |

Člen 52

| Člen 53 | Sprejetje predlogov sprememb k predlogu Komisije |
| --- | --- |

Člen 53

Postopek spremljanja

| Člen 54 | Spremljanje mnenja Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 54

| Člen 55 | Ponovno posredovanje Parlamentu |
| --- | --- |

Člen 55

| Člen 56 | Usklajevalni postopek po skupni izjavi iz leta 1975 |
| --- | --- |

Člen 56

| POGLAVJE 4 | DRUGA OBRAVNAVA |
| --- | --- |

POGLAVJE 4

V odboru

| Člen 57 | Predložitev skupnega stališča Sveta |
| --- | --- |

Člen 57

| Člen 58 | Podaljšanje rokov |
| --- | --- |

Člen 58

| Člen 59 | Posredovanje pristojnemu odboru in postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 59

Na plenarnem zasedanju

| Člen 60 | Zaključek druge obravnave |
| --- | --- |

Člen 60

| Člen 61 | Zavrnitev skupnega stališča Sveta |
| --- | --- |

Člen 61

| Člen 62 | Spremembe skupnega stališča Sveta |
| --- | --- |

Člen 62

| POGLAVJE 5 | TRETJA OBRAVNAVA |
| --- | --- |

POGLAVJE 5

Sprava

| Člen 63 | Sklic Spravnega odbora |
| --- | --- |

Člen 63

| Člen 64 | Delegacija v Spravnem odboru |
| --- | --- |

Člen 64

Na plenarnem zasedanju

| Člen 65 | Skupno besedilo |
| --- | --- |

Člen 65

| POGLAVJE 6 | ZAKLJUČEK ZAKONODAJNEGA POSTOPKA |
| --- | --- |

POGLAVJE 6

| Člen 66 | Sporazum v prvi obravnavi |
| --- | --- |

Člen 66

| Člen 67 | Sporazum v drugi obravnavi |
| --- | --- |

Člen 67

| Člen 68 | Podpis sprejetih aktov |
| --- | --- |

Člen 68

| POGLAVJE 7 | PRORAČUNSKI POSTOPKI |
| --- | --- |

POGLAVJE 7

| Člen 69 | Splošni proračun |
| --- | --- |

Člen 69

| Člen 70 | Podelitev razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna |
| --- | --- |

Člen 70

| Člen 71 | Drugi postopki podelitve razrešnice |
| --- | --- |

Člen 71

| Člen 72 | Parlamentarni nadzor nad izvrševanjem proračuna |
| --- | --- |

Člen 72

| POGLAVJE 8 | NOTRANJI PRORAČUNSKI POSTOPKI |
| --- | --- |

POGLAVJE 8

| Člen 73 | Načrt odhodkov Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 73

| Člen 74 | Pooblastila glede prevzema in poravnave izdatkov |
| --- | --- |

Člen 74

| POGLAVJE 9 | POSTOPEK PRIVOLITVE |
| --- | --- |

POGLAVJE 9

| Člen 75 | Postopek privolitve |
| --- | --- |

Člen 75

| POGLAVJE 10 | OKREPLJENO SODELOVANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE 10

| Člen 76 | Postopki v Parlamentu |
| --- | --- |

Člen 76

| POGLAVJE 11 | DRUGI POSTOPKI |
| --- | --- |

POGLAVJE 11

| Člen 77 | Postopek za pridobitev mnenj v skladu s členom 122 Pogodbe ES |
| --- | --- |

Člen 77

| Člen 78 | Postopek dialoga med socialnimi partnerji |
| --- | --- |

Člen 78

| Člen 79 | Postopki preverjanja prostovoljnih sporazumov |
| --- | --- |

Člen 79

| Člen 80 | Kodifikacija |
| --- | --- |

Člen 80

| Člen 81 | Izvedbene določbe |
| --- | --- |

Člen 81

| POGLAVJE 12 | POGODBE IN MEDNARODNI SPORAZUMI |
| --- | --- |

POGLAVJE 12

| Člen 82 | Pristopne pogodbe |
| --- | --- |

Člen 82

| Člen 83 | Mednarodni sporazumi |
| --- | --- |

Člen 83

| Člen 84 | Postopki v skladu s členom 300 Pogodbe ES v primeru začasne uporabe ali odložitve izvajanja mednarodnih sporazumov ali določitve stališča Skupnosti v organu, ustanovljenem s sporazumom |
| --- | --- |

Člen 84

| POGLAVJE13 | ZASTOPANJE UNIJE V RAZMERJU DO TRETJIH TER SKUPNA ZUNANJA IN VARNOSTNA POLITIKA |
| --- | --- |

POGLAVJE13

| Člen 85 | Imenovanje visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko |
| --- | --- |

Člen 85

| Člen 86 | Imenovanje posebnih predstavnikov za namene skupne zunanje in varnostne politike |
| --- | --- |

Člen 86

| Člen 87 | Izjave visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko ter drugih posebnih predstavnikov |
| --- | --- |

Člen 87

| Člen 88 | Mednarodno zastopanje |
| --- | --- |

Člen 88

| Člen 89 | Posvetovanje s Parlamentom in obveščanje Parlamenta v okviru skupne zunanje in varnostne politike |
| --- | --- |

Člen 89

| Člen 90 | Priporočila v okviru skupne zunanje in varnostne politike |
| --- | --- |

Člen 90

| Člen 91 | Kršitev človekovih pravic |
| --- | --- |

Člen 91

| POGLAVJE 14 | POLICIJSKO IN PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH |
| --- | --- |

POGLAVJE 14

| Člen 92 | Obveščanje Parlamenta na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah |
| --- | --- |

Člen 92

| Člen 93 | Posvetovanje s Parlamentom na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah |
| --- | --- |

Člen 93

| Člen 94 | Priporočila na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah |
| --- | --- |

Člen 94

| POGLAVJE 15 | KRŠITEV TEMELJNIH NAČEL S STRANI DRŽAVE ČLANICE |
| --- | --- |

POGLAVJE 15

| Člen 95 | Ugotovitev kršitve |
| --- | --- |

Člen 95

| NASLOV III | JAVNOST IN PREGLEDNOST |
| --- | --- |

NASLOV III

| Člen 96 | Preglednost dejavnosti Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 96

| Člen 97 | Dostop javnosti do dokumentov |
| --- | --- |

Člen 97

| NASLOV IV | ODNOSI Z DRUGIMI INSTITUCIJAMI IN ORGANI |
| --- | --- |

NASLOV IV

| POGLAVJE 1 | IMENOVANJA |
| --- | --- |

POGLAVJE 1

| Člen 98 | Izvolitev predsednika Komisije |
| --- | --- |

Člen 98

| Člen 99 | Izvolitev Komisije |
| --- | --- |

Člen 99

| Člen 100 | Nezaupnica Komisiji |
| --- | --- |

Člen 100

| Člen 101 | Imenovanje članov Računskega sodišča |
| --- | --- |

Člen 101

| Člen 102 | Imenovanje članov izvršilnega odbora Evropske centralne banke |
| --- | --- |

Člen 102

| POGLAVJE 2 | IZJAVE |
| --- | --- |

POGLAVJE 2

| Člen 103 | Izjave Komisije, Sveta in Evropskega sveta |
| --- | --- |

Člen 103

| Člen 104 | Pojasnila sklepov Komisije |
| --- | --- |

Člen 104

| Člen 105 | Izjave Računskega sodišča |
| --- | --- |

Člen 105

| Člen 106 | Izjave Evropske centralne banke |
| --- | --- |

Člen 106

| Člen 107 | Priporočilo o načelnih smernicah ekonomskih politik |
| --- | --- |

Člen 107

| POGLAVJE 3 | VPRAŠANJA SVETU, KOMISIJI IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI |
| --- | --- |

POGLAVJE 3

| Člen 108 | Vprašanja za ustni odgovor z razpravo |
| --- | --- |

Člen 108

| Člen 109 | Čas za vprašanja |
| --- | --- |

Člen 109

| Člen 110 | Vprašanja za pisni odgovor |
| --- | --- |

Člen 110

| Člen 111 | Vprašanja Evropski centralni banki za pisni odgovor |
| --- | --- |

Člen 111

| POGLAVJE 4 | POROČILA DRUGIH INSTITUCIJ |
| --- | --- |

POGLAVJE 4

| Člen 112 | Letna poročila in ostala poročila drugih institucij |
| --- | --- |

Člen 112

| POGLAVJE 5 | RESOLUCIJE IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

POGLAVJE 5

| Člen 113 | Predlogi resolucij |
| --- | --- |

Člen 113

| Člen 114 | Priporočila Svetu |
| --- | --- |

Člen 114

| Člen 115 | Razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države |
| --- | --- |

Člen 115

| Člen 116 | Pisne izjave |
| --- | --- |

Člen 116

| Člen 117 | Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom |
| --- | --- |

Člen 117

| Člen 118 | Posvetovanje z Odborom regij |
| --- | --- |

Člen 118

| Člen 119 | Zaprosila, naslovljena na evropske agencije |
| --- | --- |

Člen 119

| POGLAVJE 6 | MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI |
| --- | --- |

POGLAVJE 6

| Člen 120 | Medinstitucionalni sporazumi |
| --- | --- |

Člen 120

| POGLAVJE 7 | PREDLOŽITEV ZADEV SODIŠČU EVROPSKIH SKUPNOSTI |
| --- | --- |

POGLAVJE 7

| Člen 121 | Postopek pred Sodiščem Evropskih skupnosti |
| --- | --- |

Člen 121

| Člen 122 | Posledice opustitve ukrepanja Sveta po potrditvi njegovega skupnega stališča v postopku sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 122

| NASLOV V | ODNOSI Z NACIONALNIMI PARLAMENTI |
| --- | --- |

NASLOV V

| Člen 123 | Izmenjava informacij, stiki in vzajemne ugodnosti |
| --- | --- |

Člen 123

| Člen 124 | Konferenca odborov za evropske zadeve (COSAC) |
| --- | --- |

Člen 124

| Člen 125 | Konferenca parlamentov |
| --- | --- |

Člen 125

| NASLOV VI | ZASEDANJA |
| --- | --- |

NASLOV VI

| POGLAVJE 1 | ZASEDANJA PARLAMENTA |
| --- | --- |

POGLAVJE 1

| Člen 126 | Mandatna doba, zasedanja, delna zasedanja, seje |
| --- | --- |

Člen 126

| Člen 127 | Sklic Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 127

| Člen 128 | Kraj zasedanj |
| --- | --- |

Člen 128

| Člen 129 | Navzočnost poslancev na sejah |
| --- | --- |

Člen 129

| POGLAVJE 2 | RAZPORED DELA PARLAMENTA |
| --- | --- |

POGLAVJE 2

| Člen 130 | Osnutek dnevnega reda |
| --- | --- |

Člen 130

| Člen 131 | Postopek na plenarnem zasedanju brez predlogov sprememb in razprave |
| --- | --- |

Člen 131

| Člen 132 | Sprejemanje in spreminjanje dnevnega reda |
| --- | --- |

Člen 132

| Člen 133 | Izredna razprava |
| --- | --- |

Člen 133

| Člen 134 | Nujni postopek |
| --- | --- |

Člen 134

| Člen 135 | Skupna razprava |
| --- | --- |

Člen 135

| Člen 136 | Roki |
| --- | --- |

Člen 136

| POGLAVJE 3 | SPLOŠNA PRAVILA O POTEKU SEJ |
| --- | --- |

POGLAVJE 3

| Člen 137 | Dostop do sejne dvorane |
| --- | --- |

Člen 137

| Člen 138 | Jeziki |
| --- | --- |

Člen 138

| Člen 139 | Prehodna določba |
| --- | --- |

Člen 139

| Člen 140 | Razdelitev dokumentov |
| --- | --- |

Člen 140

| Člen 141 | Dajanje besede in vsebina govorov |
| --- | --- |

Člen 141

| Člen 142 | Dodelitev časa za govor |
| --- | --- |

Člen 142

| Člen 143 | Seznam govornikov |
| --- | --- |

Člen 143

| Člen 144 | Enominutni govori |
| --- | --- |

Člen 144

| Člen 145 | Osebne izjave |
| --- | --- |

Člen 145

| Člen 146 | Red v sejni dvorani |
| --- | --- |

Člen 146

| Člen 147 | Izključitev poslancev |
| --- | --- |

Člen 147

| Člen 148 | Nemir v sejni dvorani |
| --- | --- |

Člen 148

| POGLAVJE 4 | SKLEPČNOST IN GLASOVANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE 4

| Člen 149 | Sklepčnost |
| --- | --- |

Člen 149

| Člen 150 | Vložitev in obrazložitev predlogov sprememb |
| --- | --- |

Člen 150

| Člen 151 | Dopustnost predlogov sprememb |
| --- | --- |

Člen 151

| Člen 152 | Postopek glasovanja |
| --- | --- |

Člen 152

| Člen 153 | Izenačenost glasov |
| --- | --- |

Člen 153

| Člen 154 | Načela glasovanja |
| --- | --- |

Člen 154

| Člen 155 | Vrstni red glasovanja o predlogih sprememb |
| --- | --- |

Člen 155

| Člen 156 | Obravnavanje predlogov sprememb za plenarno zasedanje v odborih |
| --- | --- |

Člen 156

| Člen 157 | Glasovanje po delih |
| --- | --- |

Člen 157

| Člen 158 | Pravica do glasovanja |
| --- | --- |

Člen 158

| Člen 159 | Glasovanje |
| --- | --- |

Člen 159

| Člen 160 | Poimensko glasovanje |
| --- | --- |

Člen 160

| Člen 161 | Elektronsko glasovanje |
| --- | --- |

Člen 161

| Člen 162 | Tajno glasovanje |
| --- | --- |

Člen 162

| Člen 163 | Obrazložitev glasovanja |
| --- | --- |

Člen 163

| Člen 164 | Spori glede glasovanja |
| --- | --- |

Člen 164

| POGLAVJE 5 | PRIGLASITVE V ZVEZI S POSTOPKOM |
| --- | --- |

POGLAVJE 5

| Člen 165 | Postopkovni predlogi |
| --- | --- |

Člen 165

| Člen 166 | Vprašanje pravilnosti postopka |
| --- | --- |

Člen 166

| Člen 167 | Zavrnitev razprave zaradi nedopustnosti zadeve |
| --- | --- |

Člen 167

| Člen 168 | Vrnitev zadeve odboru |
| --- | --- |

Člen 168

| Člen 169 | Zaključek razprave |
| --- | --- |

Člen 169

| Člen 170 | Preložitev razprave in glasovanja |
| --- | --- |

Člen 170

| Člen 171 | Prekinitev ali zaključek seje |
| --- | --- |

Člen 171

| POGLAVJE 6 | JAVNOST DELA |
| --- | --- |

POGLAVJE 6

| Člen 172 | Zapisnik (1) |
| --- | --- |

Člen 172

| Člen 173 | Dobesedni zapis |
| --- | --- |

Člen 173

| NASLOV VII | ODBORI IN DELEGACIJE |
| --- | --- |

NASLOV VII

| POGLAVJE 1 | ODBORI – USTANOVITEV IN PRISTOJNOSTI |
| --- | --- |

POGLAVJE 1

| Člen 174 | Ustanovitev stalnih odborov |
| --- | --- |

Člen 174

| Člen 175 | Ustanovitev začasnih odborov |
| --- | --- |

Člen 175

| Člen 176 | Preiskovalni odbori |
| --- | --- |

Člen 176

| Člen 177 | Sestava odborov |
| --- | --- |

Člen 177

| Člen 178 | Namestniki |
| --- | --- |

Člen 178

| Člen 179 | Naloge odborov |
| --- | --- |

Člen 179

| Člen 180 | Odbor, pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev |
| --- | --- |

Člen 180

| Člen 181 | Pododbori |
| --- | --- |

Člen 181

| Člen 182 | Predsedstva odborov |
| --- | --- |

Člen 182

| POGLAVJE 2 | ODBORI – DELOVANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE 2

| Člen 183 | Seje odborov |
| --- | --- |

Člen 183

| Člen 184 | Zapisnik sej odbora |
| --- | --- |

Člen 184

| Člen 185 | Glasovanje v odboru |
| --- | --- |

Člen 185

| Člen 186 | Določbe poteka plenarnih sej, uporabne v odborih |
| --- | --- |

Člen 186

| Člen 187 | Čas za vprašanja v odboru |
| --- | --- |

Člen 187

| POGLAVJE 3 | MEDPARLAMENTARNE DELEGACIJE |
| --- | --- |

POGLAVJE 3

| Člen 188 | Ustanovitev in naloge medparlamentarnih delegacij |
| --- | --- |

Člen 188

| Člen 189 | Sodelovanje s Parlamentarno skupščino Sveta Evrope |
| --- | --- |

Člen 189

| Člen 190 | Skupni parlamentarni odbori |
| --- | --- |

Člen 190

| NASLOV VIII | PETICIJE |
| --- | --- |

NASLOV VIII

| Člen 191 | Pravica do peticije |
| --- | --- |

Člen 191

| Člen 192 | Obravnava peticij |
| --- | --- |

Člen 192

| Člen 193 | Objava peticij |
| --- | --- |

Člen 193

| NASLOV IX | VARUH ČLOVEKOVIH PRAVIC |
| --- | --- |

NASLOV IX

| Člen 194 | Imenovanje varuha človekovih pravic |
| --- | --- |

Člen 194

| Člen 195 | Dejavnosti varuha človekovih pravic |
| --- | --- |

Člen 195

| Člen 196 | Razrešitev varuha človekovih pravic |
| --- | --- |

Člen 196

| NASLOV X | GENERALNI SEKRETARIAT PARLAMENTA |
| --- | --- |

NASLOV X

| Člen 197 | Generalni sekretariat Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 197

| NASLOV XI | PRISTOJNOSTI IN ODGOVORNOSTI V ZVEZI S POLITIČNIMI STRANKAMI NA EVROPSKI RAVNI |
| --- | --- |

NASLOV XI

| Člen 198 | Pristojnosti in odgovornosti predsednika Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 198

| Člen 199 | Pristojnosti in odgovornosti predsedstva |
| --- | --- |

Člen 199

| Člen 200 | Pristojnosti in odgovornosti pristojnega odbora in Parlamenta |
| --- | --- |

Člen 200

| NASLOV XII | UPORABA IN SPREMEMBA POSLOVNIKA |
| --- | --- |

NASLOV XII

| Člen 201 | Uporaba poslovnika |
| --- | --- |

Člen 201

| Člen 202 | Sprememba poslovnika |
| --- | --- |

Člen 202

| NASLOV XIII | DRUGE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV XIII

| Člen 203 | Nerešene zadeve |
| --- | --- |

Člen 203

| Člen 204 | Struktura prilog |
| --- | --- |

Člen 204

| PRILOGA I | Določbe o izvajanju člena 9(1) – preglednost in finančni interesi poslancev |
| --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | Potek časa za vprašanja v skladu s členom 109 |
| --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | Smernice in splošna načela za izbiranje zadev, ki bodo uvrščene na dnevni red razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, predvidene s členom 115 |
| --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | Izvedbeni postopki za obravnavo splošnega proračuna Evropske unije in dodatnih proračunov |
| --- | --- |

PRILOGA IV

| PRILOGA V | Postopek obravnave in sprejetja sklepov o podelitvi razrešnice |
| --- | --- |

PRILOGA V

| PRILOGA VI | Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov |
| --- | --- |

PRILOGA VI

| PRILOGA VII | Dokumenti in informacije zaupne in občutljive narave |
| --- | --- |

PRILOGA VII

| PRILOGA VIII | Določbe, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta |
| --- | --- |

PRILOGA VIII

| PRILOGA IX | Določbe o izvajanju člena 9(2) – Lobiranje v Parlamentu |
| --- | --- |

PRILOGA IX

| PRILOGA X | Opravljanje nalog Evropskega varuha človekovih pravic |
| --- | --- |

PRILOGA X

| PRILOGA XI | Boj proti goljufijam, korupciji in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, ki škoduje interesom Skupnosti |
| --- | --- |

PRILOGA XI

| PRILOGA XII | Uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil |
| --- | --- |

PRILOGA XII

| PRILOGA XIII | Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo |
| --- | --- |

PRILOGA XIII

| PRILOGA XIV | Časovni razpored za zakonodajni in delovni program Komisije |
| --- | --- |

PRILOGA XIV

| PRILOGA XV | Seznam dokumentov Parlamenta, ki so neposredno dostopni preko registra |
| --- | --- |

PRILOGA XV

| PRILOGA XVI | Uredba (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov |
| --- | --- |

PRILOGA XVI

NASLOV I

POSLANCI, PARLAMENTARNA TELESA IN POLITIČNE SKUPINE

POGLAVJE 1

POSLANCI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 1

Evropski parlament

1.   Evropski parlament je skupščina, izvoljena na podlagi Pogodb, Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 in nacionalne zakonodaje, ki izhaja iz Pogodb.

2.   Osebe, izvoljene v Evropski parlament, se imenujejo:

| | „Diputados al Parlamento Europeo“ v španščini, |
| --- | --- |

„Diputados al Parlamento Europeo“ v španščini,

| | „Poslanci Evropského parlamentu“ v češčini, |
| --- | --- |

„Poslanci Evropského parlamentu“ v češčini,

| | „Medlemmer af Europa-Parlamentet“ v danščini, |
| --- | --- |

„Medlemmer af Europa-Parlamentet“ v danščini,

| | „Mitglieder des Europäischen Parlaments“ v nemščini, |
| --- | --- |

„Mitglieder des Europäischen Parlaments“ v nemščini,

| | „Euroopa Parlamendi liikmed“ v estonščini, |
| --- | --- |

„Euroopa Parlamendi liikmed“ v estonščini,

| | „Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ v grščini, |
| --- | --- |

„Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ v grščini,

| | „Members of the European Parliament“ v angleščini, |
| --- | --- |

„Members of the European Parliament“ v angleščini,

| | „Députés au Parlement européen“ v francoščini, |
| --- | --- |

„Députés au Parlement européen“ v francoščini,

| | „Deputati al Parlamento europeo“ v italijanščini, |
| --- | --- |

„Deputati al Parlamento europeo“ v italijanščini,

| | „Eiropas Parlamenta deputāti“ v latvijščini, |
| --- | --- |

„Eiropas Parlamenta deputāti“ v latvijščini,

| | „Europos Parlamento nariai“ v litovščini, |
| --- | --- |

„Europos Parlamento nariai“ v litovščini,

| | „Európai Parlamenti Képviselők“ v madžarščini, |
| --- | --- |

„Európai Parlamenti Képviselők“ v madžarščini,

| | „Membru tal-Parlament Ewropew“ v malteščini, |
| --- | --- |

„Membru tal-Parlament Ewropew“ v malteščini,

| | „Leden van het Europees Parlement“ v nizozemščini, |
| --- | --- |

„Leden van het Europees Parlement“ v nizozemščini,

| | „Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ v poljščini, |
| --- | --- |

„Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ v poljščini,

| | „Deputados ao Parlamento Europeu“ v portugalščini, |
| --- | --- |

„Deputados ao Parlamento Europeu“ v portugalščini,

| | „Poslanci Európskeho parlamentu“ v slovaščini, |
| --- | --- |

„Poslanci Európskeho parlamentu“ v slovaščini,

| | „Poslanci Evropskega parlamenta“ v slovenščini, |
| --- | --- |

„Poslanci Evropskega parlamenta“ v slovenščini,

| | „Euroopan parlamentin jäsenet“ v finščini, |
| --- | --- |

„Euroopan parlamentin jäsenet“ v finščini,

| | „Ledamöter av Europaparlamentet“ v švedščini. |
| --- | --- |

„Ledamöter av Europaparlamentet“ v švedščini.

Člen 2

Neodvisni mandat

Poslanci Evropskega parlamenta svoj mandat izvršujejo neodvisno. Pri tem niso vezani na nobena navodila in njihov mandat ni vezan.

Člen 3

Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

1.   Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora nemudoma preveri veljavnost mandatov poslancev in odloči o veljavnosti mandatov vseh novoizvoljenih poslancev ter tudi o sporih, ki so nanj naslovljeni na podlagi določb Akta z dne 20. septembra 1976, razen tistih, ki temeljijo na nacionalni volilni zakonodaji.

2.   Poročilo odbora temelji na uradnem obvestilu vseh držav članic o dokončnih izidih volitev, v katerem so podrobno navedeni imena izvoljenih kandidatov in morebitnih nadomestnih kandidatov ter njihov položaj glede na izide glasovanja.

Veljavnosti mandata poslanca ni mogoče potrditi, če ni podal pisnih izjav v skladu s členom 7 Akta z dne 20. septembra 1976 in Prilogo I tega poslovnika.

Na podlagi poročila odbora lahko Parlament kadar koli odloča o sporih glede veljavnosti mandatov poslancev.

3.   Kadar je imenovanje poslanca posledica odstopa kandidatov na isti listi, odbor, pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov, zagotovi, da so navedeni odstopi potekali v skladu s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976 in člena 4(3).

4.   Odbor zagotovi, da organi držav članic ali Unije Parlamentu nemudoma posredujejo vse informacije, ki lahko vplivajo na opravljanje nalog poslanca Evropskega parlamenta ali na vrstni red nadomestnih kandidatov, in v primeru imenovanja navedejo dan začetka veljavnosti.

Če pristojni organi držav članic začnejo postopek, ki ima lahko za posledico prenehanje mandata poslanca, jih predsednik prosi, naj ga o stanju postopka redno obveščajo. Zadevo posreduje pristojnemu odboru. Na predlog tega odbora lahko Parlament v zvezi z navedenim sprejme stališče.

5.   Dokler Parlament ne preveri veljavnosti mandata poslanca oziroma ne odloči o morebitnem sporu, se poslanec polnopravno udeležuje sej Parlamenta in njegovih teles.

6.   Na začetku vsakega parlamentarnega mandata predsednik povabi pristojne organe držav članic, naj Parlamentu posredujejo vse informacije, pomembne za uporabo tega člena.

Člen 4

Trajanje mandata poslancev

1.   Mandat poslancu začne in preneha v skladu z Aktom z dne 20. septembra 1976. Preneha tudi v primeru smrti ali odstopa.

2.   Poslanec opravlja svojo funkcijo do začetka prve seje Parlamenta po volitvah.

3.   Poslanec v odstopu obvesti predsednika o svojem odstopu in dnevu začetka veljavnosti odstopa, ki pa ne sme biti kasneje kot tri mesece po obvestilu. Obvestilo se sestavi v obliki uradnega zapisnika v navzočnosti generalnega sekretarja ali njegovega predstavnika, ki ga skupaj s poslancem podpiše in nemudoma posreduje pristojnemu odboru, ta pa ga uvrsti na dnevni red svoje prve seje po prejemu dokumenta.

Če pristojni odbor meni, da odstop ni v skladu s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976, o tem obvesti Parlament, da slednji lahko odloči, ali naj potrdi sprostitev sedeža.

V nasprotnem primeru se potrdi sprostitev sedeža, ki velja od dneva, ki ga je poslanec v odstopu navedel v uradnem zapisniku. Parlament o tem ne glasuje.

Za nekatere izjemne primere je bil uveden poenostavljeni postopek, predvsem kadar eno ali več delnih zasedanj poteka med dnevom začetka veljavnosti odstopa in prvo sejo pristojnega odbora in kadar zato, ker sprostitev sedeža ni bila potrjena, politična skupina, ki ji poslanec v odstopu pripada, na teh delnih zasedanjih ne more najti nadomestnega poslanca. Po tem postopku ima poročevalec pristojnega odbora, ki so mu omenjeni primeri zaupani, pooblastilo, da nemudoma preuči vsak pravilno sporočen odstop in zadevo v primeru, ko bi bila zamuda v obravnavi obvestila škodljiva, preda predsedniku odbora s prošnjo, da v skladu z odstavkom 3:

| — | bodisi v imenu odbora obvesti predsednika Parlamenta, da se lahko potrdi sprostitev sedeža; |
| --- | --- |

—

bodisi v imenu odbora obvesti predsednika Parlamenta, da se lahko potrdi sprostitev sedeža;

| — | bodisi skliče izredno sejo odbora, da se preučijo vse posebne težave, ki jih je zabeležil poročevalec. |
| --- | --- |

—

bodisi skliče izredno sejo odbora, da se preučijo vse posebne težave, ki jih je zabeležil poročevalec.

4.   Neskladnosti, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje, se sporočijo Parlamentu, ki jih vzame na znanje.

Kadar pristojni organi držav članic ali Unije ali zadevni poslanec obvesti predsednika o imenovanju na funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta, predsednik obvesti Parlament, ta pa potrdi sprostitev sedeža.

5.   Organi držav članic ali Unije predsednika obvestijo o vseh nalogah, ki jih nameravajo dodeliti poslancu. Predsednik vprašanje združljivosti predlagane naloge s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976 naslovi na pristojni odbor. O sklepih tega odbora obvesti Parlament, poslanca in pristojne organe.

6.   Za dan prenehanja mandata in dan začetka veljavnosti sprostitve sedeža se šteje:

| — | v primeru odstopa: dan, ko Parlament potrdi sprostitev sedeža v skladu z obvestilom o odstopu; |
| --- | --- |

—

v primeru odstopa: dan, ko Parlament potrdi sprostitev sedeža v skladu z obvestilom o odstopu;

| — | v primeru imenovanja na funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta glede na nacionalni zakon o volitvah ali glede na člen 7 Akta z dne 20. septembra 1976: dan, ki so ga sporočili pristojni organi držav članic ali Unije ali zadevni poslanec. |
| --- | --- |

—

v primeru imenovanja na funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta glede na nacionalni zakon o volitvah ali glede na člen 7 Akta z dne 20. septembra 1976: dan, ki so ga sporočili pristojni organi držav članic ali Unije ali zadevni poslanec.

7.   Ko Parlament potrdi, da obstaja prost sedež, o tem obvesti države članice.

8.   Vsi spori v zvezi z veljavnostjo imenovanja poslanca, čigar mandat je bil že preverjen, se posredujejo pristojnemu odboru, ki Parlamentu poroča nemudoma in najpozneje do začetka naslednjega delnega zasedanja.

9.   Kadar kaže, da sprejetje ali prenehanje mandata temelji na netočnosti ali neveljavnem soglasju, si Parlament pridržuje pravico, da obravnavano imenovanje razglasi za neveljavno oziroma zavrne potrditev sprostitve sedeža.

Člen 5

Privilegiji in imunitete

1.   Poslanci uživajo privilegije in imunitete v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

2.   Takoj ko je predsednik Parlamenta obveščen o izvolitvi poslancev, jim izda prepustnice, s katerimi se lahko prosto gibajo po državah članicah.

3.   Poslanci imajo pravico do vpogleda v spise, ki jih hranijo Parlament ali odbori, razen v osebne spise in račune, v katere je vpogled dovoljen le poslancem, na katere se nanašajo. Izjeme k temu pravilu o ravnanju z dokumenti, do katerih se javnosti lahko zavrne dostop v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2), so določene v Prilogi VII k temu poslovniku.

Člen 6

Odvzem imunitete

1.   Parlament si pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami predvsem prizadeva ohranjati integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.

2.   Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

3.   Vsaka zahteva za zaščito privilegijev in imunitet, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

Poslanca ali nekdanjega poslanca lahko zastopa drug poslanec. Drugi poslanec ne more podati zahteve brez soglasja zadevnega poslanca.

4.   Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitet tega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament.

Člen 7

Postopki v zvezi z imuniteto

1.   Pristojni odbor nemudoma in po vrstnem redu njihove vložitve preuči zahteve za odvzem ali zaščito imunitete in privilegijev.

2.   Odbor predlaga sklep, ki priporoča zgolj sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito imunitete in privilegijev.

3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi. Zadevni poslanec ima možnost zagovora; predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni. Zastopa ga lahko drug poslanec.

4.   Kadar se zahteva za odvzem imunitete deli na več točk, je vsaka točka lahko predmet ločenega sklepa. Izjemoma je lahko v poročilu odbora predlagano, naj odvzem imunitete velja le za kazenski pregon ter da do pravnomočnosti sodbe poslancu ni mogoče odvzeti prostosti ali ga zapreti ali zoper njega uvesti ukrepe, ki mu onemogočajo izvrševanje nalog iz njegovega mandata.

5.   Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da:

| — | poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje parlamentarnih nalog, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja parlamentarnih obveznosti; |
| --- | --- |

—

poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje parlamentarnih nalog, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja parlamentarnih obveznosti;

| — | poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi smotrno razkriti. |
| --- | --- |

—

poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi smotrno razkriti.

6.   V primerih zaščite imunitete ali privilegijev odbor preveri, ali okoliščine predstavljajo upravno ali kako drugo omejitev svobode gibanja poslancev pri potovanju v kraje ali iz krajev zasedanja Parlamenta ali pri izražanju mnenja ali glasovanju v okviru izvrševanja mandata in ali sodijo v okvir člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah, ki niso predmet nacionalne zakonodaje, ter predlaga, da se zadevni organ zaprosi, naj sprejme potrebne sklepe.

7.   Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki so mu pripisana, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera.

8.   Poročilo odbora se uvrsti na začetek dnevnega reda prve seje po dnevu, ko je bilo predloženo. K predlogu oziroma predlogom sklepa ni mogoče vlagati predlogov sprememb.

Razprava je omejena na razloge, ki govorijo v prid ali proti posameznemu predlogu za odvzem ali priznanje imunitete oziroma za zaščito imunitete ali privilegija.

Brez poseganja v člen 145 poslanec, čigar privilegiji ali imunitete so predmet primera, v razpravi nima besede.

O predlogu oziroma predlogih sklepa v poročilu se glasuje ob prvem glasovanju po razpravi.

Ko je Parlament zadevo obravnaval, se o vsakem predlogu v poročilu glasuje posamezno. Če je eden od predlogov zavrnjen, se nasprotni sklep šteje za sprejet.

9.   Sklep Parlamenta predsednik nemudoma sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu države članice skupaj s prošnjo, da ga obveščajo o razvoju dogodkov pri ustreznih postopkih in o vseh nadaljnjih sodnih odločbah. Ko predsednik te informacije prejme, jih Parlamentu posreduje na najbolj primeren način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom.

10.   Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s členom 6(4), se pristojni odbor seznani s predsednikovo pobudo na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

11.   Odbor obravnava te zadeve in vse prejete dokumente strogo zaupno.

12.   Po posvetovanju z državami članicami lahko odbor sestavi okvirni seznam organov držav članic, ki so pristojni za vložitev zahteve za odvzem imunitete poslanca.

13.   Vsaka poizvedba pristojnega organa o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami.

Člen 8

Povračilo stroškov in nadomestil

Pravila, ki urejajo povračilo stroškov in nadomestil poslancem, določi predsedstvo.

Člen 9

Pravila ravnanja

1.   Parlament lahko določi pravila ravnanja za poslance. Pravila se sprejmejo v skladu s členom 202(2) in so priložena temu poslovniku (3).

Pravila ravnanja nikakor ne prejudicirajo ali omejujejo poslanca pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

2.   Kvestorji so zadolženi za izdajo poimenskih izkaznic, veljavnih največ za eno leto, osebam, ki želijo pogosto vstopati v prostore Parlamenta, da bi posredovali informacije poslancem v okviru njihovega parlamentarnega mandata v svojem interesu ali interesu tretjih oseb.

Navedene osebe morajo v zameno:

| — | spoštovati pravila ravnanja, objavljena v prilogi tega poslovnika (4); |
| --- | --- |

—

spoštovati pravila ravnanja, objavljena v prilogi tega poslovnika (4);

| — | vpisati se v register, ki ga vodijo kvestorji. |
| --- | --- |

—

vpisati se v register, ki ga vodijo kvestorji.

Register je na zahtevo dostopen javnosti na vseh krajih dela Parlamenta ter, v obliki, ki jo določijo kvestorji, v vseh njegovih informacijskih pisarnah v državah članicah.

Uporabo določb tega odstavka ureja priloga tega poslovnika (5).

3.   Pravila ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik.

Člen 10

Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

Skupna pravila, določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ki jih sestavljajo ukrepi, potrebni za nemoten potek preiskav urada, se uporabljajo v Parlamentu v skladu s sklepom Parlamenta, ki je priložen temu poslovniku (6).

POGLAVJE 2

FUNKCIONARJI PARLAMENTA

Člen 11

Najstarejši poslanec

1.   Do izvolitve predsednika predseduje seji iz člena 127(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva, najstarejši navzoči poslanec.

2.   Med predsedovanjem najstarejšega poslanca se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Če se med predsedovanjem najstarejšega poslanca pojavi vprašanje v zvezi s preverjanjem veljavnosti mandatov poslancev, ta zadevo preda odboru, pristojnemu za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Člen 12

Kandidature in splošne določbe

1.   Predsednik, podpredsedniki in kvestorji so izvoljeni s tajnim glasovanjem v skladu z določbami člena 162. Kandidature se predlagajo le s soglasjem kandidatov. Predlaga jih lahko le politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev. V primeru, da število kandidatur ne preseže števila razpoložljivih sedežev, so kandidati lahko izvoljeni s ploskanjem.

2.   Pri izvolitvi predsednika, podpredsednikov in kvestorjev je treba upoštevati potrebo po zagotovitvi celovitega pravičnega zastopanja držav članic in političnih usmeritev.

Člen 13

Izvolitev predsednika — otvoritveni nagovor

1.   Najprej se izvoli predsednik. Pred vsakim glasovanjem se kandidature izročijo najstarejšemu poslancu, ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat.

2.   Po izvolitvi predsednika najstarejši poslanec sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor.

Člen 14

Izvolitev podpredsednikov

1.   Podpredsedniki so nato izvoljeni z eno samo glasovnico. Za izvoljene so po številčnem zaporedju glasov razglašeni tisti kandidati, vendar največ štirinajst, ki so pri prvem glasovanju dobili absolutno večino oddanih glasov. Če je število izvoljenih kandidatov manjše od števila razpoložljivih sedežev, se zaradi zapolnitve preostalih sedežev pod enakimi pogoji opravi drugo glasovanje. Če je potrebno še tretje glasovanje, za izvolitev na preostale sedeže zadostuje navadna večina. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljene razglasijo najstarejši kandidati.

Čeprav v tem členu, za razliko od člena 13(1), vlaganje novih kandidatur med posameznimi glasovanji za izvolitev podpredsednikov ni izrecno predvideno, pa je vseeno dovoljeno, saj mora Parlament kot suveren organ imeti možnost obravnave vseh morebitnih kandidatov, predvsem zato, ker bi odsotnost take možnosti lahko ovirala tekoč potek volitev.

2.   Ob upoštevanju določb člena 17(1) prednostni vrstni red podpredsednikov določa zaporedje, po katerem so bili izvoljeni, oziroma starost, če je izid neodločen.

Kadar podpredsedniki niso izvoljeni s tajnim glasovanjem, prednostni vrstni red določa zaporedje, po katerem je predsednik prebral njihova imena Parlamentu.

Člen 15

Izvolitev kvestorjev

Po izvolitvi podpredsednikov Parlament izvoli pet kvestorjev.

Kvestorji se izvolijo po enakem postopku kot podpredsedniki.

Člen 16

Trajanje mandata funkcionarjev

1.   Mandat predsednika, podpredsednikov in kvestorjev traja dve leti in pol.

Kadar poslanec zamenja politično skupino, za preostanek svojega dve in polletnega mandata obdrži svoj sedež v predsedstvu ali kolegiju kvestorjev.

2.   Če se kateri od navedenih sedežev sprosti pred iztekom tega obdobja, novoizvoljeni poslanec svojo funkcijo opravlja le za preostali čas mandata svojega predhodnika.

Člen 17

Prosti sedeži

1.   Če je predsednika, podpredsednika ali kvestorja treba zamenjati, se njegov naslednik izvoli v skladu z zgoraj navedenimi pravili.

Novoizvoljeni podpredsednik po prednostnem vrstnem redu zasede mesto svojega predhodnika.

2.   Če se sprosti sedež predsednika, do izvolitve novega predsednika funkcijo predsednika opravlja prvi podpredsednik.

Člen 18

Predčasno prenehanje mandata

Konferenca predsednikov lahko s tripetinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo najmanj tri politične skupine, Parlamentu predlaga prenehanje mandata predsednika, podpredsednika, kvestorja, predsednika ali podpredsednika odbora, predsednika ali podpredsednika medparlamentarne delegacije ali katerega koli drugega nosilca funkcije, izvoljenega v Parlamentu, kadar meni, da je poslanec zagrešil hujšo kršitev. Parlament sprejme tak predlog z dvotretjinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo večino vseh poslancev.

POGLAVJE 3

TELESA IN NALOGE

Člen 19

Naloge predsednika

1.   Predsednik vodi delo Parlamenta in njegovih teles pod pogoji, določenimi v tem poslovniku. Predsednik ima vsa potrebna pooblastila za vodenje parlamentarnih postopkov in zagotavlja, da pravilno potekajo.

Med ta pooblastila spada tudi pooblastilo, da besedila predloži v glasovanje po drugačnem vrstnem redu, kot je bil določen v dokumentu, o katerem se glasuje. V skladu z določbami člena 155(7) lahko predsednik pred tem prosi za soglasje Parlamenta.

2.   Predsednik odpre, prekine in zaključi seje; odloča o dopustnosti predlogov sprememb, vprašanjih Svetu in Komisiji ter skladnosti poročil s tem poslovnikom; skrbi za spoštovanje tega poslovnika, vzdržuje red, daje besedo razpravljavcem, zaključuje razprave, daje zadeve na glasovanje in razglaša izide glasovanja; odborom posreduje vsa sporočila, ki jih zadevajo.

3.   V razpravi lahko predsednik govori le, da razpravo povzame ali poslance opomni na red. Če želi sodelovati v razpravi, mora predsedniško mesto zapustiti in se nanj vrniti šele po koncu razprave.

4.   Predsednik zastopa Parlament v mednarodnih odnosih, ob slavnostnih priložnostih in v upravnih, sodnih ali finančnih zadevah ter lahko omenjena pooblastila prenese na druge.

Člen 20

Naloge podpredsednikov

1.   Če je predsednik odsoten oziroma ne more opravljati svojih nalog ali če v skladu s členom 19(3) želi sodelovati v razpravi, ga v skladu s členom 14(2) nadomešča eden od podpredsednikov.

2.   Podpredsedniki opravljajo tudi naloge, ki so jim dodeljene v skladu s členi 22, 24(3) in 64(3).

3.   Predsednik lahko na podpredsednike prenese katero koli nalogo, kakršna je zastopanje Parlamenta na posebnih slovesnostih ali v določenih zadevah. Predsednik lahko podpredsednika zlasti pooblasti, da prevzame pristojnosti, dodeljene predsedniku v členih 109(3) in 110(2).

Člen 21

Sestava predsedstva

1.   Predsedstvo sestavljajo predsednik Parlamenta in štirinajst podpredsednikov.

2.   Kvestorji so člani predsedstva s svetovalno funkcijo.

3.   Če je izid glasovanja v predsedstvu neodločen, je odločilen glas predsednika.

Člen 22

Naloge predsedstva

1.   Predsedstvo opravlja naloge, določene s poslovnikom.

2.   Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na poslance in notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles.

3.   Predsedstvo odloča o zadevah, ki se nanašajo na vodenje sej.

4.   Predsedstvo sprejme ureditev iz člena 31, ki zadeva samostojne poslance.

5.   Predsedstvo sprejme kadrovski načrt generalnega sekretariata in akte v zvezi s pravnim in finančnim položajem uradnikov in drugih uslužbencev.

6.   Predsedstvo pripravlja predhodni predlog načrta odhodkov Parlamenta.

7.   Predsedstvo sprejme smernice za kvestorje v skladu s členom 25.

8.   Predsedstvo je telo, pristojno za dovolitev sej odborov izven običajnih krajev dela, predstavitev ter študijskih in raziskovalnih obiskov poslancev poročevalcev.

Pri dovolitvi takšnih sej se jezikovna ureditev določi na podlagi uporabljenih in zahtevanih uradnih jezikov s strani članov zadevnega odbora in njihovih namestnikov.

Isto velja tudi za delegacije, razen če je v soglasju z zadevnimi člani in njihovimi namestniki določeno drugače.

9.   Predsedstvo imenuje generalnega sekretarja v skladu s členom 197.

10.   Predsedstvo sprejme izvedbene določbe v zvezi z Uredbo (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja (7) ter prevzame naloge, podeljene s tem poslovnikom, v zvezi z izvrševanjem navedene uredbe.

11.   Predsednik in/ali predsedstvo lahko enemu ali več članom predsedstva zaupata splošne ali posebne naloge v okviru pristojnosti predsednika in/ali predsedstva. Istočasno se določijo tudi način in sredstva njihovega izvajanja.

12.   Ko je izvoljen nov Parlament, dotedanje predsedstvo opravlja svojo funkcijo do prve seje novega Parlamenta.

Člen 23

Sestava konference predsednikov

1.   Konferenco predsednikov sestavljajo predsednik Parlamenta in predsedniki političnih skupin. Predsednika politične skupine lahko zastopa član njegove skupine.

2.   Samostojni poslanci izmed sebe pooblastijo dva, ki se udeležujeta sej konference predsednikov, vendar nimata pravice glasovanja.

3.   Konferenca predsednikov skuša o zadevah, ki so nanjo naslovljene, doseči soglasje.

Kadar soglasja ni moč doseči, se o zadevi glasuje na podlagi ponderiranega števila članov v vsaki politični skupini.

Člen 24

Naloge konference predsednikov

1.   Konferenca predsednikov opravlja naloge, ki so ji dodeljene s poslovnikom.

2.   Konferenca predsednikov sprejema odločitve v zvezi z organizacijo dela Parlamenta in zadevami, ki se nanašajo na zakonodajno načrtovanje.

3.   Konferenca predsednikov je telo, pristojno za odnose z drugimi institucijami in organi Evropske unije ter z nacionalnimi parlamenti držav članic. Predsedstvo imenuje dva podpredsednika, ki sta zadolžena za odnose z nacionalnimi parlamenti. O svojem delu na tem področju redno poročata konferenci predsednikov.

4.   Konferenca predsednikov je telo, pristojno za odnose s tretjimi državami ter institucijami in organizacijami izven Evropske unije.

5.   Konferenca predsednikov pripravlja osnutek dnevnega reda delnih zasedanj Parlamenta.

6.   Konferenca predsednikov je telo, pristojno za sestavo in pristojnosti odborov, preiskovalnih odborov ter skupnih parlamentarnih odborov, stalnih delegacij in „ad hoc“ delegacij.

7.   Konferenca predsednikov odloča o sedežnem redu v sejni dvorani v skladu s členom 32.

8.   Konferenca predsednikov je telo, pristojno za dovolitev priprave samoiniciativnih poročil.

9.   Konferenca predsednikov predsedstvu predloži predloge v zvezi z upravnimi in finančnimi zadevami, ki se nanašajo na politične skupine.

Člen 25

Naloge kvestorjev

Kvestorji so v skladu s smernicami, ki jih določi predsedstvo, pristojni za upravne in finančne zadeve, ki se nanašajo neposredno na poslance.

Člen 26

Konferenca predsednikov odborov

1.   Konferenca predsednikov odborov je sestavljena iz predsednikov vseh stalnih in začasnih odborov ter izvoli svojega predsednika.

2.   Konferenca predsednikov odborov lahko konferenci predsednikov daje priporočila v zvezi z delom odborov in pripravo dnevnega reda delnih zasedanj.

3.   Predsedstvo in konferenca predsednikov lahko na konferenco predsednikov odborov preneseta opravljanje določenih nalog.

Člen 27

Konferenca predsednikov delegacij

1.   Konferenca predsednikov delegacij je sestavljena iz predsednikov vseh stalnih medparlamentarnih delegacij in izvoli svojega predsednika.

2.   Konferenca predsednikov delegacij lahko konferenci predsednikov daje priporočila v zvezi z delom delegacij.

3.   Predsedstvo in konferenca predsednikov lahko na konferenco predsednikov delegacij preneseta opravljanje določenih nalog.

Člen 28

Javnost dela predsedstva in konference predsednikov

1.   Zapisnik predsedstva in konference predsednikov se prevede v uradne jezike, natisne in razdeli vsem poslancem ter je dostopen javnosti, razen če predsedstvo ali konferenca predsednikov izjemoma iz zaupnih razlogov, kakor je določeno v členu 4(1) do (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, odloči drugače za nekatere točke zapisnika.

2.   Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z delom predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku in skupaj z danimi odgovori objavijo v biltenu Parlamenta v tridesetih dneh od dneva predložitve.

POGLAVJE 4

POLITIČNE SKUPINE

Člen 29

Oblikovanje političnih skupin

1.   Poslanci lahko glede na svojo politično pripadnost oblikujejo skupine.

Parlamentu običajno ni treba ocenjevati politične pripadnosti članov skupine. Z oblikovanjem skupine po tem členu zadevni poslanci po definiciji priznajo politično pripadnost. Le kadar zadevni poslanci to zanikajo, mora Parlament oceniti, ali je bila skupina ustanovljena v skladu s tem poslovnikom.

2.   Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj petini držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je devetnajst.

3.   Poslanec lahko pripada le eni politični skupini.

4.   Predsednik mora biti o ustanovitvi politične skupine obveščen z izjavo. Izjava podrobno navaja ime skupine, njene člane in njeno predsedstvo.

5.   Izjava se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 30

Dejavnosti in pravni položaj političnih skupin

1.   Politične skupine opravljajo svoje dolžnosti, vključno z nalogami, ki so jim dodeljene s tem poslovnikom, kot del dejavnosti Unije. Na razpolago imajo sekretariat na podlagi organizacijske sheme generalnega sekretariata, administrativno pomoč in v ta namen odobrena proračunska sredstva Parlamenta.

2.   Predsedstvo določi pravila v zvezi z zagotavljanjem, izvrševanjem in nadzorom teh pomoči in sredstev kot tudi v zvezi s tem povezanim prenosom pravic izvrševanja proračuna.

3.   Ta pravila urejajo tudi administrativne in finančne posledice v primeru prenehanja politične skupine.

Člen 31

Samostojni poslanci

1.   Poslanci, ki ne pripadajo nobeni politični skupini, imajo na razpolago sekretariat. Podrobno ureditev določi predsedstvo na predlog generalnega sekretarja.

2.   Predsedstvo določi tudi položaj in parlamentarne pravice teh poslancev.

3.   Predsedstvo določi tudi pravila v zvezi z zagotavljanjem, izvrševanjem in nadzorom odobrenih proračunskih sredstev Parlamenta za kritje stroškov sekretariata in administrativnih pomoči samostojnih poslancev.

Člen 32

Sedežni red v sejni dvorani

Konferenca predsednikov odloča o sedežnem redu političnih skupin, samostojnih poslancev in institucij Evropske unije v sejni dvorani.

NASLOV II

ZAKONODAJNI, PRORAČUNSKI IN DRUGI POSTOPKI

POGLAVJE 1

ZAKONODAJNI POSTOPKI - SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 33

Zakonodajni in delovni program Komisije

1.   Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Evropske unije.

Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravljanju zakonodajnega in delovnega programa Komisije v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita in ki sta priložena temu poslovniku (8).

2.   V nujnih in nepredvidenih primerih lahko institucija na lastno pobudo in v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, predlaga, da se zakonodajnim ukrepom, predlaganim v zakonodajnem programu, doda ukrep.

3.   Predsednik resolucijo, ki jo je sprejel Parlament, posreduje vsem ostalim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Evropske unije, in parlamentom držav članic.

Predsednik prosi Svet za mnenje o letnem zakonodajnem programu Komisije in resoluciji Parlamenta.

4.   Kadar se institucija ne more držati določenega časovnega razporeda, drugim institucijam sporoči razloge za zamudo in predlaga nov časovni razpored.

Člen 34

Ocena spoštovanja temeljnih pravic, načel subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države ter finančnih posledic

Med obravnavo zakonodajnega predloga Parlament posveča posebno pozornost spoštovanju temeljnih pravic in zlasti skladnosti zakonodajnega akta z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije ter z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države. Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament tudi ugotavlja, ali so zagotovljena zadostna finančna sredstva.

Člen 35

Preverjanje pravne podlage

1.   Pristojni odbor najprej preveri pravno podlago vseh predlogov Komisije in drugih dokumentov zakonodajne narave.

2.   Če pristojni odbor oporeka pravilnosti ali primernosti pravne podlage, tudi v okviru preverjanja v skladu s členom 5 Pogodbe ES, zahteva mnenje odbora, pristojnega za pravne zadeve.

3.   Odbor, pristojen za pravne zadeve, lahko vprašanja v zvezi s pravno podlago predlogov Komisije obravnava tudi na lastno pobudo. V tem primeru ustrezno obvesti pristojni odbor.

4.   Če odbor, pristojen za pravne zadeve, sklene, da bo oporekal pravilnosti ali primernosti pravne podlage, svoje sklepe sporoči Parlamentu. Parlament o tem glasuje pred glasovanjem o vsebini predloga.

5.   Predlogi sprememb, vloženi v Parlamentu in namenjeni spreminjanju pravne podlage predloga Komisije, ne da bi pristojni odbor ali odbor, pristojen za pravne zadeve, oporekal pravilnosti ali primernosti pravne podlage, so nedopustne.

6.   Če Komisija noče spremeniti svojega predloga, da bi ga uskladila s pravno podlago, ki jo je sprejel Parlament, lahko poročevalec ali predsednik odbora, pristojnega za pravne zadeve, ali pristojnega odbora predlaga, da se glasovanje o vsebini predloga preloži na eno izmed naslednjih sej.

Člen 36

Preverjanje finančne združljivosti

1.   Brez poseganja v člen 40 pristojni odbor preveri finančno združljivost vsakega predloga Komisije ali vsakega drugega dokumenta zakonodajne narave s finančnim načrtom.

2.   Kadar pristojni odbor popravi oceno finančnih sredstev akta, ki ga obravnava, zahteva mnenje odbora, pristojnega za proračunska vprašanja.

3.   Odbor, pristojen za proračunska vprašanja, lahko vprašanja v zvezi s finančno združljivostjo predlogov Komisije obravnava tudi na lastno pobudo. V tem primeru ustrezno obvesti pristojni odbor.

4.   Če odbor, pristojen za proračunska vprašanja, sklene, da bo oporekal finančni združljivosti predloga, svoje sklepe sporoči Parlamentu, ki o njih glasuje.

5.   Parlament lahko sprejme akt, razglašen za nezdružljivega, ob upoštevanju sklepov organa za izvrševanje proračuna.

Člen 37

Dostop do dokumentov in obveščanje Parlamenta

1.   Parlament in njegovi odbori med zakonodajnim postopkom zahtevajo dostop do vseh dokumentov, ki se nanašajo na predloge Komisije, pod enakimi pogoji, kot veljajo za Svet in njegove delovne skupine.

2.   Med obravnavo predloga Komisije pristojni odbor prosi, da ga Komisija in Svet obveščata o napredku tega predloga v Svetu in njegovih delovnih skupinah, zlasti o morebitnih sporazumnih rešitvah, ki bodo bistveno spremenile izvirni predlog Komisije, ali o namenu Komisije, da svoj predlog umakne.

Člen 38

Zastopanje Parlamenta na sejah Sveta

Kadar Svet povabi Parlament, da se udeleži seje Sveta, na kateri Svet deluje kot zakonodajni organ, predsednik prosi predsednika ali poročevalca pristojnega odbora ali drugega člana, ki ga imenuje odbor, da zastopa Parlament.

Člen 39

Pobuda v skladu s členom 192 Pogodbe ES

1.   Parlament lahko z resolucijo, sprejeto na podlagi samoiniciativnega poročila pristojnega odbora, od Komisije zahteva, da mu predloži vsak ustrezen predlog v skladu s členom 192(2) Pogodbe ES. Resolucijo sprejme večina poslancev. Istočasno Parlament lahko določi rok za predložitev takega predloga.

2.   Pred začetkom postopka v skladu s členom 45 pristojni odbor ugotovi, da tak predlog ni v pripravi, kadar:

| (a) | predlog ni vključen v letni zakonodajni program; |
| --- | --- |

(a)

predlog ni vključen v letni zakonodajni program;

| (b) | se priprave predloga še niso začele ali neupravičeno zamujajo; |
| --- | --- |

(b)

se priprave predloga še niso začele ali neupravičeno zamujajo;

| (c) | Komisija ni pozitivno odgovorila na prejšnje zahteve, ki jih je podal pristojni odbor ali so vsebovane v resoluciji, ki jo je Parlament sprejel z večino oddanih glasov. |
| --- | --- |

(c)

Komisija ni pozitivno odgovorila na prejšnje zahteve, ki jih je podal pristojni odbor ali so vsebovane v resoluciji, ki jo je Parlament sprejel z večino oddanih glasov.

3.   Resolucija Parlamenta mora navajati ustrezno pravno podlago in vsebovati podrobna priporočila glede vsebine zahtevanih predlogov, ki spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti.

4.   Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament navede, kako zagotoviti zadostna finančna sredstva.

5.   Pristojni odbor spremlja napredek pri pripravi zakonodajnega predloga na podlagi posebne zahteve Parlamenta.

Člen 40

Obravnava zakonodajnih dokumentov

1.   Predsednik pošlje pristojnemu odboru predloge Komisije in druge dokumente zakonodajne narave v obravnavo.

V primeru dvoma lahko predsednik uporabi člen 179(2), preden v Parlamentu razglasi predložitev pristojnemu odboru.

Kadar je predlog naveden v letnem zakonodajnem programu, lahko pristojni odbor sklene, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga.

Predsednik pošlje odboru, pristojnemu za obravnavo predloga, posvetovanja s strani Sveta ali prošnje Komisije za mnenje.

Ne glede na to, ali so potrebne ena, dve ali tri obravnave, se za zakonodajne predloge uporabljajo določbe za prvo obravnavo iz členov 34 do 37, 49 do 56 in 66.

2.   Skupna stališča Sveta se posredujejo v obravnavo odboru, pristojnemu v prvi obravnavi.

Za skupna stališča se uporabljajo določbe za drugo obravnavo iz členov 57 do 62 in 67.

3.   V spravnem postopku med Parlamentom in Svetom po drugi obravnavi se zadeve ne vrnejo odboru.

Za spravni postopek se uporabljajo določbe za tretjo obravnavo iz členov 63, 64 in 65.

4.   Med drugo in tretjo obravnavo se členi 42, 43, 46, 51(1) in (3), 52, 53 in 168 ne uporabljajo.

5.   V primeru kolizije med določbo poslovnika, ki se nanaša na drugo in tretjo obravnavo, in neko drugo določbo poslovnika prevlada določba, ki se nanaša na drugo in tretjo obravnavo.

Člen 41

Posvetovanje o pobudah držav članic

1.   Pobude držav članic v skladu s členom 67(1) Pogodbe ES ali členoma 34(2) in 42 Pogodbe EU se obravnavajo v skladu s tem členom in členi 34 do 37, 40 in 51 tega poslovnika.

2.   Pristojni odbor lahko povabi predstavnika države članice pobudnice, da pobudo predstavi odboru. Predstavnika lahko spremlja predsedstvo Sveta.

3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če je pripravila stališče o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru.

4.   Kadar se Parlamentu istočasno ali v kratkem časovnem presledku predložita dva ali več predlogov (od Komisije in/ali držav članic) z enakim zakonodajnim ciljem, jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji.

5.   Rok iz člena 39(1) Pogodbe EU začne teči, ko se na plenarnem zasedanju razglasi, da je Parlament v uradnih jezikih prejel pobudo skupaj z obrazložitvijo, ki potrjuje skladnost pobude s Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženim Pogodbi ES.

POGLAVJE 2

POSTOPEK V ODBORU

Člen 42

Zakonodajna poročila

1.   Predsednik odbora, ki mu je bil poslan predlog Komisije, predlaga odboru, kateri postopek naj uporabi.

2.   Po sklepu o postopku, ki se bo uporabil, v kolikor se ne uporabi člen 43, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog Komisije, če tega ni že storil na podlagi letnega zakonodajnega programa, dogovorjenega v skladu s členom 33.

3.   Poročilo odbora vsebuje:

| (a) | morebitne predloge sprememb k predlogu Komisije, po potrebi skupaj s kratkimi obrazložitvami, za izdelavo katerih je odgovoren predlagatelj in se o njih ne glasuje; |
| --- | --- |

(a)

morebitne predloge sprememb k predlogu Komisije, po potrebi skupaj s kratkimi obrazložitvami, za izdelavo katerih je odgovoren predlagatelj in se o njih ne glasuje;

| (b) | osnutek zakonodajne resolucije v skladu s členom 51(2); |
| --- | --- |

(b)

osnutek zakonodajne resolucije v skladu s členom 51(2);

| (c) | po potrebi obrazložitev skupaj s finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost s finančnim načrtom. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi obrazložitev skupaj s finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost s finančnim načrtom.

Člen 43

Poenostavljeni postopek

1.   Predsednik odbora lahko po prvi razpravi o zakonodajnem predlogu predlaga, da se le-ta sprejme brez sprememb. Predsednik odbora Parlamentu predloži poročilo o sprejetju predloga, razen če temu nasprotuje najmanj desetina članov odbora. Uporablja se člen 131(1), drugi pododstavek, (2) in (4).

2.   Predsednik odbora lahko tudi predlaga, da on sam ali poročevalec pripravi zbir predlogov sprememb, ki odražajo razpravo v odboru. Če se odbor strinja, se predlogi sprememb pošljejo članom odbora. Če temu v dogovorjenem roku, ki ne sme biti krajši od 21 dni od dneva razdelitve poročila, ne nasprotuje najmanj desetina članov odbora, se šteje, da je odbor poročilo sprejel. V tem primeru se osnutek zakonodajne resolucije in predlogi sprememb predložijo Parlamentu brez razprave v skladu s členom 131(1), drugi pododstavek, (2) in (4).

3.   Če najmanj desetina članov odbora nasprotuje, se o predlogih sprememb glasuje na naslednji seji odbora.

4.   Prvi in drugi stavek odstavka 1, prvi, drugi in tretji stavek odstavka 2 ter odstavek 3 se smiselno uporabljajo tudi v zvezi z mnenji odborov v skladu s členom 46.

Člen 44

Nezakonodajna poročila

1.   Kadar odbor pripravi nezakonodajno poročilo, imenuje poročevalca izmed svojih članov ali stalnih namestnikov.

2.   Poročevalec je odgovoren za pripravo poročila odbora in predstavitev poročila Parlamentu v imenu odbora.

3.   Poročilo odbora vsebuje:

| (a) | predlog resolucije; |
| --- | --- |

(a)

predlog resolucije;

| (b) | obrazložitev skupaj s finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost s finančnim načrtom; |
| --- | --- |

(b)

obrazložitev skupaj s finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost s finančnim načrtom;

| (c) | besedila morebitnih predlogov resolucij, vključena v skladu s členom 113(4). |
| --- | --- |

(c)

besedila morebitnih predlogov resolucij, vključena v skladu s členom 113(4).

Člen 45

Samoiniciativna poročila

1.   Odbor, ki namerava pripraviti poročilo in vložiti predlog resolucije Parlamentu o zadevi v okviru svojih pristojnosti, v zvezi s katero se ga ni prosilo za nasvet niti se od njega ni zahtevalo mnenja v skladu s členom 179(1), lahko to stori le po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov. Zavrnitev takega dovoljenja mora biti vedno obrazložena.

2.   Določbe tega člena se smiselno uporabljajo v primerih, ko Pogodbe pravico do pobude dodeljujejo Parlamentu.

V takih primerih konferenca predsednikov odloči v roku dveh mesecev.

Člen 46

Mnenja odborov

1.   Če se želi odbor, kateremu je bila zadeva najprej dodeljena, seznaniti z mnenjem drugega odbora ali če nek drug odbor želi izraziti svoje mnenje o poročilu odbora, kateremu je bila zadeva najprej dodeljena, lahko omenjena odbora prosita predsednika Parlamenta, da v skladu s členom 179(3) enega izmed njiju imenuje za pristojni odbor, drugega pa za odbor, zaprošen za mnenje.

2.   V primeru dokumentov zakonodajne narave v smislu člena 40(1) mnenje odbora, zaprošenega za mnenje, sestavljajo predlogi sprememb besedila, ki je bilo dodeljeno odboru, po potrebi skupaj s kratkimi obrazložitvami. Za obrazložitve je odgovoren pripravljavec mnenja in se o njih ne glasuje. Po potrebi lahko odbor predloži kratko pisno obrazložitev za mnenje kot celoto.

V primeru nezakonodajnih besedil mnenje sestavljajo pobude k delom predloga resolucije pristojnega odbora.

Pristojni odbor glasuje o teh predlogih sprememb ali pobudah.

V mnenjih se obravnavajo izključno zadeve s področij pristojnosti odbora, ki daje mnenje.

3.   Pristojni odbor določi rok, v katerem mora odbor, zaprošen za mnenje, svoje mnenje dati, da bi ga pristojni odbor upošteval. Pristojni odbor nemudoma sporoči odboru oziroma odborom, zaprošenim za mnenje, vse spremembe napovedanega časovnega razporeda. Pristojni odbor ne sprejme svojih končnih sklepov pred potekom tega roka.

4.   Vsa sprejeta mnenja se priložijo poročilu pristojnega odbora.

5.   Le pristojni odbor lahko predlaga spremembe v Parlamentu.

6.   Predsednik in pripravljavec mnenja odbora, zaprošenega za mnenje, sta povabljena, da se v svetovalni funkciji udeležujeta sej pristojnega odbora, če te zadevajo vprašanja skupnega interesa.

Člen 47

Okrepljeno sodelovanje med odbori

Kadar po mnenju konference predsednikov vprašanje sodi skoraj v enaki meri v pristojnost dveh odborov ali kadar različni deli vprašanja sodijo v pristojnost dveh različnih odborov, se uporablja člen 46 z naslednjimi dodatnimi določbami:

| — | oba odbora se skupaj sporazumeta o časovnem razporedu; |
| --- | --- |

—

oba odbora se skupaj sporazumeta o časovnem razporedu;

| — | poročevalec in pripravljavec mnenja si prizadevata sporazumeti se o besedilih, ki jih predlagata svojima odboroma, in o stališču glede predlogov sprememb; |
| --- | --- |

—

poročevalec in pripravljavec mnenja si prizadevata sporazumeti se o besedilih, ki jih predlagata svojima odboroma, in o stališču glede predlogov sprememb;

| — | pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga odbor, zaprošen za mnenje, kadar se te nanašajo na zadeve, za katere predsednik pristojnega odbora na podlagi Priloge VI in po posvetovanju s predsednikom odbora, zaprošenega za mnenje, meni, da sodijo v pristojnost odbora, zaprošenega za mnenje, in ki niso v nasprotju z ostalimi deli poročila. |
| --- | --- |

—

pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga odbor, zaprošen za mnenje, kadar se te nanašajo na zadeve, za katere predsednik pristojnega odbora na podlagi Priloge VI in po posvetovanju s predsednikom odbora, zaprošenega za mnenje, meni, da sodijo v pristojnost odbora, zaprošenega za mnenje, in ki niso v nasprotju z ostalimi deli poročila.

Besedilo tega člena z ničemer ne omejuje področja njegove uporabe. Zahteve za okrepljeno sodelovanje med parlamentarnimi odbori v zvezi z nezakonodajnimi poročili na podlagi členov 45(1) ter 112(1) in (2) so dopustne.

Člen 48

Oblikovanje poročil

1.   Za obrazložitev je odgovoren poročevalec in se o njej ne glasuje. Mora pa biti skladna z besedilom sprejetega predloga resolucije in morebitnimi spremembami, ki jih je predlagal odbor. V nasprotnem primeru lahko predsednik odbora obrazložitev črta.

2.   V poročilu je naveden izid glasovanja o poročilu v celoti. Poročilo navaja tudi, kako je glasoval vsak član, če ob glasovanju to zahteva najmanj tretjina navzočih članov.

3.   Kadar mnenje odbora ni soglasno, mora biti v poročilu predstavljeno tudi manjšinsko mnenje. Manjšinska mnenja, izražena ob glasovanju o besedilu v celoti, so lahko na zahtevo njihovih avtorjev predmet največ 200 besed dolge pisne izjave, ki je priložena obrazložitvi.

O sporih, ki izhajajo iz uporabe teh določb, odloča predsednik odbora.

4.   Odbor lahko na predlog svojega predsedstva določi rok, v katerem mora poročevalec predložiti osnutek poročila. Rok se lahko podaljša ali pa se lahko imenuje nov poročevalec.

5.   Po poteku roka lahko odbor svojemu predsedniku naroči, naj zaprosi, da se zadeva, ki mu je bila dodeljena, uvrsti na dnevni red ene izmed naslednjih sej Parlamenta. V tem primeru lahko razprava poteka na podlagi ustnega poročila odbora.

POGLAVJE 3

PRVA OBRAVNAVA

V odboru

Člen 49

Sprememba predloga Komisije

1.   Če Komisija obvesti Parlament ali če pristojni odbor kako drugače izve, da namerava Komisija svoj predlog spremeniti, pristojni odbor obravnavo zadeve preloži do prejema novega predloga ali sprememb Komisije.

2.   Če Svet bistveno spremeni predlog Komisije, se uporabljajo določbe člena 55.

Člen 50

Stališče Komisije in Sveta o predlogih sprememb

1.   Preden pristojni odbor dokončno glasuje o predlogu Komisije, Komisijo prosi, da pojasni svoje stališče do vseh predlogov sprememb k predlogu, ki jih je sprejel odbor, od Sveta pa, da poda svoje pripombe.

2.   Če Komisija svojega stališča ne more pojasniti ali izjavi, da ni pripravljena sprejeti vseh predlogov sprememb, ki jih je sprejel odbor, lahko odbor preloži končno glasovanje.

3.   Stališče Komisije se vključi v poročilo, kadar je to primerno.

Na plenarnem zasedanju

Člen 51

Zaključek prve obravnave

1.   Parlament preuči zakonodajni predlog na podlagi poročila, ki ga je pripravil pristojni odbor v skladu s členom 42.

2.   Parlament najprej glasuje o predlogih sprememb k predlogu, ki je predmet poročila pristojnega odbora, nato o predlogu, spremenjenem ali ne, zatem o predlogih sprememb k osnutku zakonodajne resolucije in nazadnje o osnutku zakonodajne resolucije v celoti, ki vsebuje le izjavo, ali Parlament predlog Komisije odobrava, zavrača ali predlaga spremembe, in morebitne postopkovne zahteve.

Če je osnutek zakonodajne resolucije sprejet, se postopek posvetovanja zaključi. Če Parlament zakonodajne resolucije ne sprejme, se predlog vrne pristojnemu odboru.

Vsa poročila, predložena v zakonodajnem postopku, morajo biti v skladu z določbami členov 35, 40 in 42. Vsak predlog resolucije nezakonodajne narave, ki ga vloži odbor, mora biti v skladu s postopki predložitve iz člena 45 ali 179.

3.   Predsednik posreduje Svetu in Komisiji besedilo predloga, kakor ga je sprejel Parlament, in spremljajočo resolucijo kot mnenje Parlamenta.

Člen 52

Zavrnitev predloga Komisije

1.   Če predlog Komisije ne dobi večine oddanih glasov, predsednik pred glasovanjem Parlamenta o osnutku zakonodajne resolucije Komisijo pozove, da predlog umakne.

2.   Če Komisija to stori, predsednik ugotovi, da je postopek posvetovanja o predlogu brezpredmeten, in s tem seznani Svet.

3.   Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ne da bi glasoval o osnutku zakonodajne resolucije.

V tem primeru pristojni odbor ustno ali pisno poroča Parlamentu v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

4.   Če se pristojni odbor roka ne more držati, prosi, da se zadeva v skladu s členom 168(1) vrne odboru. Če je potrebno, lahko Parlament na podlagi člena 168(5) določi nov rok. Če prošnja odbora ni sprejeta, Parlament glasuje o osnutku zakonodajne resolucije.

Člen 53

Sprejetje predlogov sprememb k predlogu Komisije

1.   Kadar je predlog Komisije v celoti sprejet, vendar je sprejet na podlagi sprememb, ki so bile prav tako sprejete, se glasovanje o osnutku zakonodajne resolucije preloži, dokler Komisija ne pojasni svojega stališča do posameznih sprememb Parlamenta.

Če Komisija ob koncu glasovanja o njenem predlogu v Parlamentu take izjave ne more podati, obvesti predsednika ali pristojni odbor, kdaj bo to lahko naredila; predlog se nato uvrsti na osnutek dnevnega reda prvega naslednjega delnega zasedanja.

2.   Kadar Komisija najavi, da ne namerava sprejeti vseh sprememb Parlamenta, poročevalec pristojnega odbora oziroma, kadar ga ni, njegov predsednik Parlamentu uradno predlaga, ali naj nadaljuje z glasovanjem o osnutku zakonodajne resolucije. Pred predložitvijo tega predloga lahko poročevalec ali predsednik pristojnega odbora zahteva, da predsednik obravnavo te točke prekine.

Če Parlament sklene, da se glasovanje preloži, se šteje, da je zadeva vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo.

V tem primeru pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

Če se pristojni odbor omenjenega roka ne more držati, se uporablja postopek iz člena 52(4).

Na tej stopnji so dopustni le predlogi sprememb, ki jih vloži pristojni odbor in katerih namen je doseči dogovor s Komisijo.

3.   Uporaba odstavka 2 ne izključuje možnosti, da drugi poslanci v skladu s členom 168 vložijo zahtevo za vrnitev zadeve pristojnemu odboru.

Odbor, ki mu je bila zadeva vrnjena na podlagi odstavka 2, mora pod pogoji te vrnitve poročati v določenem roku in, kjer je to primerno, vložiti predloge sprememb, katerih namen je doseči dogovor s Komisijo, ne sme pa ponovno obravnavati vseh določb, ki jih je sprejel Parlament.

V okviru teh pristojnosti odbor zaradi suspenzivnega učinka vrnitve zadeve uživa višjo stopnjo svobode in lahko, kadar je to potrebno za dosego dogovora, predlaga ponovno obravnavo določb, ki jih je Parlament že sprejel.

Ker so dopustni samo tisti predlogi sprememb odbora, katerih namen je doseči dogovor, in zaradi ohranitve suverenosti Parlamenta, mora poročilo iz odstavka 2 jasno navajati, katere že sprejete določbe bi v primeru sprejetja predlaganih sprememb prenehale veljati.

Postopek spremljanja

Člen 54

Spremljanje mnenja Parlamenta

1.   V času po sprejetju mnenja Parlamenta o predlogu Komisije predsednik in poročevalec pristojnega odbora spremljata napredek predloga v postopku za njegovo sprejetje v Svetu, zlasti zato, da bi zagotovila natančno upoštevanje s strani Sveta ali Komisije podanih zavez glede v Parlamentu sprejetih sprememb.

2.   Pristojni odbor lahko Komisijo in Svet povabi k razpravi o zadevi.

3.   Pristojni odbor lahko kadar koli med postopkom spremljanja, če se mu zdi potrebno, v skladu s tem členom vloži predlog resolucije, s katerim Parlamentu priporoča, da:

| — | pozove Komisijo, naj umakne svoj predlog, |
| --- | --- |

—

pozove Komisijo, naj umakne svoj predlog,

| — | pozove Komisijo ali Svet, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu v skladu s členom 55, ali Komisijo, naj predloži nov predlog, ali |
| --- | --- |

—

pozove Komisijo ali Svet, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu v skladu s členom 55, ali Komisijo, naj predloži nov predlog, ali

| — | ukrepa, kakor se mu zdi primerno. |
| --- | --- |

—

ukrepa, kakor se mu zdi primerno.

Ta predlog se uvrsti na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ki sledi sklepu odbora.

Člen 55

Ponovno posredovanje Parlamentu

1.   Na zahtevo pristojnega odbora predsednik Komisijo pozove, naj predlog ponovno poda Parlamentu:

| — | kadar Komisija, potem ko je Parlament sprejel svoje stališče, svoj prvotni predlog umakne, da bi ga nadomestila z drugim besedilom, razen kadar to stori zato, da bi vključila s strani Parlamenta sprejete spremembe; |
| --- | --- |

—

kadar Komisija, potem ko je Parlament sprejel svoje stališče, svoj prvotni predlog umakne, da bi ga nadomestila z drugim besedilom, razen kadar to stori zato, da bi vključila s strani Parlamenta sprejete spremembe;

| — | kadar Komisija bistveno spremeni ali namerava spremeniti svoj prvotni predlog, razen kadar to stori zato, da bi vključila s strani Parlamenta sprejete spremembe; |
| --- | --- |

—

kadar Komisija bistveno spremeni ali namerava spremeniti svoj prvotni predlog, razen kadar to stori zato, da bi vključila s strani Parlamenta sprejete spremembe;

| — | kadar se po določenem času ali zaradi spremenjenih okoliščin narava vprašanja, ki ga predlog zadeva, bistveno spremeni; |
| --- | --- |

—

kadar se po določenem času ali zaradi spremenjenih okoliščin narava vprašanja, ki ga predlog zadeva, bistveno spremeni;

| — | kadar je po sprejetju stališča Parlamenta prišlo do novih volitev v Parlament in konferenca predsednikov meni, da je to zaželeno. |
| --- | --- |

—

kadar je po sprejetju stališča Parlamenta prišlo do novih volitev v Parlament in konferenca predsednikov meni, da je to zaželeno.

2.   Na zahtevo pristojnega odbora Parlament prosi Svet, da predlog, ki ga je Komisija predložila v skladu s členom 251 Pogodbe ES, vrne Parlamentu, kadar Svet namerava spremeniti pravno podlago predloga tako, da se postopek iz člena 251 ne bi več uporabljal.

3.   Na zahtevo pristojnega odbora predsednik pozove Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom v enakih okoliščinah in pod enakimi pogoji, kot so določeni v odstavku 1, ali kadar Svet bistveno spremeni ali namerava spremeniti predlog, za katerega je Parlament že podal svoje mnenje, razen kadar to stori zato, da bi vključil s strani Parlamenta sprejete spremembe.

4.   Na podlagi tega člena predsednik pozove, da se predlog akta ponovno predloži Parlamentu, kadar Parlament tako sklene na predlog politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev.

Člen 56

Usklajevalni postopek po skupni izjavi iz leta 1975

1.   Kadar v primeru pomembnejših pravnih aktov Skupnosti Svet ne namerava ravnati skladno z mnenjem Parlamenta, lahko Parlament ob predložitvi svojega mnenja začne usklajevalni postopek s Svetom ob dejavni udeležbi Komisije.

2.   Parlament sproži ta postopek na lastno pobudo ali pobudo Sveta.

3.   Za sestavo delegacije v usklajevalnem odboru, postopek, ki se naj uporabi, in poročanje Parlamentu o izidih se uporablja člen 64.

4.   Pristojni odbor izdela poročilo o izidu usklajevanja, ki se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje.

POGLAVJE 4

DRUGA OBRAVNAVA

V odboru

Člen 57

Predložitev skupnega stališča Sveta

1.   Skupno stališče Sveta v skladu s členoma 251 in 252 Pogodbe ES se predloži, ko ga predsednik razglasi v Parlamentu. Predsednik skupno stališče razglasi po prejemu dokumentov, ustrezno prevedenih v uradne jezike Evropske unije, ki vsebujejo sámo skupno stališče, vse izjave, zabeležene v zapisniku Sveta ob sprejetju skupnega stališča, razloge, zaradi katerih je Svet skupno stališče sprejel, ter stališče Komisije. Predsednik skupno stališče razglasi na delnem zasedanju po prejemu navedenih dokumentov.

Pred razglasitvijo se predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora in/ali poročevalcem prepriča, da je prejeto besedilo zagotovo skupno stališče in da niso podane okoliščine iz člena 55. V nasprotnem primeru predsednik skupaj s pristojnim odborom in, kjer je to mogoče, v dogovoru s Svetom poišče ustrezno rešitev.

2.   Seznam navedenih predložitev se skupaj z imenom pristojnega odbora objavi v zapisniku seje.

Člen 58

Podaljšanje rokov

1.   Predsednik na zahtevo predsednika pristojnega odbora v primeru rokov za drugo obravnavo ali na zahtevo delegacije Parlamenta v Spravnem odboru v primeru rokov za spravo omenjene roke podaljša v skladu s členom 251(7) Pogodbe ES.

Predsednik zaprosi za soglasje Sveta za vsako podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES ali členom 39(1) Pogodbe EU.

2.   Predsednik na pobudo Parlamenta ali Sveta obvesti Parlament o morebitnem podaljšanju rokov v skladu s členom 251(7) Pogodbe ES.

3.   Predsednik lahko po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora ugodi zahtevi Sveta za podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES.

Člen 59

Posredovanje pristojnemu odboru in postopek v odboru

1.   Na dan predložitve skupnega stališča Parlamentu v skladu s členom 57(1) se šteje, da je bilo skupno stališče avtomatično posredovano pristojnemu odboru in odborom, zaprošenim za mnenje med prvo obravnavo.

2.   Skupno stališče Sveta se uvrsti pod prvo točko dnevnega reda prve seje pristojnega odbora po dnevu predložitve. Svet se lahko povabi, da skupno stališče predstavi.

3.   Če ni bilo odločeno drugače, je poročevalec med prvo in drugo obravnavo isti.

4.   Za postopke v pristojnem odboru se uporabljajo določbe za drugo obravnavo v Parlamentu iz člena 62(2), (3) in (5); le člani ali stalni namestniki odbora lahko vlagajo predloge zavrnitve in sprememb. Odbor odloča z večino oddanih glasov.

5.   Odbor lahko od predsednika odbora ali poročevalca v odboru zahteva, da pred glasovanjem razpravlja o v odboru vloženih predlogih sprememb s predsednikom Sveta ali njegovim predstavnikom in navzočim pristojnim komisarjem. Poročevalec lahko po taki razpravi vloži sporazumne predloge sprememb.

6.   Pristojni odbor predloži priporočilo za drugo obravnavo, v katerem predlaga sprejetje, spremembo ali zavrnitev skupnega stališča Sveta. Priporočilo vsebuje kratko obrazložitev predlaganega sklepa.

Na plenarnem zasedanju

Člen 60

Zaključek druge obravnave

1.   Skupno stališče Sveta in, kadar je na voljo, priporočilo pristojnega odbora za drugo obravnavo se avtomatično uvrstita na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, čigar sreda je pred dnem izteka trimesečnega oziroma, če je bilo podaljšano v skladu s členom 58, štirimesečnega obdobja in mu je najbližja, razen če se zadeva obravnava že na enem od predhodnih delnih zasedanj.

Priporočila parlamentarnih odborov za drugo obravnavo so enakovredna obrazložitvi, s katero odbor utemeljuje svoje stališče do skupnega stališča Sveta, zaradi česar se o teh besedilih ne glasuje.

2.   Druga obravnava se zaključi, ko Parlament sprejme, zavrne ali spremeni skupno stališče v rokih in v skladu s pogoji iz členov 251 in 252 Pogodbe ES.

Člen 61

Zavrnitev skupnega stališča Sveta

1.   Pristojni odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko v pisni obliki in v roku, ki ga določi predsednik, vloži predlog zavrnitve skupnega stališča Sveta. Za sprejetje navedenega predloga je potrebna večina glasov poslancev Parlamenta. O predlogu zavrnitve skupnega stališča se glasuje pred glasovanjem o predlogih sprememb.

2.   Parlament lahko, četudi je glasoval proti prvotnemu predlogu zavrnitve skupnega stališča, na priporočilo poročevalca obravnava nov predlog zavrnitve po glasovanju o predlogih sprememb in izjavi Komisije v skladu s členom 62 (5).

3.   Če je skupno stališče Sveta zavrnjeno, predsednik v Parlamentu razglasi, da je zakonodajni postopek končan.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3, v primeru da zavrnitev s strani Parlamenta spada v okvir določb člena 252 Pogodbe ES, predsednik Komisijo pozove, naj svoj predlog umakne. Če Komisija to stori, predsednik v Parlamentu razglasi, da je zakonodajni postopek končan.

Člen 62

Spremembe skupnega stališča Sveta

1.   Pristojni odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko vloži predloge sprememb k skupnemu stališču Sveta za obravnavo v Parlamentu.

2.   Predlog spremembe skupnega stališča Sveta je dopusten le, če je skladen z določbami členov 150 in 151 in je njegov namen:

| (a) | v celoti ali delno obnoviti stališče Parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

(a)

v celoti ali delno obnoviti stališče Parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi;

| (b) | doseči dogovor med Svetom in Parlamentom; |
| --- | --- |

(b)

doseči dogovor med Svetom in Parlamentom;

| (c) | spremeniti del besedila skupnega stališča, ki ni bil vključen ali pa je bil vključen z drugačno vsebino v predlog, podan v prvi obravnavi, in ne pomeni bistvene spremembe v smislu člena 55; |
| --- | --- |

(c)

spremeniti del besedila skupnega stališča, ki ni bil vključen ali pa je bil vključen z drugačno vsebino v predlog, podan v prvi obravnavi, in ne pomeni bistvene spremembe v smislu člena 55;

| (d) | upoštevati novo dejstvo ali pravno stanje, nastalo po prvi obravnavi. |
| --- | --- |

(d)

upoštevati novo dejstvo ali pravno stanje, nastalo po prvi obravnavi.

Predsednikove presoje dopustnosti ali nedopustnosti predloga spremembe ni mogoče izpodbijati.

3.   Če je po prvi obravnavi prišlo do novih volitev, ne da bi bil izveden postopek iz člena 55, lahko predsednik sklene odpraviti omejitve glede dopustnosti, določene v odstavku 2.

4.   Predlog spremembe je sprejet le, če je zanj glasovala večina poslancev Parlamenta.

5.   Predsednik lahko zaprosi Komisijo za stališče in Svet za pojasnilo pred glasovanjem o predlogih sprememb.

POGLAVJE 5

TRETJA OBRAVNAVA

Sprava

Člen 63

Sklic Spravnega odbora

Kadar Svet obvesti Parlament, da ne more sprejeti vseh sprememb skupnega stališča, ki jih je predlagal Parlament, predsednik skupaj s Svetom določi čas in kraj prvega sestanka Spravnega odbora. Šesttedenski ali, če se podaljša, osemtedenski rok, predviden v členu 251(5) Pogodbe ES, začne teči od trenutka, ko se odbor prvič sestane.

Člen 64

Delegacija v Spravnem odboru

1.   Delegacija Parlamenta v Spravnem odboru je sestavljena iz toliko članov, kolikor jih je v delegaciji Sveta.

2.   Politična sestava delegacije ustreza sestavi Parlamenta po političnih skupinah. Konferenca predsednikov določi točno število članov iz vsake politične skupine.

3.   Politične skupine imenujejo člane delegacije za vsak posamezni primer sprave, po možnosti izmed članov zadevnih odborov, razen treh članov, ki so imenovani za stalne člane sledečih si delegacij za obdobje dvanajstih mesecev. Politične skupine izmed podpredsednikov imenujejo tri stalne člane, ki zastopajo najmanj dve različni politični skupini. Predsednik in poročevalec pristojnega odbora sta v vsakem primeru člana delegacije.

4.   Politične skupine, zastopane v delegaciji, imenujejo namestnike.

5.   Politične skupine in samostojni poslanci, ki v delegaciji niso zastopani, lahko pošljejo po enega predstavnika na katero koli interno pripravljalno sejo delegacije.

6.   Delegacijo vodi predsednik ali eden izmed treh stalnih članov.

7.   Delegacija odloča z večino glasov svojih članov. Njene razprave niso javne.

Konferenca predsednikov določi nadaljnje postopkovne smernice za delo delegacije v Spravnem odboru.

8.   Delegacija poroča Parlamentu o izidu sprave.

Na plenarnem zasedanju

Člen 65

Skupno besedilo

1.   Ko je v Spravnem odboru dosežen dogovor o skupnem besedilu, se zadeva uvrsti na dnevni red seje Parlamenta, ki bo potekala v roku šestih oziroma, če je bil rok podaljšan, osmih tednov od dneva sprejetja skupnega besedila s strani Spravnega odbora.

2.   Predsednik ali drugi imenovani član delegacije Parlamenta v Spravnem odboru poda izjavo o skupnem besedilu, ki ga spremlja poročilo.

3.   K skupnemu besedilu ni dopustno vlagati predlogov sprememb.

4.   Skupno besedilo v celoti je predmet enega samega glasovanja. Skupno besedilo je sprejeto, če dobi večino oddanih glasov.

5.   Kadar v Spravnem odboru dogovor o skupnem besedilu ni dosežen, predsednik ali drugi imenovani član delegacije Parlamenta v Spravnem odboru poda izjavo. Izjavi sledi razprava.

POGLAVJE 6

ZAKLJUČEK ZAKONODAJNEGA POSTOPKA

Člen 66

Sporazum v prvi obravnavi

1.   Kadar v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES Svet obvesti Parlament, da je njegove spremembe sprejel, sicer pa predloga Komisije ni spremenil, oziroma kadar nobena institucija ni spremenila predloga Komisije, predsednik v Parlamentu razglasi, da je predlog dokončno sprejet.

2.   Pred to razglasitvijo predsednik preveri, ali tehnične prilagoditve predloga s strani Sveta vplivajo na vsebino. V primeru dvoma se posvetuje s pristojnim odborom. Če meni, da so spremembe vsebinske, predsednik obvesti Svet, da bo Parlament začel z drugo obravnavo takoj, ko bodo izpolnjeni pogoji iz člena 57.

3.   Po razglasitvi iz odstavka 1 predsednik skupaj s predsednikom Sveta predlagani akt podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 68.

Člen 67

Sporazum v drugi obravnavi

Kadar v rokih, določenih za vlaganje in glasovanje o predlogih sprememb ali zavrnitve, niso bili sprejeti ne predlog zavrnitve skupnega stališča ne predlogi sprememb k skupnemu stališču v skladu s členoma 61 in 62, predsednik v Parlamentu razglasi, da je predlagani akt dokončno sprejet. Predsednik Sveta predlagani akt podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 68.

Člen 68

Podpis sprejetih aktov

1.   Besedilo aktov, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet, podpišeta predsednik in generalni sekretar, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni.

2.   V aktih, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe ES, se navede vrsta akta, serijska številka, datum sprejetja in navedba predmeta.

3.   Akti, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet, vsebujejo:

| (a) | navedbo „Evropski parlament in Svet Evropske unije sta“; |
| --- | --- |

(a)

navedbo „Evropski parlament in Svet Evropske unije sta“;

| (b) | sklic na določbe, na podlagi katerih je bil akt sprejet, pred tem pa navedbo „ob upoštevanju“; |
| --- | --- |

(b)

sklic na določbe, na podlagi katerih je bil akt sprejet, pred tem pa navedbo „ob upoštevanju“;

| (c) | navedbo sklicevanja na predložene predloge, pridobljena mnenja in opravljena posvetovanja; |
| --- | --- |

(c)

navedbo sklicevanja na predložene predloge, pridobljena mnenja in opravljena posvetovanja;

| (d) | obrazložitev razlogov, na katerih akt temelji, pred tem pa navedbo „ob upoštevanju naslednjega“; |
| --- | --- |

(d)

obrazložitev razlogov, na katerih akt temelji, pred tem pa navedbo „ob upoštevanju naslednjega“;

| (e) | navedbo „sprejela naslednjo uredbo“ ali „sprejela naslednjo direktivo“ ali „sprejela naslednjo odločbo“ ali „sklenila“, ki ji sledi besedilo akta. |
| --- | --- |

(e)

navedbo „sprejela naslednjo uredbo“ ali „sprejela naslednjo direktivo“ ali „sprejela naslednjo odločbo“ ali „sklenila“, ki ji sledi besedilo akta.

4.   Akti se delijo na člene, po potrebi združene v poglavja in oddelke.

5.   Zadnji člen akta navaja dan začetka veljavnosti, kadar je ta pred dvajsetim dnem po objavi ali po njem.

6.   Zadnjemu členu akta sledi:

| — | ustrezna formulacija, skladno z ustreznimi določbami Pogodbe, glede njegove uporabnosti; |
| --- | --- |

—

ustrezna formulacija, skladno z ustreznimi določbami Pogodbe, glede njegove uporabnosti;

| — | „V ...“ ter dan sprejetja akta; |
| --- | --- |

—

„V ...“ ter dan sprejetja akta;

| — | „Za Evropski parlament Predsednik“, „Za Svet Predsednik“ ter imeni predsednika Parlamenta in predsedujočega Svetu v času sprejetja akta. |
| --- | --- |

—

„Za Evropski parlament Predsednik“, „Za Svet Predsednik“ ter imeni predsednika Parlamenta in predsedujočega Svetu v času sprejetja akta.

7.   Generalna sekretarja Parlamenta in Sveta poskrbita za objavo zgoraj navedenih aktov v Uradnem listu Evropske unije.

POGLAVJE 7

PRORAČUNSKI POSTOPKI

Člen 69

Splošni proračun

Izvedbeni postopki za obravnavo splošnega proračuna Evropske unije in dodatnih proračunov v skladu s finančnimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti se sprejmejo z resolucijo Parlamenta in so priloga tega poslovnika (9).

Člen 70

Podelitev razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna

Določbe, ki urejajo izvedbeni postopek za sklep o podelitvi razrešnice Komisiji v skladu s finančnimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in finančno uredbo, so priloga tega poslovnika (10). Priloga se sprejme v skladu s členom 202(2).

Člen 71

Drugi postopki podelitve razrešnice

Določbe, ki urejajo postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna, se smiselno uporabljajo tudi za:

| — | postopek podelitve razrešnice predsedniku Evropskega parlamenta glede izvrševanja proračuna Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

—

postopek podelitve razrešnice predsedniku Evropskega parlamenta glede izvrševanja proračuna Evropskega parlamenta;

| — | postopek podelitve razrešnice osebam, odgovornim za izvrševanje proračunov drugih institucij in organov Evropske unije, kot so Svet (glede njegovega delovanja kot izvršilni organ), Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij; |
| --- | --- |

—

postopek podelitve razrešnice osebam, odgovornim za izvrševanje proračunov drugih institucij in organov Evropske unije, kot so Svet (glede njegovega delovanja kot izvršilni organ), Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij;

| — | postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

—

postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna Evropskega razvojnega sklada;

| — | postopek podelitve razrešnice organom, odgovornim za izvrševanje proračunov pravno neodvisnih ustanov, ki izvajajo naloge Skupnosti, če za njihove dejavnosti veljajo določbe, ki urejajo podelitev razrešnice s strani Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

—

postopek podelitve razrešnice organom, odgovornim za izvrševanje proračunov pravno neodvisnih ustanov, ki izvajajo naloge Skupnosti, če za njihove dejavnosti veljajo določbe, ki urejajo podelitev razrešnice s strani Evropskega parlamenta.

Člen 72

Parlamentarni nadzor nad izvrševanjem proračuna

1.   Parlament nadzoruje izvrševanje proračuna v tekočem letu. To nalogo dodeli odboroma, pristojnima za proračun in nadzor proračuna, ter drugim zadevnim odborom.

2.   Vsako leto pred prvo obravnavo predloga proračuna za naslednje proračunsko leto Parlament obravnava težave, ki so se pojavljale pri izvrševanju tekočega proračuna, po potrebi na podlagi predloga resolucije, ki ga vloži pristojni odbor.

POGLAVJE 8

NOTRANJI PRORAČUNSKI POSTOPKI

Člen 73

Načrt odhodkov Parlamenta

1.   Predsedstvo pripravi predhodni predlog načrta odhodkov na podlagi poročila, ki ga pripravi generalni sekretar.

2.   Predsednik pošlje predhodni predlog načrta odhodkov pristojnemu odboru, ki sestavi predlog načrta odhodkov in o tem poroča Parlamentu.

3.   Predsednik določi rok za vložitev predlogov sprememb k predlogu načrta odhodkov.

Pristojni odbor da svoje mnenje o predlaganih spremembah.

4.   Parlament sprejme načrt odhodkov.

5.   Predsednik pošlje načrt odhodkov Komisiji in Svetu.

6.   Določbe tega člena se uporabljajo tudi za dodatne načrte odhodkov.

7.   Določbe za izvedbo postopka priprave načrta odhodkov Parlamenta se sprejmejo z večino oddanih glasov in so priloga temu poslovniku (11).

Člen 74

Pooblastila glede prevzema in poravnave izdatkov

1.   Predsednik prevzema in poravnava izdatke ali skrbi za prevzem in poravnavo izdatkov v okviru internih finančnih aktov, ki jih izda predsedstvo po posvetovanju z ustreznim odborom.

2.   Predsednik pošlje osnutek zaključnega računa pristojnemu odboru.

3.   Na podlagi poročila pristojnega odbora Parlament sprejme zaključni račun in odloči o razrešnici.

POGLAVJE 9

POSTOPEK PRIVOLITVE

Člen 75

Postopek privolitve

1.   Kadar mora Parlament dati privolitev za predlagani akt, se odloči na podlagi priporočila pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.

Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi ES ali Pogodbi EU potrebna njegova privolitev, izreče z enim samim glasovanjem, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje privolitve je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe ES ali Pogodbe EU, ki je pravna podlaga za predlagani akt.

2.   Za pristopne pogodbe in mednarodne sporazume ter za ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel s strani države članice se uporablja člen 82, 83 oziroma 95. Za postopek okrepljenega sodelovanja na področju, za katerega velja postopek iz člena 251 Pogodbe ES, se uporablja člen 76 tega poslovnika.

3.   Kadar je za zakonodajni predlog potrebna privolitev Parlamenta, lahko pristojni odbor za vzpodbujanje pozitivnega izida postopka Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu Komisije s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev predloga.

Če Parlament sprejme vsaj eno priporočilo, predsednik zahteva nadaljnjo razpravo s Svetom.

Pristojni odbor poda svoje končno priporočilo za privolitev Parlamenta ob upoštevanju izida razprave s Svetom.

POGLAVJE 10

OKREPLJENO SODELOVANJE

Člen 76

Postopki v Parlamentu

1.   Predsednik pošlje v obravnavo pristojnemu odboru prošnje držav članic ali predloge Komisije za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja med državami članicami in posvetovanja s Parlamentom v skladu s členom 40a(2) Pogodbe EU. Ustrezno se uporabljajo členi 35, 36, 37, 40, 49 do 56 in 75 tega poslovnika.

2.   Pristojni odbor preveri skladnost s členom 11 Pogodbe ES in členi 27a, 27b, 40, 43, 44 in 44a Pogodbe EU.

3.   Nadaljnji akti, predlagani v okviru okrepljenega sodelovanja po njegovi vzpostavitvi, se obravnavajo v Parlamentu po enakih postopkih, kot veljajo, kadar okrepljeno sodelovanje ni vzpostavljeno.

POGLAVJE 11

DRUGI POSTOPKI

Člen 77

Postopek za pridobitev mnenj v skladu s členom 122 Pogodbe ES

1.   Kadar je Parlament zaprošen za mnenje o priporočilih Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe ES, razpravlja o tem po predložitvi priporočil s strani Sveta na plenarnem zasedanju na podlagi ustno ali pisno predloženega predloga pristojnega parlamentarnega odbora za sprejetje ali zavrnitev priporočil, ki so predmet posvetovanja.

2.   Parlament nato glasuje o priporočilih skupaj, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb.

Člen 78

Postopek dialoga med socialnimi partnerji

1.   Predsednik pošlje v obravnavo pristojnemu odboru vse dokumente, ki jih pripravi Komisija v skladu s členom 138 Pogodbe ES, ali sporazume med socialnimi partnerji, sklenjene v skladu s členom 139(1) Pogodbe ES, ter predloge, ki jih predloži Komisija v skladu s členom 139(2) Pogodbe ES.

2.   Kadar socialni partnerji Komisijo obvestijo, da želijo začeti postopek iz člena 139 Pogodbe ES, lahko pristojni odbor o predmetni zadevi pripravi poročilo.

3.   Kadar socialni partnerji dosežejo sporazum in skupaj zahtevajo, da se sporazum začne izvajati s sklepom Sveta na predlog Komisije v skladu s členom 139(2) Pogodbe ES, pristojni odbor vloži predlog resolucije, v kateri priporoča sprejetje ali zavrnitev zahteve.

Člen 79

Postopki preverjanja prostovoljnih sporazumov

1.   Kadar Komisija obvesti Parlament, da namerava preučiti možnost uporabe prostovoljnih sporazumov kot alternative zakonodaji, pristojni odbor lahko sestavi poročilo o predmetni zadevi v skladu s členom 45.

2.   Ko Komisija razglasi, da namerava skleniti prostovoljni sporazum, pristojni odbor lahko vloži predlog resolucije, ki priporoča sprejetje ali zavrnitev predloga in pogoje sprejetja oziroma zavrnitve.

Člen 80

Kodifikacija

1.   Kadar Komisija Parlamentu predloži predlog uradne kodifikacije zakonodaje Skupnosti, se predlog pošlje odboru, pristojnemu za pravne zadeve. Če se ugotovi, da predlog ne vsebuje vsebinskih sprememb obstoječe zakonodaje Skupnosti, se uporablja postopek iz člena 43.

2.   Predsednik pristojnega odbora ali poročevalec, ki ga ta odbor imenuje, lahko sodeluje pri pregledu in reviziji predloga kodifikacije. Po potrebi lahko pristojni odbor da svoje mnenje vnaprej.

3.   Ne glede na določbe člena 43(3) se poenostavljeni postopek ne more uporabljati v zvezi s predlogom uradne kodifikacije, kadar temu postopku nasprotuje večina članov odbora, pristojnega za pravne zadeve, ali pristojnega odbora.

Člen 81

Izvedbene določbe

1.   Kadar Komisija Parlamentu predloži osnutek izvedbenega ukrepa, predsednik dokument pošlje odboru, ki je pristojen za akt, iz katerega izvedbene določbe izhajajo.

2.   Parlament lahko na predlog pristojnega odbora v enem mesecu — ali treh mesecih, v kolikor gre za ukrepe finančnih storitev — od prejema osnutka izvedbenega ukrepa sprejme resolucijo o nasprotovanju osnutku ukrepa, zlasti če slednji presega izvedbena pooblastila, predvidena v temeljnem aktu. Če pred potekom roka ni nobenega delnega zasedanja ali kadar je potrebno nujno ukrepanje, se šteje, da je pravica do odziva prenešena na pristojni odbor. Ta odziv je v obliki pisma predsednika odbora pristojnemu članu Komisije, o njem pa se obvestijo vsi poslanci. Če Parlament ukrepu nasprotuje, predsednik od Komisije zahteva, da ukrep umakne ali spremeni oziroma da predloži predlog po ustreznem zakonodajnem postopku.

POGLAVJE 12

POGODBE IN MEDNARODNI SPORAZUMI

Člen 82

Pristopne pogodbe

1.   Prošnja evropske države za članstvo v Evropski uniji se posreduje pristojnemu odboru v presojo.

2.   Parlament lahko na predlog pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev Komisijo in Svet prosi za sodelovanje v razpravi pred začetkom pogajanj z državo prosilko.

3.   Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.

4.   Na kateri koli stopnji pogajanj lahko Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora sprejme priporočila in zahteva, da se upoštevajo pred sklenitvijo pogodbe o pristopu države prosilke k Evropski uniji. Za sprejetje priporočil je potrebna enaka večina kakor pri postopku privolitve.

5.   Po zaključku pogajanj, vendar pred podpisom sporazuma, se osnutek sporazuma posreduje Parlamentu v privolitev.

6.   Parlament da na podlagi poročila pristojnega odbora prošnji evropske države za članstvo v Evropski uniji privolitev z večino glasov poslancev.

Člen 83

Mednarodni sporazumi

1.   Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, vključno s sporazumi na posebnih področjih kot na primer monetarne zadeve ali trgovina, pristojni odbor zagotovi, da Komisija Parlament v celoti seznani s svojimi priporočili za pogajalski mandat, po potrebi zaupno.

2.   Parlament lahko na predlog pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev od Sveta zahteva, da ne dovoli začetka pogajanj, dokler Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora ne zavzame stališča v zvezi s predlaganim pogajalskim mandatom.

3.   V trenutku, ko se načrtuje začetek pogajanj, se pristojni odbor pri Komisiji pozanima o izbrani pravni podlagi za sklenitev mednarodnega sporazuma iz odstavka 1. Pristojni odbor izbrano pravno podlago preveri v skladu s členom 35. Kadar Komisija pravne podlage ne določi ali kadar obstaja dvom glede njene pravilnosti, se uporabi člen 35.

4.   Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.

5.   Na kateri koli stopnji pogajanj lahko Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora in po obravnavanju morebitnih predlogov, vloženih v skladu s členom 114, sprejme priporočila in zahteva, da se upoštevajo pred sklenitvijo mednarodnega sporazuma.

6.   Po zaključku pogajanj, vendar pred podpisom sporazuma, se osnutek sporazuma posreduje Parlamentu, da poda svoje mnenje ali privolitev. Za postopek privolitve se uporablja člen 75.

7.   Parlament da svoje mnenje ali privolitev za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma ali finančnega protokola s strani Evropske skupnosti z enim samim glasovanjem z večino oddanih glasov, pri čemer niso dopustne spremembe besedila sporazuma ali protokola.

8.   Če je mnenje, ki ga sprejme Parlament, negativno, predsednik od Sveta zahteva, da mednarodnega sporazuma ne sklene.

9.   Če Parlament odreče privolitev k mednarodnemu sporazumu, predsednik obvesti Svet, da sklenitev sporazuma ni možna.

Člen 84

Postopki v skladu s členom 300 Pogodbe ES v primeru začasne uporabe ali odložitve izvajanja mednarodnih sporazumov ali določitve stališča Skupnosti v organu, ustanovljenem s sporazumom

Kadar sta Komisija in/ali Svet zavezana k takojšnjemu in celovitemu obveščanju Parlamenta v skladu s členom 300(2) Pogodbe ES, se v Parlamentu da izjava, ki ji sledi razprava. Parlament lahko izda priporočila v skladu s členom 83 ali 90 tega poslovnika.

POGLAVJE 13

ZASTOPANJE UNIJE V RAZMERJU DO TRETJIH TER SKUPNA ZUNANJA IN VARNOSTNA POLITIKA

Člen 85

Imenovanje visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko

1.   Pred imenovanjem visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko predsednik povabi predsedujočega Svetu, naj v Parlamentu poda izjavo v skladu s členom 21 Pogodbe EU. Predsednik povabi predsednika Komisije, da istočasno poda svojo izjavo.

2.   Po imenovanju visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko v skladu s členom 207(2) Pogodbe ES ter preden visoki predstavnik uradno nastopi svojo funkcijo, ga predsednik povabi, da pristojnemu odboru poda izjavo in odgovarja na njegova vprašanja.

3.   Po izjavah in odgovorih iz odstavkov 1 in 2 ter na pobudo pristojnega odbora ali v skladu s členom 114 lahko Parlament poda priporočilo.

Člen 86

Imenovanje posebnih predstavnikov za namene skupne zunanje in varnostne politike

1.   Kadar Svet namerava imenovati posebnega predstavnika v skladu s členom 18(5) Pogodbe EU, predsednik na zahtevo pristojnega odbora povabi Svet, naj poda izjavo in odgovori na vprašanja, ki se nanašajo na mandat, cilje in druge pomembne zadeve, povezane z nalogami in vlogo posebnega predstavnika.

2.   Posebni predstavnik je lahko po imenovanju, vendar pred nastopom funkcije, povabljen, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja pred pristojnim odborom.

3.   V roku treh mesecev od predstavitve lahko odbor v skladu s členom 114 predlaga priporočilo, ki se neposredno nanaša na izjavo in odgovore.

4.   Posebni predstavnik je povabljen, da Parlament v celoti in redno obvešča o praktičnih vidikih izvrševanja svojega mandata.

Člen 87

Izjave visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko ter drugih posebnih predstavnikov

1.   Visoki predstavnik je najmanj štirikrat letno povabljen, da Parlamentu poda izjave. Uporablja se člen 103.

2.   Visoki predstavnik je najmanj štirikrat letno povabljen na sejo pristojnega odbora, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja. Visoki predstavnik je lahko povabljen tudi ob drugih priložnostih, kadar se pristojnemu odboru zdi potrebno ali na lastno pobudo.

3.   Kadar Svet imenuje posebnega predstavnika za določena politična vprašanja, je ta lahko povabljen, da na pobudo Parlamenta ali na lastno pobudo pred pristojnim odborom poda izjavo.

Člen 88

Mednarodno zastopanje

1.   Kadar se imenuje vodja delegacije za zunanje zadeve Komisije, je lahko kandidat povabljen, da se predstavi pristojnemu telesu Parlamenta, poda izjavo in odgovarja na vprašanja.

2.   V roku treh mesecev od predstavitve iz odstavka 1 lahko pristojni odbor sprejme resolucijo ali izda priporočilo, ki se neposredno nanaša na izjavo ali odgovore.

Člen 89

Posvetovanje s Parlamentom in obveščanje Parlamenta v okviru skupne zunanje in varnostne politike

1.   Kadar je Parlament zaprošen za mnenje v skladu s členom 21 Pogodbe EU, se zadeva posreduje pristojnemu odboru, ki lahko v skladu s členom 90 tega poslovnika izda priporočila.

2.   Zadevni odbori skušajo zagotoviti, da jih visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko, Svet in Komisija redno in pravočasno obveščajo o razvoju in izvrševanju skupne zunanje in varnostne politike Unije, o predvidenih stroških, kadar je v okviru navedene politike sprejet z izdatki povezan sklep, ter o vseh drugih finančnih vprašanjih v zvezi z izvrševanjem ukrepov v okviru navedene politike. Izjemoma lahko odbor na zahtevo Komisije, Sveta ali visokega predstavnika sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

3.   O posvetovalnem dokumentu, ki ga pripravi Svet v zvezi z glavnimi vidiki in temeljnimi usmeritvami skupne zunanje in varnostne politike, vključno s finančnimi posledicami za proračun Unije, poteka vsakoletna razprava. Uporabljajo se določbe člena 103.

(Glej tudi razlago člena 114).

4.   Svet in/ali visoki predstavnik in Komisija so povabljeni na vsako plenarno razpravo, ki zadeva zunanjo, varnostno ali obrambno politiko.

Člen 90

Priporočila v okviru skupne zunanje in varnostne politike

1.   Odbor, pristojen za skupno zunanjo in varnostno politiko, lahko na svojih področjih pristojnosti po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov ali na predlog v smislu člena 114 pripravi priporočila Svetu.

2.   V nujnih primerih lahko dovoljenje iz odstavka 1 podeli predsednik, ki prav tako lahko dovoli nujno sejo zadevnega odbora.

3.   Med postopkom sprejemanja teh priporočil, ki so v obliki pisnega besedila dana na glasovanje, se člen 138 ne uporablja, dopustni pa so ustni predlogi sprememb.

Neuporaba člena 138 je možna le znotraj odbora in v nujnih primerih. Na sejah odbora, ki niso opredeljene kot nujne, in na plenarni seji se od določb člena 138 ne sme odstopati.

Določba, po kateri so dopustni ustni predlogi sprememb, pomeni, da člani ne smejo nasprotovati glasovanju v odboru o ustnih predlogih sprememb.

4.   Tako pripravljena priporočila se uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja. V nujnih primerih, o katerih odloča predsednik, se lahko priporočila uvrstijo na dnevni red tekočega delnega zasedanja. Šteje se, da so priporočila sprejeta, razen če temu pisno nasprotuje najmanj sedemintrideset poslancev pred začetkom delnega zasedanja; v tem primeru se priporočila odbora uvrstijo na dnevni red istega delnega zasedanja za razpravo in glasovanje. Politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko vloži predloge sprememb.

Člen 91

Kršitev človekovih pravic

Na vsakem delnem zasedanju lahko pristojni odbori, ne da bi za to potrebovali dovoljenje, vložijo vsak po en predlog resolucije v skladu s postopkom iz člena 90(4) v zvezi s primeri kršitev človekovih pravic.

POGLAVJE 14

POLICIJSKO IN PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH

Člen 92

Obveščanje Parlamenta na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

1.   Pristojni odbor skrbi za to, da je Parlament v celoti in redno obveščen o dejavnostih na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo, kadar Svet v skladu s členom 34(2)(a) Pogodbe EU sprejema skupna stališča, s katerimi opredeli pristop Unije do posamezne zadeve.

2.   Odbor lahko izjemoma na zahtevo Komisije ali Sveta sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

3.   Razprava iz člena 39(3) Pogodbe EU poteka v skladu z določbami člena 103(2), (3) in (4) tega poslovnika.

Člen 93

Posvetovanje s Parlamentom na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

Posvetovanje s Parlamentom na podlagi člena 34(2)(b), (c) in (d) Pogodbe EU urejajo členi 34 do 37, 40, 41 in 51 tega poslovnika.

Kadar je to primerno, se obravnava predloga uvrsti najpozneje na dnevni red zadnje seje pred potekom roka, določenega v skladu s členom 39(1) Pogodbe EU.

Kadar je Parlament zaprošen za mnenje o osnutku sklepa Sveta o imenovanju direktorja in članov upravnega odbora Europola, se smiselno uporablja člen 101 tega poslovnika.

Člen 94

Priporočila na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

1.   Odbor, pristojen za vprašanja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, lahko na področju, zajetem v naslovu VI Pogodbe EU, po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov ali na predlog v skladu s členom 114 tega poslovnika pripravi priporočila Svetu.

2.   V nujnih primerih lahko dovoljenje iz odstavka 1 podeli predsednik, ki prav tako lahko dovoli nujno sejo tega odbora.

3.   Tako pripravljena priporočila se uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja. Smiselno se uporablja člen 90 (4).

(Glej tudi razlago člena 114).

POGLAVJE 15

KRŠITEV TEMELJNIH NAČEL S STRANI DRŽAVE ČLANICE

Člen 95

Ugotovitev kršitve

1.   Parlament lahko na podlagi posebnega poročila pristojnega odbora v skladu s členom 45:

| (a) | glasuje o obrazloženem predlogu poziva Svetu, naj ukrepa v skladu s členom 7(1) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(a)

glasuje o obrazloženem predlogu poziva Svetu, naj ukrepa v skladu s členom 7(1) Pogodbe EU;

| (b) | glasuje o predlogu poziva Komisiji ali državam članicam, da vložijo predlog v skladu s členom 7(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(b)

glasuje o predlogu poziva Komisiji ali državam članicam, da vložijo predlog v skladu s členom 7(2) Pogodbe EU;

| (c) | glasuje o predlogu poziva Svetu, da ukrepa v skladu s členom 7(3) ali, naknadno, členom 7(4) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(c)

glasuje o predlogu poziva Svetu, da ukrepa v skladu s členom 7(3) ali, naknadno, členom 7(4) Pogodbe EU;

2.   Parlament se obvesti o vsaki zahtevi Sveta za privolitev k predlogu v skladu s členom 7(1) in (2) Pogodbe EU skupaj s predloženimi pripombami zadevne države članice. Razen v nujnih in upravičenih primerih Parlament sprejme sklep na predlog pristojnega odbora.

3.   Za sklepe iz odstavkov 1 in 2 je potrebna dvotretjinska večina oddanih glasov, ki predstavljajo večino poslancev.

4.   Kadar je Parlament pozvan, da poda privolitev v skladu z odstavkom 2, lahko pristojni odbor vloži spremljajoči predlog resolucije. V tem predlogu resolucije so navedena stališča Parlamenta o resni kršitvi s strani države članice, ustreznih sankcijah in spreminjanju ali odpravi teh sankcij.

5.   Pristojni odbor zagotavlja, da je Parlament v celoti obveščen in po potrebi zaprošen za mnenje o vseh nadaljnjih ukrepih, sprejetih zaradi njegove privolitve v skladu z odstavkom 3. Svet je zaprošen, da pojasni morebitni razvoj dogodkov. Na predlog pristojnega odbora, pripravljen po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov, lahko Parlament sprejme priporočila Svetu.

NASLOV III

JAVNOST IN PREGLEDNOST

Člen 96

Preglednost dejavnosti Parlamenta

1.   Parlament zagotavlja čim večjo preglednost svojega dela v skladu z določbami členov 1, 3(2), 28(1) in 41(1) Pogodbe EU, člena 255 Pogodbe ES in člena 42 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

2.   Razprave Parlamenta so javne.

3.   Seje odborov so praviloma odprte za javnost. Odbori pa lahko najpozneje ob sprejetju dnevnega reda seje sklenejo, da dnevni red te seje razdelijo na točke, ki so javne, in točke, ki niso javne. Kadar seja poteka brez navzočnosti javnosti, lahko odbor, ob upoštevanju člena 4(1) do (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, kljub temu omogoči dostop javnosti do dokumentov in zapisnika seje.

4.   Pristojni odbor vedno obravnava zahteve glede postopkov v zvezi z imuniteto v skladu s členom 7 brez navzočnosti javnosti.

Člen 97

Dostop javnosti do dokumentov

1.   Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico dostopa do dokumentov Parlamenta v skladu s členom 255 Pogodbe ES, ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, in v skladu s posebnimi določbami tega poslovnika.

Dostop do dokumentov Parlamenta se, če je le mogoče, na enak način odobri drugim fizičnim in pravnim osebam.

V obvestilo se Uredba (ES) št. 1049/2001 objavi skupaj s tem poslovnikom.

2.   Za namene dostopa do dokumentov izraz „dokumenti Parlamenta“ pomeni vsako vsebino v smislu člena 3(a) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki so jo sestavili ali prejeli funkcionarji Parlamenta v smislu naslova I, poglavja 2, vodstvo Parlamenta, odbori ali medparlamentarne delegacije ali sekretariat Parlamenta.

Dokumenti, ki jih sestavijo posamezni poslanci ali politične skupine, so dokumenti Parlamenta za namene dostopa do dokumentov, če so vloženi v skladu s tem poslovnikom.

Predsedstvo določi pravila, s katerimi zagotovi, da so vsi dokumenti Parlamenta zabeleženi.

3.   Parlament vzpostavi svoj register dokumentov. Zakonodajni in drugi dokumenti, navedeni v prilogi tega poslovnika (12), so v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 dostopni neposredno preko registra. Kadar je mogoče, se v register vključijo napotila na druge dokumente Parlamenta.

Kategorije neposredno dostopnih dokumentov se navedejo v seznamu, ki ga sprejme Parlament in se priloži temu poslovniku (13). Ta seznam ne omejuje pravice dostopa do dokumentov, ki ne sodijo v navedene kategorije.

Dokumenti Parlamenta, ki niso neposredno dostopni preko registra, so na voljo na pisno prošnjo.

Predsedstvo lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 sprejme pravila za ureditev dostopa, ki se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Predsedstvo določi telesa, pristojna za obravnavanje začetnih prošenj (člen 7 Uredbe (ES) št. 1049/2001), ter odloči o potrdilnih prošnjah (člen 8 uredbe) in prošnjah za dokumente občutljive narave (člen 9 uredbe).

5.   Konferenca predsednikov imenuje predstavnike Parlamenta v medinstitucionalnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001.

6.   Eden od podpredsednikov je pristojen za nadzorovanje obravnavanja prošenj za dostop do dokumentov.

7.   Pristojni parlamentarni odbor pripravi na podlagi informacij, ki jih dobi od predsedstva in drugih virov, letno poročilo iz člena 17 Uredbe (ES) št. 1049/2001 in ga predloži na plenarnem zasedanju.

Pristojni odbor tudi preuči in oceni poročila, ki jih sprejmejo druge institucije in agencije v skladu s členom 17 uredbe.

NASLOV IV

ODNOSI Z DRUGIMI INSTITUCIJAMI IN ORGANI

POGLAVJE 1

IMENOVANJA

Člen 98

Izvolitev predsednika Komisije

1.   Ko Svet doseže dogovor glede kandidature za predsednika Komisije, predsednik kandidata pozove, naj poda izjavo in Parlamentu predstavi svoje politične smernice. Izjavi sledi razprava.

Svet je vabljen k sodelovanju v razpravi.

2.   Parlament kandidaturo potrdi ali zavrne z večino oddanih glasov.

Glasuje se tajno.

3.   Če je kandidat izvoljen, predsednik o tem obvesti Svet ter njega in novoizvoljenega predsednika Komisije pozove, naj soglasno predlagata kandidate za različna mesta komisarjev.

4.   Če Parlament kandidature ne potrdi, predsednik pozove Svet, naj predlaga novega kandidata.

Člen 99

Izvolitev Komisije

1.   Po posvetovanju z novoizvoljenim predsednikom Komisije predsednik pozove kandidate, ki sta jih novoizvoljeni predsednik Komisije in Svet predlagala za različna mesta komisarjev, naj se glede na svoja predvidena področja pristojnosti predstavijo ustreznim odborom. Predstavitve so javne.

2.   Odbor kandidata povabi, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja.

3.   Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi kolegij komisarjev in njihov program na seji Parlamenta, na katero je vabljen Svet v celoti. Izjavi sledi razprava.

4.   Ob zaključku razprave lahko vsaka politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev vloži predlog resolucije. Uporablja se člen 103(3), (4) in (5).

Po glasovanju o predlogu resolucije Parlament Komisijo izvoli ali zavrne z večino oddanih glasov.

Glasuje se s poimenskim glasovanjem.

Parlament lahko glasovanje preloži na naslednjo sejo.

5.   Predsednik obvesti Svet o izvolitvi ali zavrnitvi Komisije.

6.   V primeru sprememb razdelitve delovnih področij in odgovornosti med trajanjem mandata Komisije so zadevni komisarji povabljeni, da se predstavijo odborom, ki so pristojni za njihova področja.

Člen 100

Nezaupnica Komisiji

1.   Desetina poslancev Parlamenta lahko pri predsedniku vloži predlog nezaupnice Komisiji.

2.   Predlog se imenuje „predlog nezaupnice“ in je obrazložen. Posreduje se Komisiji.

3.   Nemudoma po prejemu predsednik obvesti poslance, da je bil vložen predlog nezaupnice.

4.   O nezaupnici se ne razpravlja pred potekom vsaj štiriindvajsetih ur, odkar so bili poslanci obveščeni, da je bil prejet predlog nezaupnice.

5.   O predlogu se glasuje s poimenskim glasovanjem, vendar se glasovanje ne začne pred potekom vsaj oseminštiridesetih ur od začetka razprave.

6.   Razprava in glasovanje potekata najpozneje na delnem zasedanju, ki sledi vložitvi predloga.

7.   Predlog nezaupnice je sprejet, če je dobil dvotretjinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo večino poslancev Parlamenta. Izid glasovanja se sporoči predsedujočemu Sveta in predsedniku Komisije.

Člen 101

Imenovanje članov Računskega sodišča

1.   Kandidati za člane Računskega sodišča so povabljeni, da podajo izjavo pred pristojnim odborom in odgovarjajo na vprašanja članov. Odbor glasuje tajno o vsaki kandidaturi posebej.

2.   Pristojni odbor Parlamentu posreduje priporočilo, ali naj kandidaturo potrdi ali ne, v obliki poročila z ločenimi predlogi sklepov za vsako kandidaturo.

3.   Na plenarnem zasedanju se glasuje v roku dveh mesecev od prejema kandidature, razen če Parlament na zahtevo pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev odloči drugače. Parlament glasuje tajno o vsaki kandidaturi posebej in odloči z večino oddanih glasov.

4.   Če je mnenje Parlamenta o posamezni kandidaturi negativno, predsednik pozove Svet, naj kandidaturo umakne in Parlamentu predloži novo.

Člen 102

Imenovanje članov izvršilnega odbora Evropske centralne banke

1.   Kandidat za predsednika Evropske centralne banke je povabljen, da poda izjavo pred pristojnim odborom in odgovarja na vprašanja članov.

2.   Pristojni odbor Parlamentu posreduje priporočilo, ali naj kandidaturo potrdi ali ne.

3.   Glasuje se v roku dveh mesecev od prejema kandidature, razen če Parlament na zahtevo pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev odloči drugače.

4.   Če je mnenje Parlamenta negativno, predsednik pozove Svet, naj kandidaturo umakne in Parlamentu predloži novo.

5.   Enak postopek se uporablja za kandidature za podpredsednika in druge člane izvršilnega odbora Evropske centralne banke.

POGLAVJE 2

IZJAVE

Člen 103

Izjave Komisije, Sveta in Evropskega sveta

1.   Člani Komisije, Sveta in Evropskega sveta lahko kadar koli prosijo predsednika za dovoljenje, da podajo izjavo. Predsednik odloči, kdaj lahko podajo izjavo ter ali ji bo sledila poglobljena razprava ali le trideset minutni rok za kratka in jedrnata vprašanja poslancev.

2.   Ko na svoj dnevni red uvrsti izjavo z razpravo, Parlament odloči, ali bo razpravo zaključil z resolucijo. Tega ne bo storil, kadar je za to ali za naslednje delno zasedanje predvidena obravnava poročila o isti zadevi, razen če predsednik izjemoma predlaga drugače. Če Parlament odloči, da bo razpravo zaključil z resolucijo, lahko predlog resolucije vloži odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev.

3.   O predlogih resolucij se glasuje isti dan. O izjemah odloča predsednik. Dopustne so obrazložitve glasovanja.

4.   Skupni predlog resolucije nadomesti predloge resolucij, ki so jih predhodno vložili njegovi podpisniki, ne pa tudi tistih, ki so jih vložili drugi odbori, politične skupine ali poslanci.

5.   Po sprejetju resolucije se o nadaljnjih predlogih ne sme glasovati, razen če predsednik izjemoma odloči drugače.

Člen 104

Pojasnila sklepov Komisije

Po posvetovanju s konferenco predsednikov lahko predsednik povabi predsednika Komisije, komisarja, pristojnega za odnose z Evropskim parlamentom, ali po dogovoru drugega komisarja, da Parlamentu po vsaki seji Komisije poda izjavo in pojasni glavne sprejete sklepe. Izjavi sledi najmanj trideset minutna razprava, v kateri lahko poslanci postavljajo kratka in jedrnata vprašanja.

Člen 105

Izjave Računskega sodišča

1.   V okviru postopka podelitve razrešnice ali dejavnosti Parlamenta na področju nadzora proračuna je lahko predsednik Računskega sodišča povabljen, da prevzame besedo in predstavi pripombe iz letnega poročila, posebnih poročil ali mnenj sodišča ali razloži delovni program sodišča.

2.   Parlament lahko odloči, da bo v zvezi z vprašanji, ki se pojavljajo v teh izjavah, potekala ločena razprava, ki se je bosta udeležila Komisija in Svet, predvsem kadar gre za nepravilnosti pri finančnem vodenju.

Člen 106

Izjave Evropske centralne banke

1.   Predsednik Evropske centralne banke predstavi Parlamentu letno poročilo banke o delu Evropskega sistema centralnih bank in denarni politiki v preteklem in tekočem letu.

2.   Predstavitvi sledi splošna razprava.

3.   Predsednik Evropske centralne banke je vsaj štirikrat letno povabljen na sejo pristojnega odbora, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja.

4.   Predsednik, podpredsednik in drugi člani izvršilnega odbora Evropske centralne banke so na svojo zahtevo ali na zahtevo Parlamenta povabljeni tudi na druge seje.

5.   Dobesedni zapisi sej iz odstavkov 3 in 4 se pripravijo v uradnih jezikih.

Člen 107

Priporočilo o načelnih smernicah ekonomskih politik

1.   Priporočilo Komisije o načelnih smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti se posreduje pristojnemu odboru, ki Parlamentu predloži poročilo.

2.   Svet je pozvan, da Parlament seznani z vsebino svojega priporočila in s stališčem Evropskega sveta.

POGLAVJE 3

VPRAŠANJA SVETU, KOMISIJI IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Člen 108

Vprašanja za ustni odgovor z razpravo

1.   Odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko Svetu ali Komisiji postavi vprašanja z zahtevo, da se jih uvrsti na dnevni red Parlamenta.

Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih nemudoma posreduje konferenci predsednikov.

Konferenca predsednikov odloči, če in po kakšnem vrstnem redu bodo vprašanja uvrščena na dnevni red. Vprašanja, ki se ne uvrstijo na dnevni red Parlamenta v treh mesecih od predložitve, se štejejo za brezpredmetna.

2.   Vprašanja Komisiji morajo biti tej instituciji posredovana vsaj teden dni pred sejo, na dnevnem redu katere se bodo pojavila, vprašanja Svetu pa vsaj tri tedne pred tem dnem.

3.   Kadar se vprašanja nanašajo na zadeve iz členov 17 in 34 Pogodbe EU, rok iz odstavka 2 tega člena ne velja. Svet mora odgovoriti dovolj hitro, tako da bo Parlament ustrezno obveščen.

4.   Eden od spraševalcev ima na voljo pet minut za predstavitev vprašanja. Odgovarja mu eden izmed članov institucije.

Spraševalec ima pravico izkoristiti celotni čas, ki mu je na voljo za vprašanja.

5.   Smiselno se uporablja člen 103(2) do (5).

Člen 109

Čas za vprašanja

1.   Parlament na predlog konference predsednikov določi Svetu in Komisiji na vsakem delnem zasedanju čas za vprašanja. Posebni čas se lahko nameni za vprašanja predsedniku in posameznim članom Komisije.

2.   Poslanec lahko Svetu in Komisiji postavi le eno vprašanje na posameznem delnem zasedanju.

3.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki odloči o njihovi sprejemljivosti in vrstnem redu njihovega obravnavanja. Odločitev mora biti nemudoma sporočena spraševalcu.

4.   Podrobni postopek urejajo smernice (14).

Člen 110

Vprašanja za pisni odgovor

1.   Vsak poslanec lahko Svetu ali Komisiji postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci.

2.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje zadevni instituciji.

3.   Če na vprašanje ni mogoče odgovoriti v predvidenem času, se na zahtevo spraševalca uvrsti na dnevni red naslednje seje pristojnega odbora. Smiselno se uporablja člen 109.

4.   Na vprašanja, ki zahtevajo takojšen odgovor, ne pa tudi podrobne raziskave (prednostna vprašanja), se odgovori v treh tednih od dneva, ko so bila posredovana zadevni instituciji. Vsak poslanec lahko vloži eno samo prednostno vprašanje na mesec.

Na druga vprašanja (neprednostna vprašanja) se odgovori v šestih tednih od dneva, ko so bila poslana zadevni instituciji.

Poslanci morajo navesti, katere vrste vprašanje vlagajo. Končno odločitev sprejme predsednik.

5.   Vprašanja in odgovori se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 111

Vprašanja Evropski centralni banki za pisni odgovor

1.   Vsak poslanec lahko Evropski centralni banki postavi vprašanje za pisni odgovor.

2.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku pristojnega odbora, ki jih posreduje Evropski centralni banki.

3.   Vprašanja se skupaj z odgovori objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Če na vprašanje ni bilo odgovorjeno v predpisanem roku, se vprašanje na zahtevo spraševalca vključi na dnevni red naslednje seje pristojnega odbora s predsednikom Evropske centralne banke.

POGLAVJE 4

POROČILA DRUGIH INSTITUCIJ

Člen 112

Letna poročila in ostala poročila drugih institucij

1.   Letna poročila in ostala poročila drugih institucij, glede katerih Pogodbe predvidevajo posvetovanje z Evropskim parlamentom ali glede katerih se po drugih predpisih zahteva mnenje Evropskega parlamenta, se obravnavajo v obliki poročila, predloženega na plenarnem zasedanju.

2.   Letna poročila in ostala poročila drugih institucij, ki niso zajeta v odstavku 1, se posredujejo pristojnemu odboru, ki lahko predlaga pripravo poročila v skladu s členom 45.

POGLAVJE 5

RESOLUCIJE IN PRIPOROČILA

Člen 113

Predlogi resolucij

1.   Vsak poslanec lahko vloži predlog resolucije v zvezi z zadevo v okviru dejavnosti Evropske unije.

Predlog lahko vsebuje največ 200 besed.

2.   Pristojni odbor odloči, po katerem postopku bo predlog obravnavan.

Predlog resolucije lahko združi z drugimi predlogi resolucij ali poročili.

Sprejme lahko mnenje, ki je lahko v obliki pisma.

Lahko se odloči, da sestavi poročilo v skladu s členom 45.

3.   Predlagatelji resolucije se seznanijo s sklepi odbora in konference predsednikov.

4.   Poročilo vsebuje besedilo predloga resolucije.

5.   Mnenje v obliki pisma, naslovljenega na druge institucije Evropske unije, pošlje predsednik.

6.   Predlagatelj oziroma predlagatelji resolucije, predložene v skladu s členom 103(2), 108(5) ali 115(2), lahko predlog pred končnim glasovanjem umaknejo.

7.   Predlagatelj oziroma predlagatelji ali prvi podpisnik lahko predlog resolucije, predložen na podlagi odstavka 1, umakne, dokler pristojni odbor ne sklene, da bo v skladu z odstavkom 2 o njem pripravil poročilo.

Po prevzemu predloga s strani odbora ga ima pred začetkom končnega glasovanja pravico umakniti le odbor sam.

8.   Skupina, odbor ali toliko poslancev, kolikor jih ima pravico predlog vložiti, lahko umaknjeni predlog resolucije prevzame in nemudoma ponovno vloži.

Odbori morajo zagotoviti, da se predlogi resolucij, ki so vloženi v skladu s tem členom in ustrezajo predpisanim zahtevam, nadalje obravnavajo in so ustrezno navedeni v dokumentih, ki iz tega izhajajo.

Člen 114

Priporočila Svetu

1.   Politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko vloži predlog priporočila Svetu v zvezi z zadevami, ki spadajo pod naslova V in VI Pogodbe EU, ali v primeru, da Parlament ni bil zaprošen za mnenje v zvezi z mednarodnim sporazumom v okviru člena 83 ali 84 tega poslovnika.

2.   Taki predlogi se pošljejo v obravnavo pristojnemu odboru.

Po potrebi odbor v skladu s postopki, določenimi v tem poslovniku, zadevo posreduje Parlamentu.

3.   V svojem poročilu pristojni odbor Parlamentu predloži predlog priporočila Svetu, skupaj s kratko obrazložitvijo in, kjer je potrebno, z mnenji odborov, s katerimi se je posvetoval.

Za uporabo tega odstavka ni potrebno predhodno dovoljenje konference predsednikov.

4.   Uporabljajo se določbe členov 90 in 94.

Člen 115

Razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države

1.   Odbor, medparlamentarna delegacija, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko v pisni obliki od predsednika zahteva razpravo o nujnem primeru kršitve človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (člen 130(3)).

2.   Konferenca predsednikov sestavi na podlagi zahtev iz odstavka 1 in v skladu z določbami Priloge III seznam zadev, ki bodo vključene v končni osnutek dnevnega reda naslednje razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države. Na dnevnem redu so lahko največ tri zadeve, vključno s podpoglavji.

Parlament lahko v skladu z določbami člena 132 opusti zadevo, o kateri bi bilo treba razpravljati, in jo v razpravi nadomesti z nenačrtovano zadevo. Predlogi resolucij v zvezi z izbranimi zadevami se vlagajo do večera tistega dne, ko je sprejet dnevni red. Natančni rok za vlaganje predlogov takšnih resolucij določi predsednik.

3.   Skupni čas za govor političnih skupin in samostojnih poslancev se razdeli v skladu s postopkom iz člena 142(2) in (3) v okviru časa za razprave, ki na posameznem delnem zasedanju ne sme presegati 60 minut.

Čas, ki ostane po upoštevanju časa za predstavitev in glasovanje o predlogih resolucij ter morebitnega časa za govor Komisije ali Sveta, se razdeli med politične skupine in samostojne poslance.

4.   Na koncu razprave se nemudoma glasuje. Člen 163 se ne uporablja.

Glasovanja v skladu s tem členom se lahko opravijo skupaj v okviru pristojnosti predsednika in konference predsednikov.

5.   Če je za isto zadevo vloženih dva ali več predlogov resolucij, se uporablja postopek iz člena 103(4).

6.   Predsednik in predsedniki političnih skupin lahko sklenejo, da se o predlogu resolucije glasuje brez razprave. Za tak sklep je potrebno soglasje vseh predsednikov političnih skupin.

Določbe členov 167, 168 in 170 se za predloge resolucij, ki so uvrščeni na dnevni red za razpravo o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, ne uporabljajo.

Predlogi resolucij se za razpravo o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države vlagajo šele po sprejetju seznama zadev. Predlogi resolucij, ki jih ni mogoče obravnavati v času, namenjenemu razpravi, se štejejo za brezpredmetne. Enako velja za predloge resolucij, za katere se po zahtevi v skladu s členom 149(3) ugotovi, da seja ni sklepčna. Seveda pa imajo poslanci pravico, da take predloge ponovno vložijo za obravnavo v odboru v skladu s členom 113 ali za razpravo o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države na naslednjem delnem zasedanju.

Zadeva se ne more uvrstiti na dnevni red razprave o kršitvah človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, če je že uvrščena na dnevni red istega delnega zasedanja.

V tem poslovniku ni določb, ki bi dopuščale skupno razpravo o predlogu resolucije, vloženem v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2, in poročilu odbora o istem vprašanju.

***

Kadar je v skladu s členom 149(3) vložena zahteva, da se ugotovi sklepčnost, ta zahteva velja le za predlog resolucije, o katerem se bo glasovalo, ne pa za predloge, ki sledijo.

Člen 116

Pisne izjave

1.   Do pet poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir dejavnosti Evropske unije. Pisne izjave se natisnejo v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta register je javen in se hrani pred vhodom v sejno dvorano med potekom delnih zasedanj, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev.

2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru.

3.   Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament in objavi imena podpisnikov v zapisniku.

4.   Taka izjava se ob koncu delnega zasedanja skupaj z imeni podpisnikov posreduje v njej navedenim institucijam. Vključi se v zapisnik seje, na kateri je bila razglašena. Z objavo v zapisniku je postopek končan.

5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno.

Člen 117

Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom

1.   Vsak odbor lahko v zvezi z zadevami splošne narave ali posebnimi točkami zahteva posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom.

Odbor določi rok, v katerem mora Evropski ekonomsko-socialni odbor podati svoje mnenje.

2.   Parlament sprejme brez razprave zahtevo po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom.

Člen 118

Posvetovanje z Odborom regij

1.   Vsak odbor lahko v zvezi z zadevami splošne narave ali posebnimi točkami zahteva posvetovanje z Odborom regij.

Odbor določi rok, do katerega mora Odbor regij podati svoje mnenje.

2.   Parlament sprejme zahtevo po posvetovanju z Odborom regij brez razprave.

Člen 119

Zaprosila, naslovljena na evropske agencije

1.   Kadar ima Evropski Parlament pravico podati zaprosilo evropski agenciji, lahko takšno zaprosilo poda pisno kateri koli poslanec predsedniku Parlamenta. Zaprosila se morajo nanašati na področje pristojnosti zadevne agencije in obsegati informacije, ki pojasnjujejo zadevo in zanimanje Skupnosti.

2.   Predsednik po posvetovanju s pristojnim odborom posreduje zaprosilo agenciji ali sprejme druge ustrezne ukrepe. Poslanec, ki je podal zaprosilo, se nemudoma obvesti. Vsako zaprosilo, ki ga predsednik posreduje agenciji, določa rok za odgovor.

3.   Če agencija meni, da ne more odgovoriti na zaprosilo v obliki, kot je bilo predloženo, ali če želi spremembo oblike, obvesti o tem nemudoma predsednika, ki podvzame vse ustrezne ukrepe, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom.

POGLAVJE 6

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

Člen 120

Medinstitucionalni sporazumi

1.   Parlament lahko v okviru izvajanja Pogodb oziroma za izboljšanje ali pojasnitev postopkov sklene sporazume z drugimi institucijami.

Sporazumi lahko imajo obliko skupnih izjav, izmenjave pisem, pravil ravnanja ali drugih ustreznih instrumentov. Podpiše jih predsednik po pregledu s strani odbora, pristojnega za ustavne zadeve, in po odobritvi Parlamenta. V obvestilo so lahko priloženi temu poslovniku.

2.   Kadar taki sporazumi pomenijo spremembo obstoječih postopkovnih pravic ali obveznosti ali določajo nove postopkovne pravice ali obveznosti za poslance ali telesa Parlamenta ali kadar kako drugače pomenijo spremembo ali razlago poslovnika, se pred podpisom sporazuma zadeva posreduje odboru, pristojnemu za pregled v skladu s členom 201(2) do (6).

POGLAVJE 7

PREDLOŽITEV ZADEV SODIŠČU EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 121

Postopek pred Sodiščem Evropskih skupnosti

1.   Parlament v rokih, navedenih v Pogodbah ter v Statutu Sodišča Evropskih skupnosti za tožbe institucij Unije in fizičnih ali pravnih oseb, preveri zakonodajo Skupnosti in izvedbene določbe, da bi zagotovil, da so bile Pogodbe, zlasti v kolikor gre za njegove pravice, v celoti spoštovane.

2.   Pristojni odbor, po potrebi ustno, poroča Parlamentu, kadar sumi, da je prišlo do kršitve zakonodaje Skupnosti.

3.   Predsednik vloži tožbo v imenu Parlamenta v skladu s priporočilom pristojnega odbora.

Na začetku naslednjega delnega zasedanja lahko na plenarnem zasedanju predloži v odločitev sklep o nadaljevanju tožbe. Če se na plenarnem zasedanju sprejme odločitev proti tožbi z večino oddanih glasov, jo predsednik umakne.

Če predsednik vloži tožbo v nasprotju s priporočilom pristojnega odbora, na naslednjem delnem zasedanju Parlamentu predloži sklep o nadaljevanju tožbe.

Člen 122

Posledice opustitve ukrepanja Sveta po potrditvi njegovega skupnega stališča v postopku sodelovanja

Če v roku treh ali po dogovoru s Svetom štirih mesecev po posredovanju skupnega stališča v skladu s členom 252 Pogodbe ES Parlament stališča niti ne zavrne niti spremeni in Svet ne sprejme predlagane zakonodaje v skladu s skupnim stališčem, lahko predsednik v imenu Parlamenta in po posvetovanju z odborom, pristojnim za pravne zadeve, proti Svetu vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 232 Pogodbe ES.

NASLOV V

ODNOSI Z NACIONALNIMI PARLAMENTI

Člen 123

Izmenjava informacij, stiki in vzajemne ugodnosti

1.   Parlament nacionalne parlamente držav članic redno obvešča o svojem delu.

2.   Konferenca predsednikov lahko predsednika pooblasti, da se dogovori o ugodnostih za nacionalne parlamente držav članic na podlagi vzajemnosti in predlaga druge ukrepe za olajšanje stikov z nacionalnimi parlamenti.

Člen 124

Konferenca odborov za evropske zadeve (COSAC)

1.   Konferenca predsednikov na predlog predsednika imenuje člane parlamentarne delegacije pri COSAC in ji lahko dodeli mandat. Delegacijo vodi eden od podpredsednikov, pristojnih za odnose z nacionalnimi parlamenti.

2.   Drugi člani delegacije so izbrani na podlagi zadev, ki bodo obravnavane na srečanju COSAC, upoštevajoč splošno politično ravnotežje v Parlamentu. Po vsakem srečanju delegacija predloži poročilo.

Člen 125

Konferenca parlamentov

Konferenca predsednikov imenuje člane parlamentarne delegacije pri kateri koli konvenciji, konferenci ali podobnem telesu, ki vključuje predstavnike parlamentov, in ji dodeli mandat, skladen z vsemi ustreznimi resolucijami Parlamenta. Delegacija izvoli svojega predsednika in po potrebi enega ali več podpredsednikov.

NASLOV VI

ZASEDANJA

POGLAVJE 1

ZASEDANJA PARLAMENTA

Člen 126

Mandatna doba, zasedanja, delna zasedanja, seje

1.   Mandatna doba Parlamenta je sočasna z mandatno dobo poslancev, določeno v Aktu z dne 20. septembra 1976.

2.   Zasedanje je letno obdobje, določeno v Aktu in Pogodbah.

3.   Delno zasedanje je zasedanje Parlamenta, praviloma sklicano vsak mesec in razdeljeno na dnevne seje.

Seje Parlamenta, ki potekajo na isti dan, se štejejo za eno sejo.

Člen 127

Sklic Parlamenta

1.   Brez sklica Parlament zaseda vsako leto drugi torek v marcu in sam določi trajanje prekinitev zasedanja.

2.   Prav tako brez sklica Parlament zaseda prvi torek po preteku enega meseca od konca obdobja iz člena 10(1) Akta z dne 20. septembra 1976.

3.   Konferenca predsednikov lahko trajanje prekinitev, določeno v skladu z odstavkom 1, z obrazložitvijo spremeni vsaj dva tedna pred dnevom, ki ga je Parlament določil za nadaljevanje zasedanja; dan nadaljevanja pa se ne sme preložiti za več kot dva tedna.

4.   Izjemoma predsednik po posvetovanju s konferenco predsednikov skliče Parlament na zahtevo večine poslancev ali na zahtevo Komisije ali Sveta.

Izjemoma lahko predsednik po privolitvi konference predsednikov skliče Parlament v nujnih primerih.

Člen 128

Kraj zasedanj

1.   Seje Parlamenta in njegovih odborov potekajo v skladu z določbami Pogodb.

Za sprejetje predlogov za dodatna delna zasedanja v Bruslju in morebitnih sprememb je potrebna le večina oddanih glasov.

2.   Vsak odbor lahko zahteva, da ena ali več sej poteka drugje. Svojo zahtevo skupaj z obrazložitvijo pošlje predsedniku, ki jo predloži predsedstvu. Če je zadeva nujna, lahko predsednik odloči sam. Če predsedstvo ali predsednik zahtevo zavrne, je treba navesti razloge za zavrnitev.

Člen 129

Navzočnost poslancev na sejah

1.   Na vsaki seji je poslancem za podpis na voljo seznam navzočih.

2.   Imena navzočih poslancev, vpisana v seznam navzočih, se zabeležijo v zapisnik vsake seje.

POGLAVJE 2

RAZPORED DELA PARLAMENTA

Člen 130

Osnutek dnevnega reda

1.   Pred vsakim delnim zasedanjem konferenca predsednikov pripravi osnutek dnevnega reda na podlagi priporočil konference predsednikov odborov in ob upoštevanju dogovorjenega letnega zakonodajnega programa iz člena 33.

Komisija in Svet se lahko na povabilo predsednika udeležita razprav konference predsednikov o osnutku dnevnega reda.

2.   V osnutku dnevnega reda je lahko naveden čas glasovanja za določene točke v obravnavi.

3.   Osnutek dnevnega reda lahko predvideva eno ali dve obdobji, ki skupaj trajata največ 60 minut, za razpravo o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v skladu s členom 115.

4.   Končni osnutek dnevnega reda se razdeli poslancem vsaj tri ure pred začetkom delnega zasedanja.

Člen 131

Postopek na plenarnem zasedanju brez predlogov sprememb in razprave

1.   Vsak zakonodajni predlog (prva obravnava) in vsak nezakonodajni predlog resolucije, ki ga je odbor sprejel, tako da je proti njemu glasovala manj kot desetina članov, se uvrsti na osnutek dnevnega reda Parlamenta za glasovanje brez predlogov sprememb.

O točki se nato glasuje z enim samim glasovanjem, razen če pred oblikovanjem končnega osnutka dnevnega reda politične skupine ali posamezni poslanci, ki skupaj predstavljajo desetino vseh poslancev, pisno zahtevajo, da se dopustijo spremembe k točki; v tem primeru predsednik določi rok za vložitev predlogov sprememb.

2.   O točkah, uvrščenih na končni osnutek dnevnega reda za glasovanje brez predlogov sprememb, se tudi ne razpravlja, razen če Parlament pri sprejemanju svojega dnevnega reda na začetku delnega zasedanja na predlog konference predsednikov, zahtevo politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev sklene drugače.

3.   Konferenca predsednikov lahko pri oblikovanju končnega osnutka dnevnega reda delnega zasedanja predlaga, da se tudi druge točke obravnavajo brez predlogov sprememb ali razprave. Pri sprejemanju svojega dnevnega reda Parlament ne sme sprejeti nobenega takega predloga, če temu pisno nasprotuje politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev vsaj eno uro pred začetkom delnega zasedanja.

4.   Kadar se točka obravnava brez razprave, lahko poročevalec ali predsednik pristojnega odbora neposredno pred glasovanjem poda izjavo, ki traja največ dve minuti.

Člen 132

Sprejemanje in spreminjanje dnevnega reda

1.   Na začetku vsakega delnega zasedanja Parlament odloča o končnem osnutku dnevnega reda. Spremembe lahko predlaga odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev. Take predloge mora predsednik prejeti vsaj uro pred začetkom delnega zasedanja. Predsednik lahko da besedo predlagatelju, enemu zagovorniku in enemu nasprotniku, vsak od njih pa lahko govori največ eno minuto.

2.   Ko je dnevni red sprejet, ga ni več mogoče spremeniti, razen v primerih iz členov 134 in 167 do 171 ali na predlog predsednika.

Če je postopkovni predlog spremembe dnevnega reda zavrnjen, ga na istem delnem zasedanju ni mogoče ponovno vložiti.

3.   Pred zaključkom seje predsednik naznani dan, uro in dnevni red naslednje seje.

Člen 133

Izredna razprava

1.   Politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko zahteva, da se na dnevni red Parlamenta uvrsti izredna razprava o zadevi velikega pomena za politiko Evropske unije. Na vsakem delnem zasedanju je praviloma največ ena izredna razprava.

2.   Zahteva se predloži predsedniku v pisni obliki vsaj tri ure pred začetkom delnega zasedanja, na katerem naj bi potekala izredna razprava. O njej se glasuje na začetku delnega zasedanja ob sprejemanju dnevnega reda.

3.   Predsednik lahko po posvetovanju s predsedniki političnih skupin predlaga izredno razpravo zaradi dogodkov po sprejetju dnevnega reda delnega zasedanja. O vsakem takem predlogu se glasuje na začetku seje ali ob načrtovanem času glasovanja, o čemer so poslanci obveščeni vsaj eno uro vnaprej.

4.   Predsednik določi čas izvedbe izredne razprave. Skupno trajanje razprave ne sme preseči 60 minut. Čas za govor se političnim skupinam in samostojnim poslancem dodeli v skladu s členom 142(2) in (3).

5.   Razprava se zaključi brez sprejetja resolucije.

Člen 134

Nujni postopek

1.   Predsednik, odbor, politična skupina, najmanj sedemintrideset poslancev, Komisija ali Svet lahko od Parlamenta po opravljenem posvetu z njim v skladu s členom 40(1) zahtevajo, da razpravo o predlogu izvede po nujnem postopku. Zahteva mora biti predložena v pisni obliki in obrazložena.

2.   Takoj ko predsednik prejme zahtevo za nujni postopek, o tem obvesti Parlament. O zahtevi se glasuje na začetku naslednje seje po seji, na kateri je bila naznanjena, pod pogojem, da je bil predlog, na katerega se zahteva nanaša, razdeljen v uradnih jezikih. Kadar obstaja več zahtev za nujno razpravo v zvezi z istim vprašanjem, velja sprejetje ali zavrnitev zahteve za nujno razpravo za vse zahteve v zvezi z istim vprašanjem.

3.   Pred glasovanjem imajo besedo le predlagatelj zahteve, en zagovornik, en nasprotnik ter predsednik in/ali poročevalec pristojnega odbora, vsak od njih pa lahko govori največ tri minute.

4.   Vprašanja, o katerih se razpravlja po nujnem postopku, imajo prednost pred ostalimi točkami dnevnega reda. Predsednik določi čas izvedbe razprave in glasovanja.

5.   Nujna razprava lahko poteka brez poročila ali, izjemoma, na podlagi ustnega poročila pristojnega odbora.

Člen 135

Skupna razprava

Kadar koli se lahko sprejme odločitev, da se o podobnih ali dejansko povezanih točkah dnevnega reda razpravlja skupaj.

Člen 136

Roki

Razen v nujnih primerih iz členov 115 in 134 se o besedilu lahko razpravlja in glasuje le, če je bilo razdeljeno vsaj štiriindvajset ur vnaprej.

POGLAVJE 3

SPLOŠNA PRAVILA O POTEKU SEJ

Člen 137

Dostop do sejne dvorane

1.   Dostop do sejne dvorane je dovoljen le poslancem, članom Komisije ali Sveta, generalnemu sekretarju Parlamenta, članom osebja, ki morajo biti v dvorani navzoči zaradi narave svojega dela, in strokovnjakom ali uradnikom Evropske unije.

2.   Dostop na balkone je dovoljen le imetnikom dovolilnic, ki jih v ta namen izda predsednik ali generalni sekretar Parlamenta.

3.   Predstavniki javnosti, ki jim je dovoljen dostop na balkone, morajo ostati na svojih mestih in molčati. Pristojno osebje takoj odstrani vsakogar, ki izraža pritrjevanje ali neodobravanje.

Člen 138

Jeziki

1.   Vsi dokumenti Parlamenta se pripravijo v uradnih jezikih.

2.   Vsi poslanci imajo pravico v Parlamentu govoriti v uradnem jeziku po svoji izbiri. Govori v enem izmed uradnih jezikov se simultano prevajajo v ostale uradne jezike in v vsak drug jezik, za katerega predsedstvo meni, da je to potrebno.

3.   Na sejah odborov ali delegacij se zagotovi tolmačenje iz in v uradne jezike, ki jih uporabljajo in zahtevajo člani zadevnega odbora ali zadevne delegacije in njihovi namestniki.

4.   Na sejah odborov ali delegacij izven običajnih krajev dela se zagotovi simultano tolmačenje iz in v jezike članov, ki so potrdili svojo navzočnost na seji. Ta ureditev se lahko omili v izjemnih primerih s soglasjem članov zadevnega telesa. V primeru nesoglasja odloči predsedstvo.

Kadar se po razglasitvi izida glasovanja ugotovi, da obstaja neskladnost med jezikovnimi različicami besedila, predsednik na podlagi člena 164(5) odloči, ali je razglašeni izid veljaven. Če razglasi izid za veljaven, odloči, katera različica se šteje za sprejeto. Vendar pa se besedilo izvirne različice ne more na splošno šteti za uradno besedilo, saj se lahko zgodi, da se vsi drugi jeziki razlikujejo od izvirnega besedila.

Člen 139

Prehodna določba

1.   Pri uporabi člena 138 se glede uradnih jezikov držav članic, ki so pristopile Evropski uniji dne 1. maja 2004, od dneva pristopa do 31. decembra 2006 izjemoma upošteva dejansko število razpoložljivih tolmačev in prevajalcev.

2.   Generalni sekretar predloži predsedstvu izčrpno četrtletno poročilo o doseženem napredku pri uporabi člena 138 v celoti in posreduje vsem poslancem kopijo poročila.

3.   Na obrazloženo priporočilo predsedstva lahko Parlament kadar koli odloči o prenehanju veljavnosti tega člena ali v primeru poteka roka iz odstavka 1 o podaljšanju veljavnosti.

Člen 140

Razdelitev dokumentov

Dokumenti, ki so podlaga za parlamentarne razprave in odločitve, se natisnejo in razdelijo poslancem. Seznam teh dokumentov se objavi v zapisniku sej Parlamenta.

Brez poseganja v uporabo prvega odstavka imajo poslanci in politične skupine neposreden dostop do internega računalniškega sistema Evropskega parlamenta, kjer lahko vpogledajo v kateri koli pripravljalni dokument, ki ni zaupne narave (osnutek poročila, osnutek priporočila, osnutek mnenja, delovni dokument, predlogi sprememb, vloženi v odboru).

Člen 141

Dajanje besede in vsebina govorov

1.   Poslanec sme govoriti le, če mu predsednik da besedo. Poslanci govorijo s svojih mest in se obračajo na predsednika; predsednik jih lahko povabi, da pridejo h govorniškemu odru.

2.   Če se govornik oddalji od teme, ga predsednik opomni na red. Če je bil govornik med isto razpravo dvakrat opomnjen na red, mu lahko ob tretji priložnosti predsednik odvzame besedo o isti temi za preostanek razprave.

3.   Brez poseganja v svoja druga pooblastila za vzdrževanje reda lahko da predsednik iz zapisnikov sej izbrisati govore tistih poslancev, katerim ni dal besede ali ki govorijo dlje od dodeljenega jim časa.

4.   Govornika sme prekiniti le predsednik. Govornik pa lahko z dovoljenjem predsednika svoj govor prekine, da bi drugemu poslancu, Komisiji ali Svetu omogočil, da mu postavi vprašanje v zvezi z določeno točko njegovega govora.

Člen 142

Dodelitev časa za govor

1.   Konferenca predsednikov lahko Parlamentu predlaga, da se dodeli čas za govor za določeno razpravo. Parlament o tem odloča brez razprave.

2.   Čas za govor se dodeli v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | prvi del časa za govor se enakomerno porazdeli med vse politične skupine; |
| --- | --- |

(a)

prvi del časa za govor se enakomerno porazdeli med vse politične skupine;

| (b) | naslednji del se porazdeli med politične skupine sorazmerno s skupnim številom njihovih članov; |
| --- | --- |

(b)

naslednji del se porazdeli med politične skupine sorazmerno s skupnim številom njihovih članov;

| (c) | samostojnim poslancem se dodeli splošni čas za govor, ki temelji na delih, dodeljenih vsaki politični skupini v skladu s pododstavkoma (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

samostojnim poslancem se dodeli splošni čas za govor, ki temelji na delih, dodeljenih vsaki politični skupini v skladu s pododstavkoma (a) in (b).

3.   Kadar je za več točk dnevnega reda dodeljen skupni čas za govor, politične skupine predsednika obvestijo, kako bodo svoj čas porazdelile med posamezne točke. Predsednik skrbi, da se čas za govor spoštuje.

4.   Poslanec sme govoriti največ minuto o: zapisniku, postopkovnih predlogih, spremembah končnega osnutka dnevnega reda ali dnevnega reda.

5.   Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Vendar pa pri razpravi o predlogu Komisije predsednik najprej k besedi povabi Komisijo, da na kratko predstavi svoj predlog, pri razpravi o besedilu, ki ga je predlagal Svet, pa predsednik lahko kot prvega k besedi povabi Svet; v obeh primerih prvemu govorniku sledi poročevalec. Komisija in Svet lahko ponovno govorita, zlasti da odgovorita na izjave poslancev.

6.   Brez poseganja v člen 197 Pogodbe ES si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo in Svetom o ustrezni dodelitvi časa za njun govor.

7.   Poslanci, ki v razpravi niso govorili, lahko največ enkrat na delno zasedanje predložijo pisno izjavo, ki obsega največ 200 besed in se priloži dobesednemu zapisu seje.

Člen 143

Seznam govornikov

1.   Imena poslancev, ki prosijo za besedo, se vnesejo v seznam govornikov po vrstnem redu prejema njihovih prošenj.

2.   Predsednik daje poslancem besedo, pri tem pa kar se da skrbi, da poslanci, ki imajo različna politična prepričanja in uporabljajo različne jezike, govorijo izmenično.

3.   Na prošnjo se lahko da prednost poročevalcu pristojnega odbora in predsednikom političnih skupin, ki želijo govoriti v imenu svojih skupin, ali govornikom, ki jih nadomeščajo.

4.   Poslanec lahko o isti temi govori največ dvakrat, večkrat pa le z dovoljenjem predsednika.

Predsednik in poročevalec zadevnih odborov lahko na svojo prošnjo govorita tako dolgo, kot določi predsednik.

Člen 144

Enominutni govori

Med prvo sejo vsakega delnega zasedanja predsednik za največ trideset minut da besedo poslancem, ki želijo Parlament opozoriti na zadevo političnega pomena. Čas za govor traja največ minuto za vsakega poslanca. Predsednik lahko odobri dodatno tako obdobje pozneje na istem delnem zasedanju.

Člen 145

Osebne izjave

1.   Poslanec, ki zaprosi za besedo, da bi podal osebno izjavo, govori na koncu razprave o obravnavani točki dnevnega reda ali ob sprejemanju zapisnika seje, na katero se zaprosilo za besedo nanaša.

Poslanec ne sme govoriti o vsebinskih vprašanjih, ampak mora svojo izjavo omejiti na zavračanje pripomb, ki so bile izrečene med razpravo na njegov račun, ali mnenj, ki so mu jih pripisali, ali na popravljanje lastnih ugotovitev.

2.   Če Parlament ne odloči drugače, lahko osebna izjava traja največ tri minute.

Člen 146

Red v sejni dvorani

1.   Predsednik opomni vsakega poslanca, ki moti sejo, na red.

2.   Če se kršitev ponovi, predsednik ponovno opomni poslanca na red, kar pa se zabeleži v zapisnik.

3.   Ob nadaljnji kršitvi reda lahko predsednik da odstraniti kršitelja za preostanek seje iz sejne dvorane. Generalni sekretar skrbi, da se tak disciplinski ukrep izvede nemudoma s pomočjo pristojnega osebja in, če je potrebno, varnostne službe Parlamenta.

Člen 147

Izključitev poslancev

1.   V primerih hude kršitve reda ali motenja Parlamenta lahko predsednik takoj po izdaji uradnega obvestila ali najpozneje do naslednjega delnega zasedanja predlaga, da Parlament izreče grajo, ki vključuje takojšnjo odstranitev iz sejne dvorane in izključitev za dva do pet dni.

2.   Parlament odloča o omenjenem disciplinskem ukrepu takrat, ko to določi predsednik, bodisi na seji, med katero je do dogodkov prišlo, bodisi, v primeru motenja zunaj sejne dvorane, ko je predsednik o tem obveščen, vendar najpozneje na naslednjem delnem zasedanju. Zadevni poslanec ima pred glasovanjem pravico govoriti pred Parlamentom. Njegov čas za govor ne sme preseči pet minut.

3.   O predlaganem disciplinskem ukrepu se glasuje elektronsko brez razprave. Zahteve, vložene v skladu s členom 149(3) ali 160(1), niso dopustne.

Člen 148

Nemir v sejni dvorani

Če nemir v sejni dvorani ovira delo Parlamenta, predsednik sejo zaključi ali prekine za določen čas, da se ponovno vzpostavi red. Če njegovi pozivi niso uspešni, zapusti predsedniško mesto, s čimer je seja prekinjena. Sejo ponovno skliče predsednik.

POGLAVJE 4

SKLEPČNOST IN GLASOVANJE

Člen 149

Sklepčnost

1.   Parlament lahko razpravlja, usklajuje dnevni red in sprejema zapisnik ne glede na število navzočih poslancev.

2.   Parlament je sklepčen, kadar je v sejni dvorani navzoča tretjina poslancev.

3.   Glasovanje je veljavno ne glede na število glasujočih, razen če predsednik na zahtevo, ki jo pred začetkom glasovanja vloži najmanj sedemintrideset poslancev, v trenutku glasovanja ugotovi, da Parlament ni sklepčen. Če glasovanje pokaže, da Parlament ni sklepčen, se glasovanje uvrsti na dnevni red naslednje seje.

Zahtevo za ugotavljanje sklepčnosti mora vložiti najmanj sedemintrideset poslancev. Zahteva v imenu politične skupine ni dopustna.

Ob ugotavljanju izida glasovanja je treba v skladu z odstavkom 2 upoštevati vse v sejni dvorani navzoče poslance, v skladu z odstavkom 4 pa vse poslance, ki so zahtevali ugotavljanje sklepčnosti. V ta namen se ne more uporabljati elektronski sistem glasovanja. Vrata v sejno dvorano se ne smejo zapreti.

Če zaradi premajhnega števila navzočih poslancev seja ni sklepčna, predsednik izida glasovanja ne razglasi, ampak izjavi, da seja ni sklepčna.

Zadnji stavek odstavka 3 se ne uporablja za glasovanje o postopkovnih predlogih, ampak zgolj za glasovanje o vsebinskih vprašanjih.

4.   Poslanci, ki so zahtevali ugotavljanje sklepčnosti, se v smislu odstavka 2 štejejo za navzoče, tudi če niso več v sejni dvorani.

5.   Če je navzočih manj kot sedemintrideset poslancev, lahko predsednik odloči, da seja ni sklepčna.

Člen 150

Vložitev in obrazložitev predlogov sprememb

1.   Predloge sprememb za obravnavo v Parlamentu lahko vloži pristojni odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev.

Predlogi sprememb se vlagajo v pisni obliki in jih predlagatelji podpišejo.

Predloge sprememb zakonodajnih dokumentov v smislu člena 40(1) lahko spremlja kratka obrazložitev. Za izdelavo takšnih obrazložitev je odgovoren predlagatelj in se o njih ne glasuje.

2.   S pridržkom omejitev iz člena 151 se lahko predlog spremembe nanaša na kateri koli del besedila in lahko vključuje črtanje, dodajanje ali zamenjavo besed ali številk.

V tem členu in členu 151 izraz „besedilo“ pomeni celovit predlog resolucije/osnutek zakonodajne resolucije, predlog sklepa ali predlog Komisije.

3.   Predsednik določi rok za vložitev predlogov sprememb.

4.   Med razpravo lahko predlog spremembe obrazloži njegov predlagatelj ali kateri koli poslanec, ki ga le-ta imenuje za svojega namestnika.

5.   Kadar predlagatelj predlog spremembe umakne, se ta šteje za brezpredmetnega, razen če ga nemudoma ne prevzame drug poslanec.

6.   O predlogih sprememb se glasuje po njihovi objavi in razdelitvi v vseh uradnih jezikih, razen če Parlament odloči drugače. Parlament ne more odločiti drugače, če temu nasprotuje najmanj sedemintrideset poslancev.

V zvezi s tem odstavkom se smiselno uporablja člen 139.

O ustnih predlogih sprememb, podanih v odboru, se lahko glasuje, razen če temu nasprotuje kateri izmed članov odbora.

Člen 151

Dopustnost predlogov sprememb

1.   Predlog spremembe ni dopusten, če:

| (a) | se ne nanaša neposredno na besedilo, ki ga namerava spremeniti; |
| --- | --- |

(a)

se ne nanaša neposredno na besedilo, ki ga namerava spremeniti;

| (b) | namerava črtati ali zamenjati besedilo v celoti; |
| --- | --- |

(b)

namerava črtati ali zamenjati besedilo v celoti;

| (c) | namerava spremeniti več kot posamezni člen ali odstavek besedila, na katerega se nanaša; ta določba ne velja za sporazumne predloge sprememb ali predloge sprememb, katerih namen je na enak način spremeniti določeno besedno obliko, ki se pojavlja skozi celotno besedilo; |
| --- | --- |

(c)

namerava spremeniti več kot posamezni člen ali odstavek besedila, na katerega se nanaša; ta določba ne velja za sporazumne predloge sprememb ali predloge sprememb, katerih namen je na enak način spremeniti določeno besedno obliko, ki se pojavlja skozi celotno besedilo;

| (d) | se ugotovi, da pri vsaj enem izmed uradnih jezikov besedila, na katerega se nanaša predlog spremembe, spremembe niso potrebne; v tem primeru predsednik skupaj s sodelujočimi poišče primerno jezikovno rešitev. |
| --- | --- |

(d)

se ugotovi, da pri vsaj enem izmed uradnih jezikov besedila, na katerega se nanaša predlog spremembe, spremembe niso potrebne; v tem primeru predsednik skupaj s sodelujočimi poišče primerno jezikovno rešitev.

2.   Če predlog spremembe ni skladen z odločitvami, ki so bile glede besedila že sprejete med istim glasovanjem, se šteje za brezpredmetnega.

3.   O dopustnosti predlogov sprememb odloča predsednik.

Predsednikova odločitev v skladu z odstavkom 3 v zvezi z dopustnostjo predlogov sprememb ne temelji izključno na določbah iz odstavkov 1 in 2 tega člena, ampak na določbah tega poslovnika na splošno.

4.   Politična skupina lahko vloži nadomestni predlog resolucije k nezakonodajnemu predlogu resolucije, vsebovanemu v poročilu odbora.

V takem primeru skupina ne sme vložiti predlogov sprememb k predlogu resolucije pristojnega odbora. Predlog resolucije, ki ga vloži skupina, ne sme biti daljši od predloga resolucije, ki ga vloži odbor. Parlament o njem glasuje z enim samim glasovanjem brez predlogov sprememb.

Člen 152

Postopek glasovanja

1.   Za glasovanje o poročilih se uporabi naslednji postopek:

| (a) | najprej se glasuje o predlogih sprememb besedila, na katerega se nanaša poročilo pristojnega odbora, |
| --- | --- |

(a)

najprej se glasuje o predlogih sprememb besedila, na katerega se nanaša poročilo pristojnega odbora,

| (b) | zatem se glasuje o besedilu v celoti, ne glede na to, ali je bilo spremenjeno ali ne, |
| --- | --- |

(b)

zatem se glasuje o besedilu v celoti, ne glede na to, ali je bilo spremenjeno ali ne,

| (c) | nato se glasuje o predlogih sprememb predloga resolucije ali osnutka zakonodajne resolucije, |
| --- | --- |

(c)

nato se glasuje o predlogih sprememb predloga resolucije ali osnutka zakonodajne resolucije,

| (d) | nazadnje se glasuje o predlogu resolucije ali osnutku zakonodajne resolucije v celoti (končno glasovanje).
  Parlament ne glasuje o obrazložitvi v poročilu. |
| --- | --- |

(d)

nazadnje se glasuje o predlogu resolucije ali osnutku zakonodajne resolucije v celoti (končno glasovanje).

Parlament ne glasuje o obrazložitvi v poročilu.

2.   Za drugo obravnavo se uporablja naslednji postopek:

| (a) | če ni bil vložen predlog zavrnitve ali spremembe skupnega stališča Sveta, se v skladu s členom 67 šteje, da je skupno stališče sprejeto; |
| --- | --- |

(a)

če ni bil vložen predlog zavrnitve ali spremembe skupnega stališča Sveta, se v skladu s členom 67 šteje, da je skupno stališče sprejeto;

| (b) | o predlogu zavrnitve skupnega stališča Sveta se glasuje pred glasovanjem o morebitnih predlogih sprememb (glej člen 61(1)); |
| --- | --- |

(b)

o predlogu zavrnitve skupnega stališča Sveta se glasuje pred glasovanjem o morebitnih predlogih sprememb (glej člen 61(1));

| (c) | če je bilo vloženih več predlogov sprememb skupnega stališča Sveta, se o njih glasuje po vrstnem redu, določenem v členu 155; |
| --- | --- |

(c)

če je bilo vloženih več predlogov sprememb skupnega stališča Sveta, se o njih glasuje po vrstnem redu, določenem v členu 155;

| (d) | če je Parlament glasoval o spremembi skupnega stališča Sveta, se lahko o besedilu v celoti nadalje glasuje le v skladu s členom 61(2). |
| --- | --- |

(d)

če je Parlament glasoval o spremembi skupnega stališča Sveta, se lahko o besedilu v celoti nadalje glasuje le v skladu s členom 61(2).

3.   Za tretjo obravnavo se uporablja postopek iz člena 65.

4.   Pri glasovanju o zakonodajnih besedilih in nezakonodajnih predlogih resolucij se najprej glasuje o vsebinskih delih ter nato o navedbah sklicevanja in uvodnih izjavah. Predlogi sprememb se štejejo za brezpredmetne, če so v nasprotju s prejšnjim glasovanjem.

5.   Med glasovanjem sme govoriti le poročevalec, ki ima možnost na kratko izraziti mnenje svojega odbora v zvezi s predlaganimi spremembami, o katerih se glasuje.

Člen 153

Izenačenost glasov

1.   V primeru enakega števila glasov pri glasovanju v skladu s členom 152(1)(b) ali (d) se besedilo v celoti vrne odboru. To velja tudi za glasovanje v skladu s členoma 3 in 7 ter končno glasovanje v skladu s členoma 177 in 188, pri čemer se pri slednjih dveh zadeva vrne konferenci predsednikov.

2.   V primeru enakega števila glasov pri glasovanju o dnevnem redu v celoti (člen 132), zapisniku v celoti (člen 172) ali besedilu, o katerem se v skladu s členom 157 glasuje po delih, se šteje, da je besedilo sprejeto.

3.   Brez poseganja v člene, ki predvidevajo kvalificirano večino, se v vseh drugih primerih enakega števila glasov šteje, da je besedilo ali predlog zavrnjen.

Člen 154

Načela glasovanja

1.   O poročilu se glasuje na podlagi priporočila pristojnega odbora. Odbor lahko to nalogo prenese na svojega predsednika in poročevalca.

2.   Odbor lahko priporoči, da se o vseh ali nekaterih predlogih sprememb glasuje skupaj, da se sprejmejo ali zavrnejo ali razglasijo za neveljavne.

Lahko predlaga tudi sporazumne predloge sprememb.

3.   Kadar pristojni odbor priporoči skupno glasovanje, se najprej glasuje o teh predlogih sprememb skupaj.

4.   Kadar odbor predlaga sporazumno spremembo, se o njej glasuje prednostno.

5.   O predlogih sprememb, za katere se zahteva poimensko glasovanje, se glasuje ločeno.

6.   Kadar se glasuje skupaj ali o sporazumnih predlogih sprememb, glasovanje po delih ni dopustno.

Člen 155

Vrstni red glasovanja o predlogih sprememb

1.   Predlogi sprememb imajo prednost pred besedilom, na katerega se nanašajo, in se o njih glasuje pred tem besedilom.

2.   Če sta bila k istemu delu besedila vložena dva medsebojno izključujoča se predloga sprememb ali več takih predlogov, ima prednost tisti, ki se najbolj oddaljuje od izvirnega besedila, in se najprej glasuje o njem. Če je sprejet, veljajo drugi predlogi sprememb za zavrnjene. Če je zavrnjen, se glasuje o predlogu spremembe, ki je po prednosti takoj za njim, enako pa velja tudi za preostale predloge sprememb. Kadar obstajajo dvomi glede prednosti, odloča predsednik. Če so vsi predlogi sprememb zavrnjeni, se šteje, da je sprejeto izvirno besedilo, razen če je bilo v določenem časovnem roku zahtevano ločeno glasovanje.

3.   Predsednik lahko da na glasovanje najprej izvirno besedilo ali pa pred predlogom spremembe, ki se najbolj oddaljuje od izvirnega besedila, predlog spremembe, ki je izvirnemu besedilu bližji.

Če kateri koli od njiju dobi večino, se štejejo vsi ostali predlogi sprememb k besedilu za brezpredmetne.

4.   Izjemoma se lahko na predlog predsednika glasuje o predlogih sprememb, vloženih po zaključku razprave, če gre za sporazumne predloge sprememb ali če pride do tehničnih težav. Za glasovanje o takih predlogih sprememb mora predsednik pridobiti soglasje Parlamenta.

Predsednik v skladu s členom 151(3) odloča o dopustnosti predlogov sprememb. V primeru sporazumnih predlogov sprememb, vloženih po koncu razprave v skladu z zgornjim odstavkom, predsednik o njihovi dopustnosti odloča posamično, pri čemer se prepriča, da so dejansko sporazumni.

Lahko se uporabljajo naslednja splošna merila dopustnosti:

| — | sporazumni predlogi sprememb se praviloma ne smejo nanašati na dele besedila, h katerim pred koncem roka za vlaganje predlogov sprememb niso bile predlagane spremembe; |
| --- | --- |

—

sporazumni predlogi sprememb se praviloma ne smejo nanašati na dele besedila, h katerim pred koncem roka za vlaganje predlogov sprememb niso bile predlagane spremembe;

| — | sporazumne predloge sprememb praviloma vlagajo politične skupine, predsedniki, poročevalci ali pripravljavci osnutkov zadevnih odborov ali predlagatelji drugih sprememb; |
| --- | --- |

—

sporazumne predloge sprememb praviloma vlagajo politične skupine, predsedniki, poročevalci ali pripravljavci osnutkov zadevnih odborov ali predlagatelji drugih sprememb;

| — | sporazumni predlogi sprememb imajo praviloma za posledico umik drugih predlogov sprememb, ki se nanašajo na isti del besedila. |
| --- | --- |

—

sporazumni predlogi sprememb imajo praviloma za posledico umik drugih predlogov sprememb, ki se nanašajo na isti del besedila.

Samo predsednik lahko predlaga obravnavanje sporazumnega predloga spremembe. Za glasovanje o sporazumnih predlogih sprememb mora predsednik pridobiti soglasje Parlamenta, tako da vpraša, ali kdo nasprotuje takemu glasovanju. Če kdo nasprotuje, Parlament o zadevi odloča z večino oddanih glasov.

5.   Kadar pristojni odbor vloži skupino predlogov sprememb k besedilu, na katerega se poročilo nanaša, jih predsednik da na glasovanje skupaj, razen če politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev zahteva ločeno glasovanje ali če so bili vloženi nadaljnji predlogi sprememb.

6.   Predsednik lahko da na glasovanje skupaj tudi druge predloge sprememb, če se med seboj dopolnjujejo. V tem primeru ravna v skladu s postopkom iz odstavka 5. Predlagatelji takih sprememb lahko predlagajo skupno glasovanje, če se njihovi predlogi medsebojno dopolnjujejo.

7.   Predsednik lahko po sprejetju ali zavrnitvi določenega predloga spremembe odloči, da se o več predlogih sprememb s podobno vsebino ali podobnimi nameni glasuje skupaj. Pred tem lahko zaprosi Parlament za soglasje.

Taka skupina predlogov sprememb se lahko nanaša na različne dele izvirnega besedila.

8.   Kadar različni predlagatelji vložijo dva ali več enakih predlogov sprememb, se o njih glasuje kot o enem samem predlogu.

Člen 156

Obravnavanje predlogov sprememb za plenarno zasedanje v odborih

Kadar je vloženih več kot petdeset predlogov sprememb k poročilu za obravnavo v Parlamentu, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora od tega odbora zahteva, da se sestane in obravnava predloge sprememb. V Parlamentu se ne glasuje o predlogu spremembe, za katerega ni glasovala najmanj desetina članov odbora.

Člen 157

Glasovanje po delih

1.   Kadar besedilo, ki je predmet glasovanja, vsebuje dve ali več določb, se nanaša na dve ali več točk ali bi lahko bilo razdeljeno na dva ali več delov, od katerih ima vsak svoj ločen logični pomen in normativno vrednost, lahko politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev zahteva, da se o njem glasuje po delih.

2.   Zahtevo je treba vložiti na predvečer glasovanja, razen če predsednik določi drugačen rok. O njej odloča predsednik.

Člen 158

Pravica do glasovanja

Pravica do glasovanja je osebna pravica.

Poslanci svoje glasove oddajajo posamezno in osebno.

Vsaka kršitev tega člena se šteje za primer hude kršitve reda iz člena 147(1) in ima pravne posledice, določene v navedenem členu.

Člen 159

Glasovanje

1.   Parlament običajno glasuje z vzdigovanjem rok.

2.   Če predsednik odloči, da je izid dvomljiv, se ponovno glasuje z elektronskim sistemom glasovanja, če slednji ne deluje, pa z usedanjem in vstajanjem.

3.   Izid glasovanja se zabeleži.

Člen 160

Poimensko glasovanje

1.   Poleg primerov, določenih v členih 99(4) in 100(5), se poimensko glasuje tudi, kadar to pisno zahteva politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev na predvečer glasovanja, razen če predsednik določi drugačen rok.

2.   Poimensko glasovanje poteka po abecednem vrstnem redu, začenši z imenom poslanca, ki ga določi žreb. Zadnji glasuje predsednik.

Glasuje se ustno z izrekanjem besede „da“, „ne“ ali „vzdržan“. Pri ugotavljanju, ali je bil predlog sprejet ali zavrnjen, se upoštevajo le glasovi za in proti. Predsednik ugotovi izid glasovanja in ga razglasi.

Glasovi se zabeležijo v zapisnik seje po političnih skupinah po abecednem vrstnem redu imen poslancev z navedbo, kako so glasovali.

Člen 161

Elektronsko glasovanje

1.   Predsednik lahko kadar koli sklene, da bo glasovanje, navedeno v členih 159, 160 in 162, potekalo s pomočjo elektronskega sistema glasovanja.

Kadar uporaba elektronskega sistema glasovanja zaradi tehničnih razlogov ni možna, glasovanje poteka v skladu s členom 159, 160(2) ali 162.

Predsedstvo sprejme navodila, ki urejajo tehnično uporabo elektronskega sistema glasovanja.

2.   Kadar se glasuje z uporabo elektronskega sistema glasovanja, se zabeleži le številčni izid glasovanja.

Če pa se v skladu s členom 160(1) zahteva poimensko glasovanje, se glasovi zabeležijo v zapisnik seje po političnih skupinah po abecednem vrstnem redu imen poslancev.

3.   Poimensko se glasuje v skladu s členom 160(2), če to zahteva večina navzočih poslancev. Sistem iz odstavka 1 tega člena se lahko uporablja, da bi se ugotovilo, ali obstaja večina.

Člen 162

Tajno glasovanje

1.   Brez poseganja v člena 12(1) in 177(1) ter drugi pododstavek člena 182(2) se o imenovanjih glasuje tajno.

Za ugotavljanje števila oddanih glasov se upoštevajo le glasovnice z imeni predlaganih kandidatov.

2.   Tajno se glasuje tudi, če tako zahteva najmanj petina vseh poslancev. Taka zahteva mora biti podana pred začetkom glasovanja.

3.   Zahteva za tajno glasovanje ima prednost pred zahtevo za poimensko glasovanje.

4.   Dva do šest poslancev, določenih z žrebom, prešteje glasove, oddane pri tajnem glasovanju.

V primeru glasovanja v skladu z odstavkom 1 kandidati ne smejo preštevati glasov.

Imena poslancev, ki so sodelovali pri tajnem glasovanju, se zabeležijo v zapisnik seje, na kateri je glasovanje potekalo.

Člen 163

Obrazložitev glasovanja

1.   Po koncu splošne razprave lahko vsak poslanec poda največ minuto dolgo ustno ali največ 200 besed dolgo pisno obrazložitev končnega glasovanja, ki se vključi v dobesedni zapis seje.

Vsaka politična skupina lahko poda največ dve minuti dolgo obrazložitev glasovanja.

Po začetku prve obrazložitve glasovanja se nadaljnje zahteve za obrazložitev glasovanja ne sprejemajo več.

Obrazložitve glasovanja so dopustne pri končnem glasovanju v zvezi s katerim koli vprašanjem, predloženim Parlamentu. Izraz „končno glasovanje“ se ne nanaša na vrsto glasovanja, ampak pomeni zadnje glasovanje o določeni točki.

2.   Obrazložitve glasovanja niso dopustne v primeru glasovanja o postopkovnih vprašanjih.

3.   Kadar je v skladu s členom 131 na dnevni red Parlamenta vključen predlog Komisije ali poročilo, lahko poslanci v skladu z odstavkom 1 podajo pisno obrazložitev glasovanja.

Ustne ali pisne obrazložitve glasovanja se morajo neposredno nanašati na besedilo, o katerem se glasuje.

Člen 164

Spori glede glasovanja

1.   Predsednik naznani začetek in konec glasovanja.

2.   Od naznanitve začetka do naznanitve konca glasovanja ne sme govoriti nihče razen predsednika.

3.   Vprašanja pravilnosti postopka, ki se nanašajo na veljavnost glasovanja, se lahko sprožijo potem, ko je predsednik naznanil konec glasovanja.

4.   Po razglasitvi izida glasovanja lahko poslanci z vzdigovanjem rok zahtevajo, da se ta izid preveri s pomočjo elektronskega sistema glasovanja.

5.   Predsednik odloči, ali je razglašeni izid veljaven. Njegova odločitev je dokončna.

POGLAVJE 5

PRIGLASITVE V ZVEZI S POSTOPKOM

Člen 165

Postopkovni predlogi

1.   Priglasitve v zvezi s postopkovnimi predlogi, ki se nanašajo na:

| (a) | zavrnitev razprave zaradi nedopustnosti zadeve (člen 167), |
| --- | --- |

(a)

zavrnitev razprave zaradi nedopustnosti zadeve (člen 167),

| (b) | vrnitev zadeve odboru (člen 168), |
| --- | --- |

(b)

vrnitev zadeve odboru (člen 168),

| (c) | zaključek razprave (člen 169), |
| --- | --- |

(c)

zaključek razprave (člen 169),

| (d) | preložitev razprave in glasovanja (člen 170), |
| --- | --- |

(d)

preložitev razprave in glasovanja (člen 170),

| (e) | prekinitev ali zaključek seje (člen 171),
  imajo prednost pred drugimi priglasitvami. |
| --- | --- |

(e)

prekinitev ali zaključek seje (člen 171),

imajo prednost pred drugimi priglasitvami.

Poleg predlagatelja imajo v zvezi s temi predlogi besedo le: en zagovornik in en nasprotnik predloga ter predsednik ali poročevalec pristojnega odbora.

2.   Čas za govor je omejen na eno minuto.

Člen 166

Vprašanje pravilnosti postopka

1.   Poslanec lahko dobi besedo, da opozori predsednika na nespoštovanje poslovnika Parlamenta. Poslanec najprej pojasni, na kateri člen se sklicuje.

2.   Priglasitev v zvezi z vprašanji pravilnosti postopka ima prednost pred drugimi priglasitvami.

3.   Čas za govor je omejen na eno minuto.

4.   O vprašanju pravilnosti postopka predsednik odloči nemudoma v skladu s poslovnikom in svojo odločitev razglasi takoj po sprožitvi vprašanja pravilnosti postopka. O predsednikovi odločitvi se ne glasuje.

5.   Izjemoma lahko predsednik izjavi, da bo svojo odločitev razglasil kasneje, vendar najkasneje v roku štiriindvajsetih ur, odkar je vprašanje pravilnosti postopka bilo postavljeno. Preložitev odločitve ne povzroči preložitve tekoče razprave. Predsednik lahko zadevo posreduje pristojnemu odboru.

Člen 167

Zavrnitev razprave zaradi nedopustnosti zadeve

1.   Na začetku razprave o določeni točki dnevnega reda se lahko predlaga, da zaradi nedopustnosti zadeve razprava ne bi potekala. O takem predlogu se glasuje nemudoma.

O nameri predlagati zavrnitev razprave zaradi nedopustnosti je treba vsaj štiriindvajset ur vnaprej obvestiti predsednika, ki nemudoma obvesti Parlament.

2.   Če je predlog sprejet, Parlament takoj preide k naslednji točki dnevnega reda.

Člen 168

Vrnitev zadeve odboru

1.   Ob določitvi dnevnega reda ali pred začetkom razprave lahko politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev zahteva vrnitev zadeve odboru.

O nameri predlagati vrnitev zadeve odboru je treba vsaj štiriindvajset ur vnaprej obvestiti predsednika, ki nemudoma obvesti Parlament.

2.   Tudi pred ali med glasovanjem lahko politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev zahteva vrnitev zadeve odboru. O takem predlogu se glasuje nemudoma.

3.   Zahteva za vrnitev zadeve odboru se sme predložiti le enkrat na vsaki stopnji postopka.

4.   Vrnitev zadeve odboru ima za posledico prekinitev razprave o tej točki.

5.   Parlament lahko določi rok, v katerem mora odbor poročati o svojih sklepih.

Člen 169

Zaključek razprave

1.   Na predlog predsednika ali na zahtevo politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev se lahko razprava zaključi, preden je bil izčrpan seznam govornikov. O takem predlogu ali zahtevi se glasuje nemudoma.

2.   Če je predlog ali zahteva sprejeta, se beseda dodeli le po enemu članu iz vsake politične skupine, katere člani do tedaj v razpravi še niso govorili.

3.   Po govorih iz odstavka 2 se razprava zaključi in Parlament glasuje o zadevi, ki je predmet razprave, v kolikor ni bil čas glasovanja določen vnaprej.

4.   Če je predlog ali zahteva zavrnjena, je med isto razpravo nihče razen predsednika ne sme ponovno vložiti.

Člen 170

Preložitev razprave in glasovanja

1.   Na začetku razprave o določeni točki dnevnega reda lahko politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev predlaga, da se razprava preloži na določen dan in uro. O takem predlogu se glasuje nemudoma.

O nameri predlagati preložitev je treba vsaj štiriindvajset ur vnaprej obvestiti predsednika, ki nemudoma obvesti Parlament.

2.   Če je predlog sprejet, Parlament preide k naslednji točki dnevnega reda. Preložena razprava se znova začne na določen dan ob določeni uri.

3.   Če je predlog zavrnjen, med istim delnim zasedanjem ne sme biti ponovno vložen.

4.   Pred ali med glasovanjem lahko politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev predlaga, da se glasovanje preloži. O takem predlogu se glasuje nemudoma.

V vsakem sklepu Parlamenta o preložitvi razprave na poznejše delno zasedanje je treba navesti delno zasedanje, na dnevni red katerega bo razprava uvrščena, pri čemer se dnevni red omenjenega delnega zasedanja pripravi v skladu s členoma 130 in 132.

Člen 171

Prekinitev ali zaključek seje

Seja se lahko prekine ali zaključi med razpravo ali glasovanjem, če tako odloči Parlament na predlog predsednika ali na zahtevo politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev. O takem predlogu ali zahtevi se glasuje nemudoma.

POGLAVJE 6

JAVNOST DELA

Člen 172

Zapisnik

1.   Zapisnik vsake seje, ki vsebuje sklepe Parlamenta in imena govornikov, se razdeli vsaj pol ure pred začetkom popoldanskega dela naslednje seje.

V okviru zakonodajnega postopka se tudi vsi predlogi sprememb, ki jih sprejme Parlament, štejejo za sklepe v smislu tega odstavka, četudi je predlog Komisije ali skupno stališče Sveta na koncu zavrnjeno v skladu s členom 52(1) oziroma 61(3).

Besedila, ki jih sprejme Parlament, se razdelijo ločeno. Kadar zakonodajna besedila, ki jih sprejme Parlament, vsebujejo spremembe, se objavijo v prečiščeni obliki.

2.   Na začetku popoldanskega dela vsake seje predsednik predloži zapisnik prejšnje seje v sprejetje Parlamentu.

3.   Če se kdo z zapisnikom ne strinja, Parlament po potrebi odloči, ali naj se zahtevane spremembe upoštevajo. Poslanci lahko o zapisniku govorijo največ minuto.

4.   Zapisnik podpišeta predsednik in generalni sekretar, hrani pa se v arhivu Parlamenta. V roku enega meseca se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 173

Dobesedni zapis

1.   Za vsako sejo se pripravi dobesedni zapis v uradnih jezikih.

2.   Govorniki morajo zapise svojih govorov vrniti sekretariatu najpozneje dan po njihovem prejemu.

3.   Dobesedni zapis seje se objavi kot priloga k Uradnem listu Evropske unije.

NASLOV VII

ODBORI IN DELEGACIJE

POGLAVJE 1

ODBORI – USTANOVITEV IN PRISTOJNOSTI

Člen 174

Ustanovitev stalnih odborov

Na predlog konference predsednikov Parlament ustanovi stalne odbore, katerih pristojnosti so določene v prilogi tega poslovnika (15). Njihovi člani se izvolijo med prvim delnim zasedanjem novoizvoljenega Parlamenta in ponovno dve leti in pol pozneje.

Pristojnosti stalnih odborov je mogoče določiti tudi pozneje.

Člen 175

Ustanovitev začasnih odborov

Na predlog konference predsednikov lahko Parlament kadar koli ustanovi začasne odbore, katerih pristojnosti, sestava in mandatna doba se določijo ob sprejetju sklepa o njihovi ustanovitvi; njihova mandatna doba ne sme biti daljša od dvanajstih mesecev, razen če jo Parlament po izteku podaljša.

Ker se pristojnosti, sestava in mandatna doba začasnih odborov določijo ob sprejetju sklepa o njihovi ustanovitvi, Parlament njihovih pristojnosti ne more naknadno spremeniti tako, da bi jih povečal ali zmanjšal.

Člen 176

Preiskovalni odbori

1.   Parlament lahko na zahtevo četrtine svojih poslancev ustanovi preiskovalni odbor zaradi preverjanja domnevnih kršitev zakonodaje Skupnosti ali nepravilnosti pri izvajanju le-te, očitanih instituciji ali organu Evropskih skupnosti, organu javne uprave države članice ali osebam, ki so po zakonodaji Skupnosti pooblaščene za izvajanje le-te.

Sklep o ustanovitvi preiskovalnega odbora se v roku enega meseca objavi v Uradnem listu Evropske unije. Poleg tega Parlament sprejme vse potrebne ukrepe, da o tem sklepu obvesti javnost.

2.   Način delovanja preiskovalnega odbora urejajo določbe tega poslovnika, ki se nanašajo na odbore, razen če je drugače določeno v tem členu in Sklepu Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o dolocbah, ki podrobneje urejajo uresnicevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta, ki je priloga tega poslovnika (16).

3.   V zahtevi za ustanovitev preiskovalnega odbora mora biti natančno naveden predmet preiskave in priložena podrobna obrazložitev. Na predlog konference predsednikov Parlament odloči o ustanovitvi odbora in, v kolikor sklene odbor ustanoviti, o njegovi sestavi v skladu z določbami člena 177.

4.   Preiskovalni odbor zaključi svoje delo s predložitvijo poročila v roku dvanajstih mesecev. Parlament lahko ta rok dvakrat podaljša za tri mesece.

V preiskovalnem odboru lahko glasujejo le polnopravni člani ali, v primeru njihove odsotnosti, njihovi stalni namestniki.

5.   Preiskovalni odbor izvoli predsednika in dva podpredsednika ter imenuje enega ali več poročevalcev. Odbor lahko svojim članom dodeli tudi pristojnosti, dolžnosti ali posebne naloge, člani pa morajo odboru naknadno izčrpno poročati o tem.

V obdobju med eno in drugo sejo lahko predsedstvo odbora v nujnih primerih ali po potrebi izvaja njegove pristojnosti, s pridržkom odobritve na naslednji seji.

6.   Kadar preiskovalni odbor meni, da je bila kršena ena izmed njegovih pravic, predlaga predsedniku, da sprejme ustrezne ukrepe.

7.   Preiskovalni odbor lahko vzpostavi stik z institucijami ali osebami iz člena 3 sklepa, navedenega v odstavku 2 tega člena, da bi jih zaslišal ali pridobil dokumentacijo.

Potne stroške in stroške namestitve članov in uradnikov institucij in organov Skupnosti krijejo institucije in organi sami. Potne stroške in stroške namestitve drugih oseb, ki so poklicane pred preiskovalni odbor, povrne Evropski parlament v skladu s pravili, ki veljajo za zaslišanja izvedencev.

Vsakdo, ki nastopi kot priča pred preiskovalnim odbor, lahko uveljavlja pravice, ki bi jih imel kot priča pred sodiščem v svoji matični državi. O teh pravicah mora biti poučen, preden poda odboru izjavo.

Glede jezikov preiskovalni odbor uporablja določbe člena 138. Vendar pa predsedstvo odbora:

| — | lahko tolmačenje omeji na uradne jezike sodelujočih, če se mu to zdi potrebno iz razlogov zaupnosti, |
| --- | --- |

—

lahko tolmačenje omeji na uradne jezike sodelujočih, če se mu to zdi potrebno iz razlogov zaupnosti,

| — | odloči o prevajanju prejetih dokumentov tako, da lahko delo odbora poteka učinkovito in hitro ter da se spoštujeta zahtevani tajnost in zaupnost. |
| --- | --- |

—

odloči o prevajanju prejetih dokumentov tako, da lahko delo odbora poteka učinkovito in hitro ter da se spoštujeta zahtevani tajnost in zaupnost.

8.   Predsednik preiskovalnega odbora skupaj s predsedstvom skrbi za spoštovanje tajnosti ali zaupnosti dela in o tem ustrezno obvesti člane.

Izrecno se sklicuje tudi na določbe člena 2(2) zgoraj navedenega sklepa. Uporablja se Priloga VII(A) tega poslovnika.

9.   Posredovani tajni ali zaupni dokumenti se pregledajo s pomočjo tehničnih ukrepov, ki zagotavljajo, da imajo le člani, zadolženi za določen primer, dostop do le-teh. Zadevni člani slovesno zaprisežejo, da v skladu s tem členom nikomur drugemu ne bodo dovolili dostopa do tajnih ali zaupnih informacij in da bodo omenjene informacije uporabili izključno za pripravo svojega poročila za preiskovalni odbor. Seje potekajo v prostorih, opremljenih tako, da je nepooblaščenim osebam spremljanje postopka onemogočeno.

10.   Po zaključku svojega dela preiskovalni odbor Parlamentu predloži poročilo o izidu svojega dela, ki po potrebi vsebuje manjšinska mnenja v skladu s pogoji iz člena 48. Poročilo se objavi.

Na zahtevo preiskovalnega odbora Parlament razpravlja o poročilu na naslednjem delnem zasedanju po predložitvi poročila.

Odbor lahko Parlamentu predloži tudi osnutek priporočila, naslovljenega na institucije in organe Evropskih skupnosti ali držav članic.

11.   Predsednik naroči odboru, pristojnemu v skladu s Prilogo VI, naj spremlja nadaljnje dogajanje v zvezi z izidi dela preiskovalnega odbora in po potrebi o njem poroča. Predsednik sprejme vse nadaljnje ukrepe, potrebne za zagotovitev praktičnega izvajanja sklepov preiskave.

V skladu s členom 177(2) je dopustno predlagati le spremembe predloga konference predsednikov o sestavi preiskovalnega odbora (odstavek 3).

Predlogi sprememb predmeta preiskave, kot ga določi četrtina poslancev Parlamenta (odstavek 3), in roka, določenega v odstavku 4, niso dopustni.

Člen 177

Sestava odborov

1.   Člani odborov in preiskovalnih odborov se volijo po predložitvi kandidatur s strani političnih skupin in samostojnih poslancev. Konferenca predsednikov predloži Parlamentu predloge. Sestava odborov skuša čimbolj odražati sestavo Parlamenta.

Kadar poslanec zamenja politično skupino, za preostanek svojega dve in polletnega mandata obdrži svoja mesta v parlamentarnih odborih. V kolikor pa zamenjava politične skupine s strani poslanca ovira pravično zastopanje političnih usmeritev v odboru, konferenca predsednikov poda nove predloge sestave odbora v skladu s postopkom iz drugega stavka odstavka 1, pri čemer so zagotovljene individualne pravice poslanca.

2.   Predlogi sprememb k predlogom konference predsednikov so dopustni le, če jih vloži najmanj sedemintrideset poslancev. O teh predlogih Parlament glasuje tajno.

3.   Poslanci se štejejo za izvoljene na podlagi predlogov konference predsednikov, kakor so bili morda spremenjeni v skladu z odstavkom 2.

4.   Kadar politična skupina ne predloži kandidatur za članstvo v preiskovalnem odboru v skladu z odstavkom 1 v roku, ki ga določi konferenca predsednikov, konferenca predsednikov Parlamentu predloži le kandidature, sporočene v tem roku.

5.   Konferenca predsednikov lahko prosto mesto v odboru začasno zapolni s privolitvijo imenovanih in ob upoštevanju odstavka 1.

6.   Vsaka taka sprememba se predloži Parlamentu v potrditev na naslednji seji.

Člen 178

Namestniki

1.   Politične skupine in samostojni poslanci lahko za vsak odbor imenujejo toliko stalnih namestnikov, kolikor je polnopravnih članov, ki jih v odboru zastopajo. O tem ustrezno obvestijo predsednika. Stalni namestniki imajo pravico do udeležbe in besede na sejah odborov ter, v primeru odsotnosti polnopravnih članov, do sodelovanja pri glasovanju.

2.   Poleg tega lahko polnopravni član odbora v primeru odsotnosti in v primeru neimenovanja ali odsotnosti stalnih namestnikov uredi, da ga na sejah zastopa drug član iz njegove politične skupine, ki ima pravico glasovanja. Ime namestnika se sporoči predsedniku odbora pred začetkom glasovanja.

Odstavek 2 se smiselno uporablja tudi za samostojne poslance.

Vnaprejšnje sporočilo iz zadnjega stavka odstavka 2 mora biti posredovano pred koncem razprave ali pred začetkom glasovanja o točki ali točkah, pri katerih je polnopravni član nadomeščan.

***

Določbe tega člena vsebujejo dve jasno opredeljeni dejstvi:

| — | politična skupina v odboru ne more imeti več stalnih namestnikov kot polnopravnih članov; |
| --- | --- |

—

politična skupina v odboru ne more imeti več stalnih namestnikov kot polnopravnih članov;

| — | samo politične skupine imajo pravico imenovati stalne namestnike, pod edinim pogojem, da o tem obvestijo predsednika. |
| --- | --- |

—

samo politične skupine imajo pravico imenovati stalne namestnike, pod edinim pogojem, da o tem obvestijo predsednika.

Iz česar sledi:

| — | položaj stalnih namestnikov je odvisen izključno od članstva v določeni politični skupini; |
| --- | --- |

—

položaj stalnih namestnikov je odvisen izključno od članstva v določeni politični skupini;

| — | kadar se v odboru spremeni število polnopravnih članov, ki pripadajo določeni politični skupini, se skladno spremeni tudi najvišje možno število stalnih namestnikov, ki jih politična skupina lahko imenuje; |
| --- | --- |

—

kadar se v odboru spremeni število polnopravnih članov, ki pripadajo določeni politični skupini, se skladno spremeni tudi najvišje možno število stalnih namestnikov, ki jih politična skupina lahko imenuje;

| — | kadar poslanec zamenja politično skupino, ne more ohraniti položaja stalnega namestnika, ki ga je imel kot član prvotne politične skupine; |
| --- | --- |

—

kadar poslanec zamenja politično skupino, ne more ohraniti položaja stalnega namestnika, ki ga je imel kot član prvotne politične skupine;

| — | v nobenem primeru ne sme član odbora nadomeščati poslanca, ki pripada drugi politični skupini. |
| --- | --- |

—

v nobenem primeru ne sme član odbora nadomeščati poslanca, ki pripada drugi politični skupini.

Člen 179

Naloge odborov

1.   Stalni odbori obravnavajo vprašanja, ki jih nanje naslovi Parlament ali, med prekinitvijo zasedanja, predsednik v imenu konference predsednikov. Naloge začasnih odborov in preiskovalnih odborov se določijo ob njihovi ustanovitvi; ti odbori nimajo pravice dajati mnenj drugim odborom.

(Glej razlago člena 175.)

2.   Če stalni odbor izjavi, da ni pristojen za obravnavo vprašanja, ali če pride do spora glede pristojnosti dveh ali več stalnih odborov, se vprašanje pristojnosti predloži konferenci predsednikov v štirih delovnih tednih od razglasitve predložitve odboru v Parlamentu. O tem se obvesti konferenca predsednikov odborov, ki lahko da priporočilo konferenci predsednikov. Konferenca predsednikov odloči v šestih delovnih tednih od predložitve vprašanja pristojnosti. V nasprotnem primeru se vprašanje uvrsti na dnevni red naslednjega delnega zasedanja.

3.   Če je za obravnavo določenega vprašanja pristojnih dva ali več odborov, se eden izmed njih določi za pristojni odbor, ostali pa za odbore, zaprošene za mnenje.

Isto vprašanje se ne more istočasno dodeliti v obravnavo več kot trem odborom, razen če se v utemeljenih primerih sklene, da se od tega pravila odstopi pod pogoji iz odstavka 1.

4.   Dva ali več odborov ali pododborov lahko skupaj obravnava zadeve iz svojih pristojnosti, vendar ne sme sprejemati odločitev.

5.   Odbor lahko s privolitvijo predsedstva Parlamenta naroči enemu ali več svojim članom, da pripravijo študijo ali zberejo informacije.

Člen 180

Odbor, pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

Eden izmed odborov, ustanovljenih v skladu z določbami tega poslovnika, je pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev in pripravo odločitev o ugovorih glede veljavnosti volitev.

Člen 181

Pododbori

1.   Po predhodni pridobitvi dovoljenja konference predsednikov lahko stalni ali začasni odbor v interesu svojega dela ustanovi enega ali več pododborov, hkrati pa določi njihovo sestavo v skladu s členom 177 in področje pristojnosti. Pododbori poročajo odboru, ki jih je ustanovil.

2.   Postopek, ki se uporablja za odbore, velja tudi za pododbore.

3.   Namestniki lahko sodelujejo v pododborih pod enakimi pogoji kot v odborih.

4.   Uporaba teh določb mora zagotavljati odvisnost med pododborom in odborom, v okviru katerega je bil ustanovljen. Zato so vsi polnopravni člani pododbora izbrani izmed članov krovnega odbora.

Člen 182

Predsedstva odborov

1.   Na prvi seji odbora po izvolitvi članov odbora v skladu s členom 177 odbor izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik ter eden, dva ali trije podpredsedniki, izvoljeni na ločenih glasovanjih.

2.   Kadar je število kandidatur enako številu razpoložljivih mest, se lahko glasuje s ploskanjem.

V nasprotnem primeru ali na zahtevo šestine članov odbora je glasovanje tajno.

Če je kandidat samo eden, za izvolitev zadostuje absolutna večina oddanih glasov, ki vključujejo glasove za in proti.

Kadar je pri prvem glasovanju več kandidatov, je izvoljen kandidat, ki je dobil absolutno večino oddanih glasov, kakor je določeno v prejšnjem pododstavku. Pri drugem glasovanju je izvoljen kandidat, ki je dobil najvišje število glasov. Če je izid glasovanja neodločen, je izvoljen najstarejši kandidat.

Kadar je potrebno drugo glasovanje, se lahko predlagajo novi kandidati.

POGLAVJE 2

ODBORI – DELOVANJE

Člen 183

Seje odborov

1.   Odbor se sestane po sklicu svojega predsednika ali na zahtevo predsednika Parlamenta.

2.   Komisija in Svet se lahko udeležita sej odbora, če ju v imenu odbora povabi njegov predsednik.

S posebnim sklepom odbora so lahko k udeležbi in besedi na seji vabljene tudi druge osebe.

Temu ustrezno je tudi odločitev o udeležbi osebnih pomočnikov članov prepuščena presoji posameznega odbora.

Pristojni odbor lahko s soglasjem predsedstva Parlamenta organizira predstavitev mnenj strokovnjakov, če meni, da je taka predstavitev bistvena za učinkovit potek njegovega dela v zvezi z določeno zadevo.

Odbori, zaprošeni za mnenje, se lahko na lastno željo udeležijo predstavitve.

3.   Brez poseganja v člen 46(6) in razen če odbor odloči drugače, se lahko poslanci udeležujejo sej odborov, katerih člani niso, vendar pa ne morejo sodelovati v njihovih razpravah.

Lahko pa odbor takim poslancem dovoli, da sodelujejo pri njegovem delu v svetovalni funkciji.

Člen 184

Zapisnik sej odbora

Zapisnik vsake seje odbora se razdeli vsem članom in posreduje odboru v sprejetje na njegovi naslednji seji.

Člen 185

Glasovanje v odboru

1.   Vsak poslanec lahko vloži predloge sprememb v obravnavo pristojnemu odboru.

2.   Odbor veljavno glasuje, kadar je dejansko navzoča četrtina njegovih članov. V kolikor pa to pred glasovanjem zahteva šestina članov odbora, je glasovanje veljavno le, če se ga je udeležila večina članov odbora.

3.   V odboru se glasuje z vzdigovanjem rok, razen če četrtina članov odbora zahteva poimensko glasovanje. V tem primeru se glasuje v skladu s členom 160(2).

4.   Predsednik odbora se lahko udeleži razprave in glasuje, vendar njegov glas ne odloča.

5.   Glede na predlagane spremembe lahko odbor namesto glasovanja zahteva od poročevalca, da predloži nov osnutek, upoštevajoč čimveč predlogov sprememb. Za vložitev predlogov sprememb k temu osnutku se določi nov rok.

Člen 186

Določbe poteka plenarnih sej, uporabne v odborih

Za seje odbora se smiselno uporabljajo členi 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141, 143(1), 146, 148, 150 do 153, 155, 157(1), 158, 159, 161, 162, 164 do 167, 170 in 171.

Člen 187

Čas za vprašanja v odboru

Odbor lahko sklene, da se določen čas nameni za vprašanja. Pravila za izvedbo časa za vprašaja določi vsak odbor sam.

POGLAVJE 3

MEDPARLAMENTARNE DELEGACIJE

Člen 188

Ustanovitev in naloge medparlamentarnih delegacij

1.   Na predlog konference predsednikov Parlament ustanovi stalne medparlamentarne delegacije ter odloči o njihovi naravi in številu njihovih članov ob upoštevanju njihovih nalog. Člani delegacij se izvolijo na prvem ali drugem delnem zasedanju novoizvoljenega Parlamenta za čas parlamentarne mandatne dobe.

2.   Člani delegacij se izvolijo po predložitvi kandidatur konferenci predsednikov s strani političnih skupin in samostojnih poslancev. Konferenca predsednikov Parlamentu predloži predloge, s katerimi se skuša zagotoviti čimbolj pravično zastopanje držav članic in političnih usmeritev. Uporablja se člen 177(2), (3), (5) in (6).

3.   Predsedstva delegacij se sestavijo po postopku v skladu s členom 182, ki velja za stalne odbore.

4.   Parlament določi splošne pristojnosti posameznih delegacij. Kadar koli jih lahko poveča ali omeji.

5.   Na predlog konference predsednikov delegacij konferenca predsednikov sprejme izvedbene določbe, ki so potrebne, da delegacije lahko opravljajo svoje delo.

6.   Predsednik delegacije predloži odboru, pristojnemu za skupno zunanjo in varnostno politiko, poročilo o dejavnostih delegacije.

Člen 189

Sodelovanje s Parlamentarno skupščino Sveta Evrope

1.   Telesa Evropskega parlamenta, predvsem odbori, sodelujejo z enakovrednimi telesi Parlamentarne skupščine Sveta Evrope na področjih skupnega interesa, predvsem zaradi povečanja učinkovitosti in izogibanja podvajanju dela.

2.   Konferenca predsednikov v dogovoru s pristojnimi organi Parlamentarne skupščine Sveta Evrope določi način izvrševanja teh določb.

Člen 190

Skupni parlamentarni odbori

1.   Evropski parlament lahko ustanovi skupne parlamentarne odbore s parlamenti pridruženih držav ali držav, s katerimi so bila začeta pogajanja o pristopu.

Ti odbori lahko izdelajo priporočila, naslovljena na sodelujoče parlamente. V primeru Evropskega parlamenta se ta priporočila posredujejo pristojnemu odboru, ki predlaga nadaljnje ukrepe.

2.   Splošne pristojnosti posameznih skupnih parlamentarnih odborov določajo Evropski parlament in sporazumi s tretjimi državami.

3.   Za skupne parlamentarne odbore veljajo postopki iz ustreznih sporazumov. Ti postopki temeljijo na načelu enakovrednosti med delegacijo Evropskega parlamenta in delegacijo sodelujočega parlamenta.

4.   Skupni parlamentarni odbori sprejmejo svoje poslovnike in jih pošljejo predsedstvu Evropskega parlamenta in predsedstvu sodelujočega parlamenta v odobritev.

5.   Izvolitev članov delegacij Evropskega parlamenta v skupne parlamentarne odbore in določitev sestave predsedstev teh delegacij potekata v skladu s postopkom, določenim za medparlamentarne delegacije.

NASLOV VIII

PETICIJE

Člen 191

Pravica do peticije

1.   Vsak državljan Evropske unije ter vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico, da samostojno ali skupaj z drugimi državljani ali osebami naslovi na Parlament peticijo glede vprašanj, ki sodijo na področje delovanja Evropske unije in ki ga oziroma jo neposredno zadevajo.

2.   Peticije, predložene Parlamentu, morajo vsebovati ime, državljanstvo in stalni naslov vsakega predlagatelja peticije.

3.   Peticije morajo biti sestavljene v enem izmed uradnih jezikov Evropske unije.

Peticije, sestavljene v drugih jezikih, se upoštevajo le, če predlagatelj priloži prevod ali povzetek v enem izmed uradnih jezikov Evropske unije. Prevod oziroma povzetek je osnova za delo Parlamenta. Dopisovanje Parlamenta s predlagateljem poteka v uradnem jeziku prevoda oziroma povzetka.

4.   Peticije se vpišejo v register po vrstnem redu, po katerem so prispele, če izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2; tiste, ki teh pogojev ne izpolnjujejo, se arhivirajo, predlagatelj peticije pa je obveščen o razlogih za to.

5.   Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi, ali le-te sodijo na področje delovanja Evropske unije.

6.   Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo.

7.   V primeru iz odstavka 6 lahko odbor predlagatelju peticije svetuje, naj se obrne na pristojni organ zadevne države članice ali Evropske unije.

8.   Če predlagatelj posebej ne zahteva zaupnega obravnavanja peticije, se slednja vpiše v javni register.

9.   Odbor lahko zadevo posreduje varuhu človekovih pravic, če se mu to zdi potrebno.

10.   Peticije, ki jih na Parlament naslovijo fizične ali pravne osebe, ki niso niti državljani Evropske unije niti ne prebivajo ali nimajo statutarnega sedeža v eni izmed držav članic, se zabeležijo in arhivirajo ločeno. Vsak mesec predsednik pošlje seznam v preteklem mesecu prejetih peticij, skupaj z navedbo njihove vsebine, odboru, pristojnemu za njihovo obravnavanje, ki lahko zahteva tiste, ki jih želi obravnavati.

Člen 192

Obravnava peticij

1.   Pristojni odbor lahko pripravi poročilo ali kako drugače izrazi svoje mnenje o peticijah, ki jih je označil za dopustne.

Odbor lahko, predvsem v zvezi s peticijami, ki merijo na spremembo obstoječe zakonodaje, prosi za mnenja drugih odborov v skladu s členom 46.

2.   Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis pod peticije, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register.

3.   Pri obravnavi peticij ali ugotavljanju dejstev lahko odbor organizira predstavitve mnenj predlagateljev peticije ali splošne predstavitve mnenj ali pošlje svoje člane na kraj dogajanja zaradi ugotovitve dejstev.

4.   Za pripravo svojega mnenja lahko odbor prosi Komisijo, da mu predloži dokumente, posreduje informacije in dovoli vstop v svoje prostore.

5.   Po potrebi odbor Parlamentu predloži predloge resolucij v zvezi z obravnavanimi peticijami.

Odbor lahko tudi zahteva, da predsednik njegova mnenja posreduje Komisiji ali Svetu.

6.   Odbor vsakih šest mesecev obvešča Parlament o izidu svojih posvetovanj.

Odbor obvešča Parlament predvsem o ukrepih, ki jih sprejme Svet ali Komisija v zvezi s peticijami, posredovanimi s strani Parlamenta.

7.   Predsednik Parlamenta predlagatelje peticij seznani s sprejetimi odločitvami in razlogi zanje.

Člen 193

Objava peticij

1.   Peticije, vpisane v register iz člena 191(4), in glavne odločitve glede postopka obravnave posameznih peticij se objavijo v Parlamentu. Take objave se vpišejo v zapisnik.

2.   Naslov in povzetek besedil peticij, vpisanih v register, ter besedila mnenj in najpomembnejših odločitev, posredovanih v zvezi z obravnavo peticij, so javnosti na voljo v podatkovni bazi, če se predlagatelj peticije s tem strinja. Zaupne peticije se hranijo v arhivu Parlamenta, kjer so vsem poslancem na voljo za preučitev.

NASLOV IX

VARUH ČLOVEKOVIH PRAVIC

Člen 194

Imenovanje varuha človekovih pravic

1.   Na začetku vsake parlamentarne dobe predsednik takoj po svoji izvolitvi ali v primerih iz odstavka 8 pozove k predložitvi kandidatur za izvolitev v funkcijo varuha človekovih pravic in določi rok njihove predložitve. Ta poziv se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Kandidature mora podpreti najmanj sedemintrideset poslancev iz najmanj dveh držav članic.

Vsak poslanec lahko podpre le eno kandidaturo.

Kandidaturi morajo biti priloženi vsi dokumenti, na podlagi katerih je mogoče dejansko ugotoviti, da kandidat izpolnjuje pogoje, navedene v predpisih za opravljanje nalog varuha človekovih pravic.

3.   Kandidature se posredujejo pristojnemu odboru, ki lahko zahteva predstavitev kandidatov.

Predstavitve so odprte za vse poslance.

4.   Seznam sprejemljivih kandidatur po abecednem vrstnem redu se predloži v glasovanje Parlamentu.

5.   Glasovanje je tajno in se odloči na podlagi večine oddanih glasov.

Če po prvih dveh glasovanjih ni izvoljen noben kandidat, lahko naprej kandidirata le kandidata, ki sta prejela najvišje število glasov pri drugem glasovanju.

Če je izid glasovanja neodločen, ima prednost starejši kandidat.

6.   Predsednik se pred začetkom glasovanja prepriča, ali je navzoča najmanj polovica poslancev Parlamenta.

7.   Imenovani je nemudoma pozvan, da zapriseže pred Sodiščem Evropskih skupnosti.

8.   Varuh človekovih pravic opravlja svoje naloge do nastopa funkcije svojega naslednika, razen v primeru smrti ali razrešitve.

Člen 195

Dejavnosti varuha človekovih pravic

1.   Sklep o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, ter izvedbene določbe k temu sklepu, kakor jih sprejme varuh človekovih pravic, so v obvestilo priloženi poslovniku (17).

2.   V skladu s členom 3(6) in (7) navedenega sklepa varuh človekovih pravic obvesti Parlament o nepravilnostih, o katerih lahko pristojni odbor pripravi poročilo. V skladu s členom 3(8) navedenega sklepa varuh človekovih pravic Parlamentu ob koncu vsakega letnega zasedanja predloži tudi poročilo o izidu svojih preiskav. Pristojni odbor o tem pripravi poročilo in ga predloži Parlamentu v razpravo.

3.   Varuh človekovih pravic lahko obvesti tudi pristojni odbor na njegovo zahtevo ali nastopi pred njim na lastno pobudo.

Člen 196

Razrešitev varuha človekovih pravic

1.   Desetina poslancev Parlamenta lahko zahteva razrešitev varuha človekovih pravic, če slednji ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih nalog ali če je zagrešil hujšo kršitev.

2.   Zahteva se pošlje varuhu človekovih pravic in pristojnemu odboru, ki Parlamentu predloži poročilo, če večina njegovih članov sklene, da so razlogi utemeljeni. Varuh človekovih pravic se lahko na lastno zahtevo pred glasovanjem izreče o poročilu. Po razpravi Parlament odloča s tajnim glasovanjem.

3.   Predsednik se pred glasovanjem prepriča, ali je navzoča najmanj polovica poslancev Parlamenta.

4.   Če je izglasovana razrešitev varuha človekovih pravic in slednji ne odstopi, predsednik najpozneje do delnega zasedanja, ki sledi zasedanju, na katerem je potekalo glasovanje, prosi Sodišče Evropskih skupnosti, da z odločbo varuha človekovih pravic nemudoma razreši.

S prostovoljnim odstopom varuha človekovih pravic se postopek zaključi.

NASLOV X

GENERALNI SEKRETARIAT PARLAMENTA

Člen 197

Generalni sekretariat Parlamenta

1.   Parlament ima generalnega sekretarja, ki ga imenuje predsedstvo.

Generalni sekretar se pred predsedstvom slovesno zaveže, da bo vestno in popolnoma nepristransko opravljal svoje naloge.

2.   Generalni sekretar vodi sekretariat, čigar sestavo in organizacijo določi predsedstvo.

3.   Predsedstvo sprejme kadrovski načrt generalnega sekretariata in akte, ki urejajo vprašanja v zvezi s položajem in plačami uradnikov in drugih uslužbencev.

Predsedstvo tudi določi, za katere kategorije uradnikov in uslužbencev se v celoti ali delno uporabljajo členi 12, 13 in 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Predsednik Parlamenta ustrezno obvesti o tem pristojne institucije Evropske unije.

NASLOV XI

PRISTOJNOSTI IN ODGOVORNOSTI V ZVEZI S POLITIČNIMI STRANKAMI NA EVROPSKI RAVNI

Člen 198

Pristojnosti in odgovornosti predsednika Parlamenta

Predsednik zastopa Parlament pri njegovih stikih s političnimi strankami na evropski ravni v skladu s členom 19(4) tega poslovnika.

Člen 199

Pristojnosti in odgovornosti predsedstva

1.   Predsedstvo odloča o vsaki prošnji za finančno podporo s strani politične stranke na evropski ravni in razdelitvi sredstev med upravičene politične stranke. Sestaviti mora seznam upravičencev in dodeljenih sredstev.

2.   Predsedstvo odloča o ukinitvi ali zmanjšanju finančne podpore in vrnitvi zmotno izplačanih zneskov.

3.   Po koncu proračunskega leta predsedstvo odobri poročilo o finančnih dejavnostih in končni izkaz stanja upravičenih političnih strank.

4.   Pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta lahko predsedstvo političnim strankam na evropski ravni nudi tehnično pomoč v skladu z njihovimi predlogi. Predsedstvo lahko v določenih primerih prenese na generalnega sekretarja pristojnost za sprejem sklepov o tehnični pomoči.

5.   V vseh primerih, navedenih v prejšnjih odstavkih, ukrepa predsedstvo na predlog generalnega sekretarja. Z izjemo primerov iz odstavkov 1 in 4 predsedstvo pred sprejetjem sklepa zasliši predstavnike zadevne politične stranke. Predsedstvo se lahko kadar koli posvetuje s konferenco predsednikov.

6.   Kadar Parlament po preveritvi ugotovi, da politična stranka na evropski ravni ne spoštuje načel svobode, demokracije, varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, predsedstvo sklene, da se takšna politična stranka izključi od prejemanja finančne podpore.

Člen 200

Pristojnosti in odgovornosti pristojnega odbora in Parlamenta

1.   Na zahtevo četrtine poslancev Parlamenta, ki zastopajo najmanj tri politične skupine, pozove predsednik po razpravi v konferenci predsednikov pristojni odbor, naj preveri, ali politična stranka na evropski ravni še nadalje, zlasti v svojem programu in s svojimi dejavnostmi, spoštuje temeljna načela, na katerih temelji Evropska unija, in sicer načelo svobode, demokracije, varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države.

2.   Preden pristojni odbor predloži Parlamentu predlog sklepa, zasliši predstavnike zadevne politične stranke ter pridobi in oceni stališče odbora, sestavljenega iz neodvisnih uglednih oseb v skladu z Uredbo (ES) št. 2004/2003.

3.   Parlament sprejme z večino oddanih glasov predlog sklepa o spoštovanju ali kršitvi v odstavku 1 navedenih temeljnih načel s strani zadevne politične stranke. Ni dopustno vlagati predlogov sprememb. Če predlog sklepa ne prejme večine, se šteje nasprotni sklep za sprejet.

4.   Sklep Parlamenta pravno učinkuje od dneva vložitve zahteve iz odstavka 1.

5.   Predsednik zastopa Parlament v odboru neodvisnih uglednih oseb.

6.   Pristojni odbor pripravi poročilo, predvideno v Uredbi (ES) št. 2004/2003, o uporabi te uredbe in dejavnostih, ki so predmet finančne podpore, ter ga predloži Parlamentu na plenarnem zasedanju.

NASLOV XII

UPORABA IN SPREMEMBA POSLOVNIKA

Člen 201

Uporaba poslovnika

1.   V primeru dvoma v zvezi z uporabo ali razlago poslovnika lahko predsednik ne glede na prejšnje odločitve zadevo pošlje pristojnemu odboru v obravnavo.

Predsednik lahko zadevo pošlje pristojnemu odboru tudi, kadar je v skladu s členom 166 sproženo vprašanje pravilnosti postopka.

2.   Odbor odloči, ali je potrebno predlagati spremembo poslovnika. V tem primeru ravna v skladu s členom 202.

3.   Če odbor sklene, da zadošča razlaga obstoječega poslovnika, pošlje svojo razlago predsedniku, ki s tem seznani Parlament na njegovem naslednjem delnem zasedanju.

4.   Če politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev nasprotuje razlagi odbora, se o zadevi glasuje v Parlamentu. Besedilo je sprejeto z večino oddanih glasov, pod pogojem, da je navzoča najmanj tretjina poslancev Parlamenta. V primeru zavrnitve se zadeva vrne odboru.

5.   Nesporne razlage in razlage, ki jih je sprejel Parlament, se v poševni pisavi dodajo kot pojasnila ustreznemu členu ali členom.

6.   Razlage morajo biti upoštevane pri prihodnji uporabi in razlagi zadevnih členov.

7.   Pristojni odbor redno pregleduje poslovnik in razlage.

8.   Kadar ta poslovnik podeljuje pravice določenemu številu poslancev, se to število v primeru povečanega skupnega števila sedežev v Parlamentu, zlasti pa po širitvi Evropske unije, avtomatično uskladi z najbližjim celim številom, ki najbolj ustreza enakemu odstotku poslancev.

Člen 202

Sprememba poslovnika

1.   Vsak poslanec lahko predlaga spremembo poslovnika in njegovih prilog, po potrebi s kratko obrazložitvijo.

Predlagane spremembe se prevedejo, natisnejo, razdelijo in pošljejo pristojnemu odboru, ki jih preuči in odloči, ali jih bo predložil Parlamentu.

Za namen uporabe členov 150, 151 in 155 pri obravnavi predlaganih sprememb v Parlamentu velja, da se sklic na „izvirno besedilo“ ali „predlog Komisije“ v navedenih členih nanaša na takrat veljavno določbo.

2.   Predlagane spremembe poslovnika so sprejete le, če zanje glasuje večina poslancev Parlamenta.

3.   Če ob glasovanju ni drugače določeno, spremembe poslovnika in njegovih prilog začnejo veljati prvi dan delnega zasedanja po njihovem sprejetju.

NASLOV XIII

DRUGE DOLOČBE

Člen 203

Nerešene zadeve

Na koncu zadnjega delnega zasedanja pred volitvami se šteje, da so vse nerešene zadeve Parlamenta brezpredmetne, s pridržkom določb iz drugega odstavka.

Na začetku vsake parlamentarne mandatne dobe konferenca predsednikov odloča o obrazloženih zahtevah parlamentarnih odborov in drugih institucij za ponovni začetek ali nadaljevanje obravnave navedenih zadev.

Te določbe se ne uporabljajo za peticije in besedila, za katera odločitev ni potrebna.

Člen 204

Struktura prilog

Priloge tega poslovnika so razdeljene na naslednje tri kategorije:

| (a) | določbe o uporabi postopkov po tem poslovniku, sprejete z večino oddanih glasov (Priloga VI); |
| --- | --- |

(a)

določbe o uporabi postopkov po tem poslovniku, sprejete z večino oddanih glasov (Priloga VI);

| (b) | določbe, sprejete v zvezi z uporabo posebnih določb poslovnika in v skladu s postopki ter večinskimi pravili, ki jih te določajo (Priloge I, II, III, IV, V, VII(A) in (C), IX ter XV); |
| --- | --- |

(b)

določbe, sprejete v zvezi z uporabo posebnih določb poslovnika in v skladu s postopki ter večinskimi pravili, ki jih te določajo (Priloge I, II, III, IV, V, VII(A) in (C), IX ter XV);

| (c) | medinstitucionalni sporazumi ali druge določbe, sprejete v skladu s Pogodbami, ki se uporabljajo v Parlamentu ali zadevajo njegovo delovanje; sklep, da se te določbe priložijo poslovniku, sprejme Parlament z večino oddanih glasov na predlog pristojnega odbora (Priloge VII(B), VIII, X, XI, XII, XIII, XIV in XVI). |
| --- | --- |

(c)

medinstitucionalni sporazumi ali druge določbe, sprejete v skladu s Pogodbami, ki se uporabljajo v Parlamentu ali zadevajo njegovo delovanje; sklep, da se te določbe priložijo poslovniku, sprejme Parlament z večino oddanih glasov na predlog pristojnega odbora (Priloge VII(B), VIII, X, XI, XII, XIII, XIV in XVI).

---

(1)  Za seje odborov glej člen 184.

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43

(3)  Glej Prilogo I.

(4)  Glej Prilogo IX.

(5)  Glej Prilogo IX.

(6)  Glej Prilogo XI.

(7)  UL L 297. 15.11.2003, str. 1.

(8)  Glej Prilogo XIV.

(9)  Glej Prilogo IV.

(10)  Glej Prilogo V.

(11)  Glej Prilogo IV.

(12)  Glej Prilogo XV.

(13)  Glej Prilogo XV.

(14)  Glej Prilogo II.

(15)  Glej Prilogo VI.

(16)  Glej Prilogo VIII.

(17)  Glej Prilogo X.

---

PRILOGA I

DOLOČBE O IZVAJANJU ČLENA 9(1) — PREGLEDNOST IN FINANČNI INTERESI POSLANCEV

Člen 1

1.   Vsak poslanec, ki ima v predmetu razprave neposreden finančni interes, mora bodisi pred nastopom v Parlamentu ali enem izmed njegovih teles bodisi tedaj, ko je predlagan za poročevalca, svoj interes na seji ustno razkriti.

2.   Preden je poslanec lahko veljavno imenovan za nosilca funkcije v Parlamentu ali enem izmed njegovih teles v skladu s členom 12, 182 ali 188(2) ali se udeleži uradne delegacije v skladu s členom 64 ali 188(2), mora pravilno izpolniti prijavo iz člena 2.

Člen 2

Kvestorji vodijo register, v katerem vsak poslanec osebno in natančno prijavi:

| (a) | svoje poklicne dejavnosti in druge funkcije ali dejavnosti, za katere prejema plačilo, |
| --- | --- |

(a)

svoje poklicne dejavnosti in druge funkcije ali dejavnosti, za katere prejema plačilo,

| (b) | kakršno koli podporo, bodisi finančno bodisi v obliki osebja ali stvari, ki jo prejema poleg sredstev, ki jih zagotavlja Parlament, in mu jo v zvezi z njegovo politično dejavnostjo nudijo tretje osebe, katerih identiteta se razkrije. |
| --- | --- |

(b)

kakršno koli podporo, bodisi finančno bodisi v obliki osebja ali stvari, ki jo prejema poleg sredstev, ki jih zagotavlja Parlament, in mu jo v zvezi z njegovo politično dejavnostjo nudijo tretje osebe, katerih identiteta se razkrije.

Poslanci se pri opravljanju svojih nalog vzdržijo prejemanja vseh drugih daril ali ugodnosti.

Za prijave v registru je osebno odgovoren vsak poslanec in se vsako leto posodobijo.

Predsedstvo lahko občasno pripravi seznam zadev, za katere meni, da bi morale biti prijavljene v registru.

Če poslanec po ustreznem pozivu ne izpolni svoje obveznosti predložitve prijave v skladu s točkama (a) in (b), ga predsednik ponovno opomni, naj prijavo predloži v roku dveh mesecev. Če prijava v tem roku ni predložena, se ime poslanca z navedbo kršitve objavi v zapisniku prvega dne vsakega delnega zasedanja po poteku roka. Če poslanec po objavi kršitve še vedno ne predloži svoje prijave, predsednik ukrepa v skladu s postopkom za izključitev poslanca iz člena 147 tega poslovnika.

Predsedniki združenj poslancev, in sicer tako medskupinskih kot tudi drugih neuradnih združenj poslancev, morajo prijaviti vsako denarno ali drugačno podporo (npr. pisarniško pomoč), ki bi morala biti prijavljena po tem členu, če bi bila ponujena poslancem kot posameznikom.

Kvestorji so pristojni za vodenje registra in sestavo podrobnih pravil glede prijave zunanje podpore takih združenj.

Člen 3

Register je javen.

Register je javnosti lahko dostopen elektronsko.

Člen 4

Do sprejetja statuta poslancev Evropskega Parlamenta, ki bo nadomestil različne nacionalne predpise, veljajo za poslance glede prijavljanja premoženja predpisi držav članic, v katerih so bili izvoljeni.

---

PRILOGA II

POTEK ČASA ZA VPRAŠANJA V SKLADU S ČLENOM 109

A.   SMERNICE

| 1. | Vprašanja so dopustna le,






  — | če so jedrnata in oblikovana tako, da je nanje možen kratek odgovor; |
| --- | --- | --- |

1.

Vprašanja so dopustna le,

—

če so jedrnata in oblikovana tako, da je nanje možen kratek odgovor;

| — | če spadajo v pristojnost in na področje odgovornosti Komisije in Sveta ter so splošnega interesa; |
| --- | --- |

—

če spadajo v pristojnost in na področje odgovornosti Komisije in Sveta ter so splošnega interesa;

| — | če od zadevne institucije ne zahtevajo daljših predhodnih študij ali raziskav; |
| --- | --- |

—

če od zadevne institucije ne zahtevajo daljših predhodnih študij ali raziskav;

| — | če so jasno opredeljena in se nanašajo na konkretno zadevo; |
| --- | --- |

—

če so jasno opredeljena in se nanašajo na konkretno zadevo;

| — | če ne vsebujejo trditev ali mnenj; |
| --- | --- |

—

če ne vsebujejo trditev ali mnenj;

| — | če se ne nanašajo na strogo osebne zadeve; |
| --- | --- |

—

če se ne nanašajo na strogo osebne zadeve;

| — | če njihov namen ni pridobivanje dokumentov ali statističnih podatkov; |
| --- | --- |

—

če njihov namen ni pridobivanje dokumentov ali statističnih podatkov;

| — | če so v vprašalni obliki. |
| --- | --- |

—

če so v vprašalni obliki.

| 2. | Vprašanje ni dopustno, če dnevni red že predvideva razpravo o enaki vsebini ob sodelovanju zadevne institucije. |
| --- | --- |

2.

Vprašanje ni dopustno, če dnevni red že predvideva razpravo o enaki vsebini ob sodelovanju zadevne institucije.

| 3. | Vprašanje ni dopustno, če je bilo enako ali podobno vprašanje v preteklih treh mesecih že postavljeno in je bilo nanj odgovorjeno, razen če je prišlo do novih dogajanj ali če spraševalec prosi za nadaljnje informacije. V prvem primeru se spraševalcu izroči kopija vprašanja in odgovora. |
| --- | --- |

3.

Vprašanje ni dopustno, če je bilo enako ali podobno vprašanje v preteklih treh mesecih že postavljeno in je bilo nanj odgovorjeno, razen če je prišlo do novih dogajanj ali če spraševalec prosi za nadaljnje informacije. V prvem primeru se spraševalcu izroči kopija vprašanja in odgovora.

Dodatna vprašanja

| 4. | Vsak poslanec lahko h kateremu koli vprašanju postavi dodatno vprašanje. Postavi lahko največ dve dodatni vprašanji. |
| --- | --- |

4.

Vsak poslanec lahko h kateremu koli vprašanju postavi dodatno vprašanje. Postavi lahko največ dve dodatni vprašanji.

| 5. | Za dodatna vprašanja veljajo pravila o dopustnosti, določena v teh smernicah. |
| --- | --- |

5.

Za dodatna vprašanja veljajo pravila o dopustnosti, določena v teh smernicah.

| 6. | Predsednik odloča o dopustnosti dodatnih vprašanj in njihovo število omeji tako, da lahko vsak poslanec, ki je postavil vprašanje, dobi odgovor nanj.
  Tudi če dodatno vprašanje izpolnjuje omenjene pogoje dopustnosti, ga predsednik ni dolžan dopustiti:






  (a) | če bi oviralo običajni potek časa za vprašanja, |
| --- | --- | --- |

6.

Predsednik odloča o dopustnosti dodatnih vprašanj in njihovo število omeji tako, da lahko vsak poslanec, ki je postavil vprašanje, dobi odgovor nanj.

Tudi če dodatno vprašanje izpolnjuje omenjene pogoje dopustnosti, ga predsednik ni dolžan dopustiti:

(a)

če bi oviralo običajni potek časa za vprašanja,

| (b) | če je bilo glavno vprašanje, na katero se nanaša, že ustrezno pojasnjeno z drugimi dodatnimi vprašanji, ali |
| --- | --- |

(b)

če je bilo glavno vprašanje, na katero se nanaša, že ustrezno pojasnjeno z drugimi dodatnimi vprašanji, ali

| (c) | če nima neposredne zveze z glavnim vprašanjem. |
| --- | --- |

(c)

če nima neposredne zveze z glavnim vprašanjem.

Odgovori na vprašanja

| 7. | Zadevna institucija poskrbi, da so njeni odgovori jedrnati in povezani z vsebino vprašanja. |
| --- | --- |

7.

Zadevna institucija poskrbi, da so njeni odgovori jedrnati in povezani z vsebino vprašanja.

| 8. | Če vsebina vprašanj to dopušča, lahko predsednik po posvetovanju s spraševalci sklene, da zadevna institucija nanje odgovori skupaj. |
| --- | --- |

8.

Če vsebina vprašanj to dopušča, lahko predsednik po posvetovanju s spraševalci sklene, da zadevna institucija nanje odgovori skupaj.

| 9. | Na vprašanje se lahko odgovori le, če je spraševalec navzoč ali je predsedniku pred začetkom časa za vprašanja pisno sporočil ime svojega namestnika. |
| --- | --- |

9.

Na vprašanje se lahko odgovori le, če je spraševalec navzoč ali je predsedniku pred začetkom časa za vprašanja pisno sporočil ime svojega namestnika.

| 10. | Če niti spraševalec niti njegov namestnik nista navzoča, se šteje vprašanje za brezpredmetno. |
| --- | --- |

10.

Če niti spraševalec niti njegov namestnik nista navzoča, se šteje vprašanje za brezpredmetno.

| 11. | Če poslanec vloži vprašanje, med časom za vprašanja pa ni navzoč niti on sam niti njegov namestnik, ga predsednik pisno opomni na njegovo dolžnost, da je bodisi navzoč bodisi zastopan. Če mora predsednik tako pismo v obdobju dvanajstih mesecev poslati trikrat, zadevni poslanec za šest mesecev izgubi pravico do vlaganja vprašanj med časom za vprašanja. |
| --- | --- |

11.

Če poslanec vloži vprašanje, med časom za vprašanja pa ni navzoč niti on sam niti njegov namestnik, ga predsednik pisno opomni na njegovo dolžnost, da je bodisi navzoč bodisi zastopan. Če mora predsednik tako pismo v obdobju dvanajstih mesecev poslati trikrat, zadevni poslanec za šest mesecev izgubi pravico do vlaganja vprašanj med časom za vprašanja.

| 12. | Na vprašanja, ki ostanejo neodgovorjena zaradi pomanjkanja časa, se odgovori v skladu s členom 110(4), prvi pododstavek, razen če spraševalci takih vprašanj zahtevajo uporabo člena 110(3). |
| --- | --- |

12.

Na vprašanja, ki ostanejo neodgovorjena zaradi pomanjkanja časa, se odgovori v skladu s členom 110(4), prvi pododstavek, razen če spraševalci takih vprašanj zahtevajo uporabo člena 110(3).

| 13. | Postopek za pisne odgovore ureja člen 110(3) in (5). |
| --- | --- |

13.

Postopek za pisne odgovore ureja člen 110(3) in (5).

Roki

| 14. | Vprašanja se vložijo vsaj teden dni pred začetkom časa za vprašanja. Vprašanja, ki niso vložena v tem roku, se lahko obravnavajo med časom za vprašanja le s soglasjem zadevne institucije.
  Dopuščena vprašanja se razdelijo poslancem in pošljejo zadevnim institucijam. |
| --- | --- |

14.

Vprašanja se vložijo vsaj teden dni pred začetkom časa za vprašanja. Vprašanja, ki niso vložena v tem roku, se lahko obravnavajo med časom za vprašanja le s soglasjem zadevne institucije.

Dopuščena vprašanja se razdelijo poslancem in pošljejo zadevnim institucijam.

Oblika

| 15. | Čas za vprašanja Komisiji je lahko v soglasju s Komisijo razdeljen na posebne dele, namenjene posameznim članom Komisije.
  Čas za vprašanja Svetu je lahko v soglasju s Svetom razdeljen na čas za vprašanja predsedstvu, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko ali predsedniku Evroskupine. Lahko je razdeljen tudi po temah. |
| --- | --- |

15.

Čas za vprašanja Komisiji je lahko v soglasju s Komisijo razdeljen na posebne dele, namenjene posameznim članom Komisije.

Čas za vprašanja Svetu je lahko v soglasju s Svetom razdeljen na čas za vprašanja predsedstvu, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko ali predsedniku Evroskupine. Lahko je razdeljen tudi po temah.

B.   Priporočila

(izvleček iz resolucije Parlamenta z dne 13. novembra 1986)

Evropski parlament

| 1. | priporoča strožjo uporabo smernic, ki se nanašajo na potek časa za vprašanja v skladu s členom 43 (1), zlasti odstavka 1 teh smernic o dopustnosti; |
| --- | --- |

1.

priporoča strožjo uporabo smernic, ki se nanašajo na potek časa za vprašanja v skladu s členom 43 (1), zlasti odstavka 1 teh smernic o dopustnosti;

| 2. | priporoča pogostejšo rabo pooblastila, ki ga ima predsednik Evropskega parlamenta na podlagi člena 43(3) (2), da vprašanja v okviru časa za vprašanja združuje po temah; vendar pa meni, da se lahko združujejo le vprašanja iz prve polovice seznama vprašanj, vloženih za določeno delno zasedanje; |
| --- | --- |

2.

priporoča pogostejšo rabo pooblastila, ki ga ima predsednik Evropskega parlamenta na podlagi člena 43(3) (2), da vprašanja v okviru časa za vprašanja združuje po temah; vendar pa meni, da se lahko združujejo le vprašanja iz prve polovice seznama vprašanj, vloženih za določeno delno zasedanje;

| 3. | priporoča, kar zadeva dodatna vprašanja, naj predsednik praviloma dovoli eno dodatno vprašanje s strani spraševalca in eno ali največ dve dodatni vprašanji s strani poslancev, po možnosti iz druge politične skupine in/ali države članice, kot je avtor glavnega vprašanja; poziva, naj bodo dodatna vprašanja jedrnata in v vprašalni obliki, ter predlaga, naj njihova dolžina ne presega 30 sekund; |
| --- | --- |

3.

priporoča, kar zadeva dodatna vprašanja, naj predsednik praviloma dovoli eno dodatno vprašanje s strani spraševalca in eno ali največ dve dodatni vprašanji s strani poslancev, po možnosti iz druge politične skupine in/ali države članice, kot je avtor glavnega vprašanja; poziva, naj bodo dodatna vprašanja jedrnata in v vprašalni obliki, ter predlaga, naj njihova dolžina ne presega 30 sekund;

| 4. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu z odstavkom 7 smernic poskrbita, da so odgovori jedrnati in povezani z vsebino vprašanja. |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu z odstavkom 7 smernic poskrbita, da so odgovori jedrnati in povezani z vsebino vprašanja.

---

(1)  Zdaj člen 109.

(2)  Zdaj člen 109(3).

---

PRILOGA III

SMERNICE IN SPLOŠNA NAČELA ZA IZBIRANJE ZADEV, KI BODO UVRŠČENE NA DNEVNI RED RAZPRAVE O PRIMERIH KRŠITEV ČLOVEKOVIH PRAVIC, DEMOKRACIJE IN NAČELA PRAVNE DRŽAVE, PREDVIDENE S ČLENOM 115

Temeljna načela

| 1. | Prednost imajo predlogi resolucij, naslovljeni na Svet, Komisijo, države članice, tretje države ali mednarodne organizacije, katerih namen je, da Parlament glasuje pred določenim dogodkom, pod pogojem, da je tekoče delno zasedanje edino delno zasedanje Evropskega parlamenta, na katerem se lahko pravočasno glasuje. |
| --- | --- |

1.

Prednost imajo predlogi resolucij, naslovljeni na Svet, Komisijo, države članice, tretje države ali mednarodne organizacije, katerih namen je, da Parlament glasuje pred določenim dogodkom, pod pogojem, da je tekoče delno zasedanje edino delno zasedanje Evropskega parlamenta, na katerem se lahko pravočasno glasuje.

| 2. | Predlogi resolucij ne smejo biti daljši od 500 besed. |
| --- | --- |

2.

Predlogi resolucij ne smejo biti daljši od 500 besed.

| 3. | Zadeve, ki sodijo med pogodbene pristojnosti Evropske unije, se štejejo za prednostne, če so večjega pomena. |
| --- | --- |

3.

Zadeve, ki sodijo med pogodbene pristojnosti Evropske unije, se štejejo za prednostne, če so večjega pomena.

| 4. | Število izbranih zadev, ki ne sme preseči treh, vključno s podpoglavji, mora biti tako, da je možna razprava, sorazmerna z njihovo pomembnostjo. |
| --- | --- |

4.

Število izbranih zadev, ki ne sme preseči treh, vključno s podpoglavji, mora biti tako, da je možna razprava, sorazmerna z njihovo pomembnostjo.

Izvedbene podrobnosti

| 5. | Parlament in politične skupine se seznanijo s temeljnimi načeli, uporabljenimi pri izbiranju zadev, ki naj se uvrstijo na dnevni red razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države. |
| --- | --- |

5.

Parlament in politične skupine se seznanijo s temeljnimi načeli, uporabljenimi pri izbiranju zadev, ki naj se uvrstijo na dnevni red razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države.

Omejitev in dodelitev časa za govor

| 6. | Da bi čim bolje izkoristili razpoložljivi čas, se predsednik po posvetovanju s predsedniki političnih skupin dogovori s Svetom in Komisijo glede omejitve časa za govor za njune morebitne izjave v razpravi o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države. |
| --- | --- |

6.

Da bi čim bolje izkoristili razpoložljivi čas, se predsednik po posvetovanju s predsedniki političnih skupin dogovori s Svetom in Komisijo glede omejitve časa za govor za njune morebitne izjave v razpravi o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države.

Rok za vlaganje predlogov sprememb

| 7. | Rok za vlaganje predlogov sprememb mora biti določen tako, da je med njihovo razdelitvijo v uradnih jezikih in časom, namenjenem razpravi o predlogih resolucij, na voljo dovolj časa, da jih lahko poslanci in politične skupine primerno preučijo. |
| --- | --- |

7.

Rok za vlaganje predlogov sprememb mora biti določen tako, da je med njihovo razdelitvijo v uradnih jezikih in časom, namenjenem razpravi o predlogih resolucij, na voljo dovolj časa, da jih lahko poslanci in politične skupine primerno preučijo.

---

PRILOGA IV

IZVEDBENI POSTOPKI ZA OBRAVNAVO SPLOŠNEGA PRORAČUNA EVROPSKE UNIJE IN DODATNIH PRORAČUNOV

Člen 1

Gradiva za sejo

1.   Natisnejo in razdelijo se naslednja gradiva:

| (a) | sporočilo Komisije o najvišji stopnji, predvideni v členu 78(9) Pogodbe ESPJ, členu 272(9) Pogodbe ES in členu 177(9) Pogodbe ESAE; |
| --- | --- |

(a)

sporočilo Komisije o najvišji stopnji, predvideni v členu 78(9) Pogodbe ESPJ, členu 272(9) Pogodbe ES in členu 177(9) Pogodbe ESAE;

| (b) | predlog Komisije ali Sveta za določitev nove stopnje; |
| --- | --- |

(b)

predlog Komisije ali Sveta za določitev nove stopnje;

| (c) | povzetek razprav Sveta o dopolnitvah in predlaganih spremembah, ki jih je glede predloga proračuna sprejel Parlament; |
| --- | --- |

(c)

povzetek razprav Sveta o dopolnitvah in predlaganih spremembah, ki jih je glede predloga proračuna sprejel Parlament;

| (d) | spremembe, ki jih je Svet sprejel glede s strani Parlamenta sprejetih dopolnitev predloga proračuna; |
| --- | --- |

(d)

spremembe, ki jih je Svet sprejel glede s strani Parlamenta sprejetih dopolnitev predloga proračuna;

| (e) | stališče Sveta o določitvi nove najvišje stopnje; |
| --- | --- |

(e)

stališče Sveta o določitvi nove najvišje stopnje;

| (f) | nov predlog proračuna, sestavljen na podlagi člena 78(8) Pogodbe ESPJ, člena 272(8) Pogodbe ES in člena 177(8) Pogodbe ESAE; |
| --- | --- |

(f)

nov predlog proračuna, sestavljen na podlagi člena 78(8) Pogodbe ESPJ, člena 272(8) Pogodbe ES in člena 177(8) Pogodbe ESAE;

| (g) | osnutki sklepov o začasnih dvanajstinah, predvidenih v členu 78b Pogodbe ESPJ, členu 273 Pogodbe ES in členu 178 Pogodbe ESAE. |
| --- | --- |

(g)

osnutki sklepov o začasnih dvanajstinah, predvidenih v členu 78b Pogodbe ESPJ, členu 273 Pogodbe ES in členu 178 Pogodbe ESAE.

2.   Ta gradiva se pošljejo pristojnemu odboru. Vsak odbor, ki ga to zadeva, lahko da svoje mnenje.

3.   Če želijo tudi drugi odbori podati mnenje, predsednik določi rok, v katerem se ta mnenja pošljejo pristojnemu odboru.

Člen 2

Stopnja

1.   Vsak poslanec lahko ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev vloži in zagovarja predloge sklepov za določitev nove najvišje stopnje.

2.   Taki predlogi so dopustni le, če so vloženi v pisni obliki in jih je podpisalo najmanj sedemintrideset poslancev ali če so vloženi v imenu politične skupine ali odbora.

3.   Predsednik določi rok za vložitev teh predlogov.

4.   Pristojni odbor poroča o predlogih pred razpravo v Parlamentu.

5.   Nato Parlament o predlogih glasuje.

Parlament odloča z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

Kadar Svet obvesti Parlament, da soglaša z določitvijo nove stopnje, predsednik v Parlamentu razglasi, da je spremenjena stopnja sprejeta.

V nasprotnem primeru se stališče Sveta pošlje pristojnemu odboru.

Člen 3

Obravnava predloga proračuna — prva faza

1.   Vsak poslanec lahko ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev vloži in zagovarja:

| — | osnutke dopolnitev predloga proračuna; |
| --- | --- |

—

osnutke dopolnitev predloga proračuna;

| — | predlagane spremembe predloga proračuna. |
| --- | --- |

—

predlagane spremembe predloga proračuna.

2.   Osnutki dopolnitev so dopustni le, če so predloženi v pisni obliki, če jih je podpisalo najmanj sedemintrideset poslancev ali če so vloženi v imenu politične skupine ali odbora, če je navedena proračunska postavka, na katero se nanašajo, in če je zagotovljeno ravnotežje med prihodki in odhodki. Osnutki dopolnitev vsebujejo vse potrebne podatke o zaznamkih v zvezi z zadevno proračunsko postavko.

Te določbe se uporabljajo tudi za predlagane spremembe.

Vse osnutke dopolnitev in predlagane spremembe predloga proračuna je treba pisno obrazložiti.

3.   Predsednik določi rok za vložitev osnutkov dopolnitev in predlaganih sprememb.

Predsednik določi dva roka za vložitev osnutkov dopolnitev in predlaganih sprememb: prvi je pred sprejetjem poročila pristojnega odbora, drugi pa po njem.

4.   Pristojni odbor da svoje mnenje o predloženih besedilih pred razpravo v Parlamentu.

O osnutkih dopolnitev in predlaganih spremembah, ki jih je pristojni odbor zavrnil, se v Parlamentu ne glasuje, razen če to pred iztekom roka, ki ga določi predsednik, pisno zahteva eden izmed odborov ali najmanj sedemintrideset poslancev; ta rok nikakor ne sme biti krajši od 24 ur pred začetkom glasovanja.

5.   Osnutki dopolnitev načrta odhodkov Parlamenta, podobni tistim, ki jih je Parlament zavrnil že ob pripravi načrta odhodkov, se obravnavajo le, če je pristojni odbor o njih podal pozitivno mnenje.

6.   Ne glede na člen 51(2) tega poslovnika Parlament ločeno in zaporedno glasuje o:

| — | vsakem osnutku dopolnitve in vsaki predlagani spremembi, |
| --- | --- |

—

vsakem osnutku dopolnitve in vsaki predlagani spremembi,

| — | vsakem razdelku predloga proračuna, |
| --- | --- |

—

vsakem razdelku predloga proračuna,

| — | predlogu resolucije o predlogu proračuna. |
| --- | --- |

—

predlogu resolucije o predlogu proračuna.

Člen 155(4) do (8) se kljub temu uporablja.

7.   Členi, poglavja, naslovi in razdelki predloga proračuna, glede katerih osnutki dopolnitev ali predlagane spremembe niso bili vloženi, se štejejo za sprejete.

8.   Za sprejetje osnutkov dopolnitev je potrebna večina glasov poslancev Evropskega parlamenta.

Za sprejetje predlaganih sprememb je potrebna večina oddanih glasov.

9.   Če imajo s strani Parlamenta sprejete dopolnitve za posledico dvig odhodkov, prikazanih v predlogu proračuna, nad določeno najvišjo stopnjo, pristojni odbor poda Parlamentu predlog določitve nove najvišje stopnje, kot to določa zadnji pododstavek člena 78(9) Pogodbe ESPJ, člen 272(9) Pogodbe ES in člen 177(9) Pogodbe ESAE. O predlogu se glasuje po glasovanju o različnih razdelkih predloga proračuna. Parlament odloča z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov. Če je predlog zavrnjen, se predlog proračuna v celoti vrne pristojnemu odboru.

10.   Če Parlament ni niti dopolnil predloga proračuna niti sprejel predlaganih sprememb ali predloga zavrnitve predloga proračuna, predsednik razglasi v Parlamentu, da je proračun dokončno sprejet.

Če je Parlament dopolnil predlog proračuna ali sprejel predlagane spremembe, se tako dopolnjeni ali spremenjeni predlog proračuna, skupaj z obrazložitvami, predloži Svetu in Komisiji.

11.   Zapisnik seje, na kateri je Parlament podal svoje mnenje o predlogu proračuna, se pošlje Svetu in Komisiji.

Člen 4

Dokončno sprejetje proračuna po prvi obravnavi

Kadar Svet obvesti Parlament, da ni spremenil njegovih dopolnitev in da je odobril njegove predlagane spremembe oziroma jih ni zavrnil, predsednik razglasi v Parlamentu, da je proračun dokončno sprejet. Predsednik poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Obravnava mnenj Sveta — druga faza

1.   Če Svet spremeni eno ali več dopolnitev, ki jih je sprejel Parlament, se tako spremenjeno besedilo posreduje pristojnemu odboru.

2.   Vsak poslanec lahko ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev vloži in zagovarja osnutke dopolnitev besedil, ki jih je spremenil Svet.

3.   Taki osnutki dopolnitev so dopustni le, če so predloženi v pisni obliki, če jih je podpisalo najmanj sedemintrideset poslancev ali so vloženi v imenu odbora in če je zagotovljeno ravnotežje med prihodki in odhodki. Člen 46(5) se ne uporablja.

Osnutki dopolnitev so dopustni le, če se nanašajo na besedila, ki jih je dopolnil Svet.

4.   Predsednik določi rok za vložitev osnutkov dopolnitev.

5.   Pristojni odbor se izreče o besedilih, ki jih je spremenil Svet, in poda svoje mnenje o osnutkih dopolnitev k tem besedilom.

6.   O osnutkih dopolnitev besedil, ki jih je spremenil Svet, se v Parlamentu glasuje brez poseganja v določbe drugega pododstavka člena 3(4). Parlament odloča z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov. Če so osnutki dopolnitev sprejeti, se šteje, da so besedila, ki jih je spremenil Svet, zavrnjena. Če so zavrnjeni, se šteje, da so besedila, ki jih je spremenil Svet, sprejeta.

7.   Povzetek Sveta glede izidov razprav o predlaganih spremembah, ki jih je sprejel Parlament, je predmet razprave, ki se lahko zaključi z glasovanjem o predlogu resolucije.

8.   Po zaključku postopka, predvidenega v tem členu, in ob upoštevanju določb člena 6 predsednik razglasi v Parlamentu, da je proračun dokončno sprejet. Predsednik poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Popolna zavrnitev

1.   Odbor ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko iz tehtnih razlogov vloži predlog zavrnitve predloga proračuna v celoti. Tak predlog je dopusten le, če je pisno obrazložen in vložen v roku, ki ga določi predsednik. Razlogi za zavrnitev ne smejo biti protislovni.

2.   Pristojni odbor poda svoje mnenje o takem predlogu, preden se o njem glasuje v Parlamentu.

Parlament odloča z večino svojih poslancev in dvema tretjinama oddanih glasov. Če je predlog sprejet, se predlog proračuna v celoti vrne Svetu.

Člen 7

Sistem začasnih dvanajstin

1.   Vsak poslanec lahko glede odhodkov, ki ne izhajajo nujno iz Pogodbe ali iz aktov, sprejetih na podlagi omenjene pogodbe, ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev poda predlog sklepa, ki se razlikuje od sklepa Sveta, s katerim se odobrijo odhodki, višji od začasne dvanajstine.

2.   Taki predlogi sklepov so dopustni le, če so predloženi v pisni obliki, če jih je podpisalo najmanj sedemintrideset poslancev ali če jih vloži politična skupina ali odbor in če so obrazloženi.

3.   Pristojni odbor poda svoje mnenje o predloženih besedilih pred obravnavo v Parlamentu.

4.   Parlament odloča z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

Člen 8

Postopek priprave načrta odhodkov Parlamenta

1.   V zvezi z vprašanji, ki se nanašajo na proračun Parlamenta, predsedstvo in odbor, pristojen za proračun, skleneta zaporedoma o:

| (a) | kadrovskem načrtu; |
| --- | --- |

(a)

kadrovskem načrtu;

| (b) | predhodnem predlogu in predlogu načrta odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

predhodnem predlogu in predlogu načrta odhodkov.

2.   Sklepi o kadrovskem načrtu se sprejmejo po naslednjem postopku:

| (a) | predsedstvo pripravi kadrovski načrt za vsako proračunsko leto; |
| --- | --- |

(a)

predsedstvo pripravi kadrovski načrt za vsako proračunsko leto;

| (b) | usklajevalni postopek med predsedstvom in odborom, pristojnim za proračun, se sproži, kadar se mnenje slednjega razlikuje od prvotnih sklepov predsedstva; |
| --- | --- |

(b)

usklajevalni postopek med predsedstvom in odborom, pristojnim za proračun, se sproži, kadar se mnenje slednjega razlikuje od prvotnih sklepov predsedstva;

| (c) | na koncu postopka predsedstvo v skladu s členom 197(3) poslovnika sprejme končno odločitev o načrtu odhodkov v zvezi s kadrovskim načrtom brez poseganja v sklepe, sprejete v skladu s členom 272 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(c)

na koncu postopka predsedstvo v skladu s členom 197(3) poslovnika sprejme končno odločitev o načrtu odhodkov v zvezi s kadrovskim načrtom brez poseganja v sklepe, sprejete v skladu s členom 272 Pogodbe ES.

3.   Kar zadeva načrt odhodkov kot takšen, se postopek priprave začne, kakor hitro predsedstvo sprejme dokončni sklep o kadrovskem načrtu. Faze tega postopka so takšne, kot so določene v členu 73, in sicer:

| (a) | predsedstvo pripravi predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov (odstavek 1); |
| --- | --- |

(a)

predsedstvo pripravi predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov (odstavek 1);

| (b) | odbor, pristojen za proračun, pripravi predlog načrta prihodkov in odhodkov (odstavek 2); |
| --- | --- |

(b)

odbor, pristojen za proračun, pripravi predlog načrta prihodkov in odhodkov (odstavek 2);

| (c) | usklajevalni postopek se sproži, kadar se stališči odbora, pristojnega za proračun, in predsedstva bistveno razlikujeta. |
| --- | --- |

(c)

usklajevalni postopek se sproži, kadar se stališči odbora, pristojnega za proračun, in predsedstva bistveno razlikujeta.

---

PRILOGA V

POSTOPEK OBRAVNAVE IN SPREJETJA SKLEPOV O PODELITVI RAZREŠNICE

Člen 1

Gradiva za sejo

1.   Natisnejo in razdelijo se naslednja gradiva:

| (a) | poročilo o prihodkih in odhodkih, finančna analiza in izkaz stanja, ki jih predloži Komisija; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o prihodkih in odhodkih, finančna analiza in izkaz stanja, ki jih predloži Komisija;

| (b) | letno poročilo in posebna poročila Računskega sodišča, skupaj z odgovori institucij; |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo in posebna poročila Računskega sodišča, skupaj z odgovori institucij;

| (c) | izjava o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES predloži Računsko sodišče; |
| --- | --- |

(c)

izjava o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES predloži Računsko sodišče;

| (d) | priporočilo Sveta. |
| --- | --- |

(d)

priporočilo Sveta.

2.   Ta gradiva se pošljejo pristojnemu odboru. Vsak odbor, ki ga to zadeva, lahko poda svoje mnenje.

3.   Če želijo tudi drugi odbori podati mnenje, predsednik določi rok, v katerem se ta mnenja pošljejo pristojnemu odboru.

Člen 2

Obravnava poročila

1.   Parlament v skladu s finančno uredbo obravnava poročilo pristojnega odbora o razrešnici do 30. aprila v letu po sprejetju letnega poročila Računskega sodišča.

2.   Če v tej prilogi ni določeno drugače, se uporabljajo določbe poslovnika Parlamenta, ki se nanašajo na predloge sprememb in glasovanje.

Člen 3

Vsebina poročila

1.   Poročilo o razrešnici, ki ga pripravi pristojni odbor, obsega:

| (a) | predlog sklepa o podelitvi razrešnice ali odlogu sklepa o podelitvi razrešnice (glasovanje na aprilskem delnem zasedanju) ali predlog sklepa o podelitvi ali zavrnitvi podelitve razrešnice (glasovanje na oktobrskem delnem zasedanju); |
| --- | --- |

(a)

predlog sklepa o podelitvi razrešnice ali odlogu sklepa o podelitvi razrešnice (glasovanje na aprilskem delnem zasedanju) ali predlog sklepa o podelitvi ali zavrnitvi podelitve razrešnice (glasovanje na oktobrskem delnem zasedanju);

| (b) | predlog sklepa o zaključku poslovnih knjig vseh prihodkov, odhodkov, sredstev in obveznosti Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

predlog sklepa o zaključku poslovnih knjig vseh prihodkov, odhodkov, sredstev in obveznosti Skupnosti;

| (c) | predlog resolucije s pripombami na sklep, predlagan na podlagi točke (a), skupaj z oceno izvrševanja proračuna v zadevnem proračunskem letu s strani Komisije in ugotovitvami glede izvrševanja odhodkov v prihodnje; |
| --- | --- |

(c)

predlog resolucije s pripombami na sklep, predlagan na podlagi točke (a), skupaj z oceno izvrševanja proračuna v zadevnem proračunskem letu s strani Komisije in ugotovitvami glede izvrševanja odhodkov v prihodnje;

| (d) | kot prilogo seznam dokumentov, prejetih od Komisije, in dokumentov, od nje zahtevanih, a ne prejetih; |
| --- | --- |

(d)

kot prilogo seznam dokumentov, prejetih od Komisije, in dokumentov, od nje zahtevanih, a ne prejetih;

| (e) | mnenja zadevnih odborov. |
| --- | --- |

(e)

mnenja zadevnih odborov.

2.   Če pristojni odbor predlaga odlog sklepa o podelitvi razrešnice, je treba v predlogu resolucije med drugim navesti naslednje:

| (a) | razloge za odlog; |
| --- | --- |

(a)

razloge za odlog;

| (b) | nadaljnje ukrepe, ki se pričakujejo od Komisije, skupaj z roki zanje; |
| --- | --- |

(b)

nadaljnje ukrepe, ki se pričakujejo od Komisije, skupaj z roki zanje;

| (c) | dokumente, ki so bistveni za to, da Parlament sprejme sklep na podlagi poznavanja dejanskega stanja. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki so bistveni za to, da Parlament sprejme sklep na podlagi poznavanja dejanskega stanja.

Člen 4

Obravnava in glasovanje v Parlamentu

1.   Vsako poročilo pristojnega odbora, ki zadeva razrešnico, se uvrsti na dnevni red naslednjega delnega zasedanja po njegovi vložitvi.

2.   Predlogi sprememb so dopustni le k predlogu resolucije, vloženemu v skladu s členom 3(1)(c).

3.   Če ni v členu 5 določeno drugače, velja pri glasovanju o predlogih sklepov in predlogu resolucije vrstni red, določen v členu 3.

4.   Parlament v skladu s členom 198 Pogodbe ES odloča z večino oddanih glasov.

Člen 5

Različice postopka

1.   Glasovanje na aprilskem delnem zasedanju

Sprva se v poročilu o razrešnici predlaga bodisi podelitev razrešnice bodisi odlog sklepa o njeni podelitvi.

| (a) | Če predlog podelitve razrešnice prejme večino, je razrešnica podeljena. To obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig.
  Če predlog podelitve razrešnice ne prejme večine, se šteje, da je razrešnica odložena, pristojni odbor pa v šestih mesecih vloži novo poročilo, ki vsebuje nov predlog podelitve ali zavrnitve podelitve razrešnice. |
| --- | --- |

(a)

Če predlog podelitve razrešnice prejme večino, je razrešnica podeljena. To obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig.

Če predlog podelitve razrešnice ne prejme večine, se šteje, da je razrešnica odložena, pristojni odbor pa v šestih mesecih vloži novo poročilo, ki vsebuje nov predlog podelitve ali zavrnitve podelitve razrešnice.

| (b) | Če je predlog odloga podelitve razrešnice sprejet, pristojni odbor v šestih mesecih vloži novo poročilo, ki vsebuje nov predlog podelitve ali zavrnitve podelitve razrešnice. V tem primeru se odloži tudi zaključek poslovnih knjig in se ponovno vloži skupaj z novim poročilom.
  Če predlog odloga podelitve razrešnice ne prejme večine, se šteje, da je razrešnica podeljena. V tem primeru sklep obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig. O predlogu resolucije se še lahko glasuje. |
| --- | --- |

(b)

Če je predlog odloga podelitve razrešnice sprejet, pristojni odbor v šestih mesecih vloži novo poročilo, ki vsebuje nov predlog podelitve ali zavrnitve podelitve razrešnice. V tem primeru se odloži tudi zaključek poslovnih knjig in se ponovno vloži skupaj z novim poročilom.

Če predlog odloga podelitve razrešnice ne prejme večine, se šteje, da je razrešnica podeljena. V tem primeru sklep obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig. O predlogu resolucije se še lahko glasuje.

2.   Glasovanje na oktobrskem delnem zasedanju

V drugi fazi se v poročilu o razrešnici predlaga bodisi njena podelitev bodisi zavrnitev.

| (a) | Če predlog podelitve razrešnice prejme večino, je razrešnica podeljena. To obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig.
  Če predlog podelitve razrešnice ne prejme večine, to pomeni zavrnitev podelitve razrešnice. Formalni predlog zaključka poslovnih knjig zadevnega leta se poda na enem izmed naslednjih delnih zasedanj, na katerem je za pojasnilo zaprošena Komisija. |
| --- | --- |

(a)

Če predlog podelitve razrešnice prejme večino, je razrešnica podeljena. To obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig.

Če predlog podelitve razrešnice ne prejme večine, to pomeni zavrnitev podelitve razrešnice. Formalni predlog zaključka poslovnih knjig zadevnega leta se poda na enem izmed naslednjih delnih zasedanj, na katerem je za pojasnilo zaprošena Komisija.

| (b) | Če predlog zavrnitve podelitve razrešnice prejme večino, se formalni predlog zaključka poslovnih knjig zadevnega leta poda na enem izmed naslednjih delnih zasedanj, na katerem je za pojasnilo zaprošena Komisija.
  Če predlog zavrnitve podelitve razrešnice ne prejme večine, se šteje, da je razrešnica podeljena. V tem primeru sklep obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig. O predlogu resolucije se še lahko glasuje. |
| --- | --- |

(b)

Če predlog zavrnitve podelitve razrešnice prejme večino, se formalni predlog zaključka poslovnih knjig zadevnega leta poda na enem izmed naslednjih delnih zasedanj, na katerem je za pojasnilo zaprošena Komisija.

Če predlog zavrnitve podelitve razrešnice ne prejme večine, se šteje, da je razrešnica podeljena. V tem primeru sklep obenem pomeni tudi zaključek poslovnih knjig. O predlogu resolucije se še lahko glasuje.

3.   Če predlog resolucije ali predlog zaključka poslovnih knjig vsebuje določbe, ki so v nasprotju z izidom glasovanja Parlamenta o podelitvi razrešnice, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora odloži to glasovanje in določi nov rok za vložitev predlogov sprememb.

Člen 6

Izvajanje sklepov o razrešnici

1.   Predsednik v skladu s členom 3 pošlje vsak sklep ali resolucijo Parlamenta Komisiji in drugim institucijam. Predsednik poskrbi za objavo v seriji Uradnega lista Evropske unije, primerni za akte zakonodajne narave.

2.   Pristojni odbor vsaj enkrat letno poroča Parlamentu o ukrepih, ki so jih institucije sprejele v odgovor na pripombe, ki spremljajo sklepe o razrešnici, in druge pripombe, ki jih vsebujejo resolucije Parlamenta glede izvrševanja odhodkov.

3.   Na podlagi poročila odbora, pristojnega za proračunski nadzor, lahko predsednik v skladu s členom 232 Pogodbe ES v imenu Parlamenta vloži tožbo pri Sodišču proti zadevni instituciji zaradi neizpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz pripomb, ki spremljajo sklepe o razrešnici, ali iz drugih resolucij v zvezi z izvrševanjem odhodkov.

---

PRILOGA VI

PRISTOJNOSTI STALNIH PARLAMENTARNIH ODBOROV (1)

I.   Odbor za zunanje zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) in evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP); v zvezi s tem odboru pomaga pododbor za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

1.

skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) in evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP); v zvezi s tem odboru pomaga pododbor za varnost in obrambo;

| 2. | odnose z drugimi institucijami in organi EU, ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter medparlamentarnimi skupščinami glede zadev, ki spadajo v njihovo pristojnost; |
| --- | --- |

2.

odnose z drugimi institucijami in organi EU, ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter medparlamentarnimi skupščinami glede zadev, ki spadajo v njihovo pristojnost;

| 3. | krepitev političnih odnosov s tretjimi državami, posebej s tistimi v neposredni bližini Unije, preko programov sodelovanja in pomoči ali mednarodnih sporazumov, kot so sporazumi o pridružitvi in partnerstvu; |
| --- | --- |

3.

krepitev političnih odnosov s tretjimi državami, posebej s tistimi v neposredni bližini Unije, preko programov sodelovanja in pomoči ali mednarodnih sporazumov, kot so sporazumi o pridružitvi in partnerstvu;

| 4. | začetek, spremljanje in zaključek pogajanj o pristopu evropskih držav k Uniji; |
| --- | --- |

4.

začetek, spremljanje in zaključek pogajanj o pristopu evropskih držav k Uniji;

| 5. | vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, zaščito manjšin in spodbujanjem demokratičnih vrednot v tretjih državah; pri tem odboru pomaga pododbor za človekove pravice; brez poseganja v ustrezne določbe se naj člane drugih odborov in organov s pristojnostmi na tem področju povabi k udeležbi na sejah pododbora.
  Odbor usklajuje delo skupnih parlamentarnih odborov in parlamentarnih odborov za sodelovanje, kot tudi delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij ter misij za spremljanje volitev znotraj področja svojega delovanja. |
| --- | --- |

5.

vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, zaščito manjšin in spodbujanjem demokratičnih vrednot v tretjih državah; pri tem odboru pomaga pododbor za človekove pravice; brez poseganja v ustrezne določbe se naj člane drugih odborov in organov s pristojnostmi na tem področju povabi k udeležbi na sejah pododbora.

Odbor usklajuje delo skupnih parlamentarnih odborov in parlamentarnih odborov za sodelovanje, kot tudi delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij ter misij za spremljanje volitev znotraj področja svojega delovanja.

II.   Odbor za razvoj

Odbor, pristojen za:

| 1. | spodbujanje, izvajanje in spremljanje politike razvoja in sodelovanja Unije, zlasti:






  (a) | politični dialog z državami v razvoju, tako dvostranski kot v ustreznih mednarodnih organizacijah in medparlamentarnih forumih, |
| --- | --- | --- |

1.

spodbujanje, izvajanje in spremljanje politike razvoja in sodelovanja Unije, zlasti:

(a)

politični dialog z državami v razvoju, tako dvostranski kot v ustreznih mednarodnih organizacijah in medparlamentarnih forumih,

| (b) | pomoč in sporazume o sodelovanju z državami v razvoju, |
| --- | --- |

(b)

pomoč in sporazume o sodelovanju z državami v razvoju,

| (c) | spodbujanje demokratičnih vrednot, dobrega vodenja in človekovih pravic v državah v razvoju; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje demokratičnih vrednot, dobrega vodenja in človekovih pravic v državah v razvoju;

| 2. | zadeve, ki se nanašajo na Sporazum o partnerstvu AKP-EU in odnose s pristojnimi organi; |
| --- | --- |

2.

zadeve, ki se nanašajo na Sporazum o partnerstvu AKP-EU in odnose s pristojnimi organi;

| 3. | sodelovanje Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev in, kadar je primerno, v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami.
  Odbor usklajuje delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij znotraj področja svojega delovanja. |
| --- | --- |

3.

sodelovanje Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev in, kadar je primerno, v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami.

Odbor usklajuje delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij znotraj področja svojega delovanja.

III.   Odbor za mednarodno trgovino

Odbor, pristojen za:

zadeve, ki se nanašajo na vzpostavljanje in uvajanje skupne trgovinske politike Unije in njene zunanje gospodarske odnose, zlasti:

| 1. | finančne, ekonomske in trgovinske odnose s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

1.

finančne, ekonomske in trgovinske odnose s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami;

| 2. | ukrepe tehničnega usklajevanja ali standardizacije na področjih, na katerih veljajo instrumenti mednarodnega prava; |
| --- | --- |

2.

ukrepe tehničnega usklajevanja ali standardizacije na področjih, na katerih veljajo instrumenti mednarodnega prava;

| 3. | odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in oragnizacijami, ki spodbujajo regionalno gospodarsko in trgovinsko integracijo zunaj Unije; |
| --- | --- |

3.

odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in oragnizacijami, ki spodbujajo regionalno gospodarsko in trgovinsko integracijo zunaj Unije;

| 4. | odnose s STO, vključno s parlamentarno razsežnostjo.
  Odbor se povezuje z ustreznimi medparlamentarnimi in ad hoc delegacijami za gospodarske in trgovinske vidike s tretjimi državami. |
| --- | --- |

4.

odnose s STO, vključno s parlamentarno razsežnostjo.

Odbor se povezuje z ustreznimi medparlamentarnimi in ad hoc delegacijami za gospodarske in trgovinske vidike s tretjimi državami.

IV.   Odbor za proračun

Odbor, pristojen za:

| 1. | večletni finančni okvir prihodkov in odhodkov Unije ter sistem virov lastnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

1.

večletni finančni okvir prihodkov in odhodkov Unije ter sistem virov lastnih sredstev Unije;

| 2. | posebna proračunska pooblastila Parlamenta, zlasti glede proračuna Unije, pa tudi pogajanja in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov na tem področju; |
| --- | --- |

2.

posebna proračunska pooblastila Parlamenta, zlasti glede proračuna Unije, pa tudi pogajanja in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov na tem področju;

| 3. | načrt odhodkov Parlamenta v skladu s postopkom, opredeljenim v tem poslovniku; |
| --- | --- |

3.

načrt odhodkov Parlamenta v skladu s postopkom, opredeljenim v tem poslovniku;

| 4. | proračun decentraliziranih organov; |
| --- | --- |

4.

proračun decentraliziranih organov;

| 5. | finančne dejavnosti Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

5.

finančne dejavnosti Evropske investicijske banke;

| 6. | vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun, brez poseganja v pristojnosti odbora, pristojnega za Sporazum o partnerstvu AKP-EU; |
| --- | --- |

6.

vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun, brez poseganja v pristojnosti odbora, pristojnega za Sporazum o partnerstvu AKP-EU;

| 7. | finančne posledice vseh aktov Skupnosti in njihovo združljivost z večletnim finančnim okvirjem, brez poseganja v pristojnosti pristojnih odborov; |
| --- | --- |

7.

finančne posledice vseh aktov Skupnosti in njihovo združljivost z večletnim finančnim okvirjem, brez poseganja v pristojnosti pristojnih odborov;

| 8. | spremljanje in ocenjevanje izvajanja tekočega proračuna ne glede na člen 72(1), prenose proračunskih sredstev, postopke v zvezi s kadrovskim načrtom, proračunska sredstva za upravljanje in mnenja o projektih, povezanih z gradnjo, ki imajo velike finančne posledice; |
| --- | --- |

8.

spremljanje in ocenjevanje izvajanja tekočega proračuna ne glede na člen 72(1), prenose proračunskih sredstev, postopke v zvezi s kadrovskim načrtom, proračunska sredstva za upravljanje in mnenja o projektih, povezanih z gradnjo, ki imajo velike finančne posledice;

| 9. | finančno uredbo, z izjemo vprašanj, ki se nanašajo na izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna. |
| --- | --- |

9.

finančno uredbo, z izjemo vprašanj, ki se nanašajo na izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna.

V.   Odbor za proračunski nadzor

Odbor, pristojen za:

| 1. | nadzor izvrševanja proračuna Unije in Evropskega razvojnega sklada ter sklepe o razrešnici, ki jih sprejme Parlament, vključno z notranjim postopkom za podelitev razrešnice, in vse druge ukrepe za spremljanje ali izvajanje sklepov; |
| --- | --- |

1.

nadzor izvrševanja proračuna Unije in Evropskega razvojnega sklada ter sklepe o razrešnici, ki jih sprejme Parlament, vključno z notranjim postopkom za podelitev razrešnice, in vse druge ukrepe za spremljanje ali izvajanje sklepov;

| 2. | zaprtje, predložitev ter revizijo računov in izkazov stanja Unije, njenih institucij in vseh organov, financiranih z njene strani, vključno z ugotovitvijo proračunskih sredstev, ki jih je treba prenesti, ter določanjem stanja; |
| --- | --- |

2.

zaprtje, predložitev ter revizijo računov in izkazov stanja Unije, njenih institucij in vseh organov, financiranih z njene strani, vključno z ugotovitvijo proračunskih sredstev, ki jih je treba prenesti, ter določanjem stanja;

| 3. | nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

3.

nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke;

| 4. | nadziranje stroškovne učinkovitosti različnih oblik financiranja Skupnosti pri izvajanju politik Unije; |
| --- | --- |

4.

nadziranje stroškovne učinkovitosti različnih oblik financiranja Skupnosti pri izvajanju politik Unije;

| 5. | obravnavo goljufij in nepravilnosti pri izvrševanju proračuna Unije, ukrepe, namenjene preprečevanju in kazenskemu pregonu takšnih primerov, in zaščito finančnih interesov Unije na splošno; |
| --- | --- |

5.

obravnavo goljufij in nepravilnosti pri izvrševanju proračuna Unije, ukrepe, namenjene preprečevanju in kazenskemu pregonu takšnih primerov, in zaščito finančnih interesov Unije na splošno;

| 6. | odnose z Računskim sodiščem, imenovanje njegovih članov in obravnavo njegovih poročil; |
| --- | --- |

6.

odnose z Računskim sodiščem, imenovanje njegovih članov in obravnavo njegovih poročil;

| 7. | finančno uredbo, ki zadeva izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna. |
| --- | --- |

7.

finančno uredbo, ki zadeva izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna.

VI.   Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | ukrepe ekonomske in monetarne politike Unije, delovanje ekonomske in monetarne unije ter evropskega monetarnega in finančnega sistema (vključno z odnosi s pristojnimi institucijami in organizacijami); |
| --- | --- |

1.

ukrepe ekonomske in monetarne politike Unije, delovanje ekonomske in monetarne unije ter evropskega monetarnega in finančnega sistema (vključno z odnosi s pristojnimi institucijami in organizacijami);

| 2. | prosti pretok kapitala in plačil (čezmejna plačila, enotno plačilno območje, plačilne bilance, gibanje kapitala ter politika najemanja in dajanja posojil, nadzor nad gibanjem kapitala iz tretjih držav, ukrepi za spodbujanje izvoza kapitala Unije); |
| --- | --- |

2.

prosti pretok kapitala in plačil (čezmejna plačila, enotno plačilno območje, plačilne bilance, gibanje kapitala ter politika najemanja in dajanja posojil, nadzor nad gibanjem kapitala iz tretjih držav, ukrepi za spodbujanje izvoza kapitala Unije);

| 3. | mednarodni monetarni in finančni sistem (vključno z odnosi s finančnimi in monetarnimi institucijami in organizacijami); |
| --- | --- |

3.

mednarodni monetarni in finančni sistem (vključno z odnosi s finančnimi in monetarnimi institucijami in organizacijami);

| 4. | pravila o konkurenci in državne ali javne pomoči; |
| --- | --- |

4.

pravila o konkurenci in državne ali javne pomoči;

| 5. | davčne predpise; |
| --- | --- |

5.

davčne predpise;

| 6. | uravnavanje in nadzor finančnih storitev, institucij in trgov, vključno s poročili o dogajanju v finančnem sektorju, revizijo, računovodskimi pravili, upravljanjem podjetij in drugimi pravnimi zadevami gospodarskih družb, ki se navezujejo na finančne storitve. |
| --- | --- |

6.

uravnavanje in nadzor finančnih storitev, institucij in trgov, vključno s poročili o dogajanju v finančnem sektorju, revizijo, računovodskimi pravili, upravljanjem podjetij in drugimi pravnimi zadevami gospodarskih družb, ki se navezujejo na finančne storitve.

VII.   Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | politiko zaposlovanja in vse vidike socialne politike, kot so delovni pogoji, socialna varnost in socialna zaščita; |
| --- | --- |

1.

politiko zaposlovanja in vse vidike socialne politike, kot so delovni pogoji, socialna varnost in socialna zaščita;

| 2. | ukrepe zdravstvenega varstva in varnost pri delu; |
| --- | --- |

2.

ukrepe zdravstvenega varstva in varnost pri delu;

| 3. | Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

3.

Evropski socialni sklad;

| 4. | politiko poklicnega usposabljanja, vključno s poklicnimi kvalifikacijami; |
| --- | --- |

4.

politiko poklicnega usposabljanja, vključno s poklicnimi kvalifikacijami;

| 5. | prost pretok delovne sile in upokojencev; |
| --- | --- |

5.

prost pretok delovne sile in upokojencev;

| 6. | socialni dialog; |
| --- | --- |

6.

socialni dialog;

| 7. | vse oblike diskriminacije na delovnem mestu in trgu delovne sile, razen diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

7.

vse oblike diskriminacije na delovnem mestu in trgu delovne sile, razen diskriminacije na podlagi spola;

| 8. | odnose z:






  — | Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8.

odnose z:

—

Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop),

| — | Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, |
| --- | --- |

—

Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer,

| — | Evropsko fundacijo za usposabljanje, |
| --- | --- |

—

Evropsko fundacijo za usposabljanje,

| — | Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu,
  kot tudi za odnose z drugimi pristojnimi organi EU in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

—

Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu,

kot tudi za odnose z drugimi pristojnimi organi EU in mednarodnimi organizacijami.

VIII.   Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Odbor, pristojen za:

| 1. | okoljsko politiko in ukrepe za varstvo okolja, zlasti:






  (a) | onesnaženje zraka, tal in vode, ravnanje z odpadki in reciklažo, nevarne snovi in pripravke, raven hrupa, spremembe podnebja, zaščito biološke raznovrstnosti, |
| --- | --- | --- |

1.

okoljsko politiko in ukrepe za varstvo okolja, zlasti:

(a)

onesnaženje zraka, tal in vode, ravnanje z odpadki in reciklažo, nevarne snovi in pripravke, raven hrupa, spremembe podnebja, zaščito biološke raznovrstnosti,

| (b) | trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

(b)

trajnostni razvoj,

| (c) | mednarodne in regionalne ukrepe ter sporazume glede varstva okolja, |
| --- | --- |

(c)

mednarodne in regionalne ukrepe ter sporazume glede varstva okolja,

| (d) | odpravo okoljske škode, |
| --- | --- |

(d)

odpravo okoljske škode,

| (e) | civilno zaščito, |
| --- | --- |

(e)

civilno zaščito,

| (f) | Evropsko agencijo za okolje; |
| --- | --- |

(f)

Evropsko agencijo za okolje;

| 2. | javno zdravje, zlasti:






  (a) | programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- | --- |

2.

javno zdravje, zlasti:

(a)

programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja,

| (b) | farmacevtske in kozmetične izdelke, |
| --- | --- |

(b)

farmacevtske in kozmetične izdelke,

| (c) | zdravstvene vidike bio-terorizma, |
| --- | --- |

(c)

zdravstvene vidike bio-terorizma,

| (d) | Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni; |
| --- | --- |

(d)

Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni;

| 3. | vprašanja varne hrane, zlasti:






  (a) | označevanje in varnost živil, |
| --- | --- | --- |

3.

vprašanja varne hrane, zlasti:

(a)

označevanje in varnost živil,

| (b) | veterinarsko zakonodajo v zvezi z zaščito zdravja ljudi pred nevarnostmi ter zdravstveni nadzor nad živili in sistemi za proizvodnjo hrane, |
| --- | --- |

(b)

veterinarsko zakonodajo v zvezi z zaščito zdravja ljudi pred nevarnostmi ter zdravstveni nadzor nad živili in sistemi za proizvodnjo hrane,

| (c) | Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropski urad za prehrano in veterino. |
| --- | --- |

(c)

Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropski urad za prehrano in veterino.

IX.   Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Odbor, pristojen za:

| 1. | industrijsko politiko Unije in uporabo novih tehnologij, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na MSP (majhna in srednja podjetja); |
| --- | --- |

1.

industrijsko politiko Unije in uporabo novih tehnologij, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na MSP (majhna in srednja podjetja);

| 2. | politiko Unije na področju raziskav, vključno z razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov raziskav; |
| --- | --- |

2.

politiko Unije na področju raziskav, vključno z razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov raziskav;

| 3. | vesoljsko politiko; |
| --- | --- |

3.

vesoljsko politiko;

| 4. | dejavnosti Skupnega raziskovalnega centra in Centralnega urada za jedrske meritve, JET, ITER in druge projekte na tem področju; |
| --- | --- |

4.

dejavnosti Skupnega raziskovalnega centra in Centralnega urada za jedrske meritve, JET, ITER in druge projekte na tem področju;

| 5. | ukrepe Skupnosti v zvezi s splošno energetsko politiko, varnostjo dobave energije in učinkovito rabo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

5.

ukrepe Skupnosti v zvezi s splošno energetsko politiko, varnostjo dobave energije in učinkovito rabo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju energetske infrastrukture;

| 6. | Pogodbo Euratom in Dobavno agencijo Euratoma, jedrsko varnost ter razgradnjo in odlaganje odpadkov v jedrskem sektorju; |
| --- | --- |

6.

Pogodbo Euratom in Dobavno agencijo Euratoma, jedrsko varnost ter razgradnjo in odlaganje odpadkov v jedrskem sektorju;

| 7. | informacijsko družbo in informacijsko tehnologijo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture. |
| --- | --- |

7.

informacijsko družbo in informacijsko tehnologijo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture.

X.   Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

Odbor, pristojen za:

| 1. | usklajevanje nacionalnih predpisov za področje notranjega trga in carinske unije na ravni Skupnosti, zlasti:






  (a) | prost pretok blaga, vključno z usklajevanjem tehničnih standardov, |
| --- | --- | --- |

1.

usklajevanje nacionalnih predpisov za področje notranjega trga in carinske unije na ravni Skupnosti, zlasti:

(a)

prost pretok blaga, vključno z usklajevanjem tehničnih standardov,

| (b) | pravico do ustanavljanja, |
| --- | --- |

(b)

pravico do ustanavljanja,

| (c) | svobodo opravljanja storitev, z izjemo finančnega in poštnega sektorja; |
| --- | --- |

(c)

svobodo opravljanja storitev, z izjemo finančnega in poštnega sektorja;

| 2. | ukrepe za prepoznavanje in odpravljanje možnih ovir pri delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za prepoznavanje in odpravljanje možnih ovir pri delovanju notranjega trga;

| 3. | pospeševanje in zaščito ekonomskih interesov potrošnikov v povezavi z vzpostavitvijo notranjega trga, razen pri vprašanjih javnega zdravja in varne hrane. |
| --- | --- |

3.

pospeševanje in zaščito ekonomskih interesov potrošnikov v povezavi z vzpostavitvijo notranjega trga, razen pri vprašanjih javnega zdravja in varne hrane.

XI.   Odbor za promet in turizem

Odbor, pristojen za:

| 1. | zadeve, ki se navezujejo na razvoj skupne politike za železniški in cestni promet, promet po notranjih plovnih poteh ter pomorski in zračni promet, zlasti:






  (a) | skupna pravila za prevoz znotraj Evropske unije, |
| --- | --- | --- |

1.

zadeve, ki se navezujejo na razvoj skupne politike za železniški in cestni promet, promet po notranjih plovnih poteh ter pomorski in zračni promet, zlasti:

(a)

skupna pravila za prevoz znotraj Evropske unije,

| (b) | vzpostavitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture, |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture,

| (c) | zagotovitev prevoznih storitev in odnosov na področju prevoza s tretjimi državami, |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev prevoznih storitev in odnosov na področju prevoza s tretjimi državami,

| (d) | varnost prevoza, |
| --- | --- |

(d)

varnost prevoza,

| (e) | odnose z mednarodnimi prevoznimi organi in organizacijami; |
| --- | --- |

(e)

odnose z mednarodnimi prevoznimi organi in organizacijami;

| 2. | poštne storitve; |
| --- | --- |

2.

poštne storitve;

| 3. | turizem. |
| --- | --- |

3.

turizem.

XII.   Odbor za regionalni razvoj

Odbor, pristojen za:

regionalno in kohezijsko politiko, zlasti:

| (a) | Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in druge instrumente regionalne politike Unije, |
| --- | --- |

(a)

Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in druge instrumente regionalne politike Unije,

| (b) | ocenjevanje učinka drugih politik Unije na ekonomsko in socialno kohezijo, |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanje učinka drugih politik Unije na ekonomsko in socialno kohezijo,

| (c) | usklajevanje strukturnih instrumentov Unije, |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje strukturnih instrumentov Unije,

| (d) | najbolj oddaljene regije in otoke, kakor tudi za čezmejno in medregijsko sodelovanje, |
| --- | --- |

(d)

najbolj oddaljene regije in otoke, kakor tudi za čezmejno in medregijsko sodelovanje,

| (e) | odnose z Odborom regij, organizacijami za medregijsko sodelovanje ter lokalnimi in regionalnimi organi. |
| --- | --- |

(e)

odnose z Odborom regij, organizacijami za medregijsko sodelovanje ter lokalnimi in regionalnimi organi.

XIII.   Odbor za kmetijstvo

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in razvoj skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

1.

delovanje in razvoj skupne kmetijske politike;

| 2. | razvoj podeželja, vključno z dejavnostmi ustreznih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

2.

razvoj podeželja, vključno z dejavnostmi ustreznih finančnih instrumentov;

| 3. | zakonodajo v zvezi z:






  (a) | veterino in zdravjem rastlin ter krmo za živali pod pogojem, da ukrepi na teh področjih niso namenjeni varovanju zdravja ljudi pred nevarnostmi, |
| --- | --- | --- |

3.

zakonodajo v zvezi z:

(a)

veterino in zdravjem rastlin ter krmo za živali pod pogojem, da ukrepi na teh področjih niso namenjeni varovanju zdravja ljudi pred nevarnostmi,

| (b) | živinorejo in dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

(b)

živinorejo in dobrim počutjem živali;

| 4. | izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

4.

izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov;

| 5. | zaloge kmetijskih surovin; |
| --- | --- |

5.

zaloge kmetijskih surovin;

| 6. | Urad Skupnosti za rastlinske sorte; |
| --- | --- |

6.

Urad Skupnosti za rastlinske sorte;

| 7. | gozdarstvo. |
| --- | --- |

7.

gozdarstvo.

XIV.   Odbor za ribištvo

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in razvoj skupne ribiške politike ter njeno vodenje; |
| --- | --- |

1.

delovanje in razvoj skupne ribiške politike ter njeno vodenje;

| 2. | varovanje ribolovnih virov; |
| --- | --- |

2.

varovanje ribolovnih virov;

| 3. | skupno organizacijo trga z ribjimi izdelki; |
| --- | --- |

3.

skupno organizacijo trga z ribjimi izdelki;

| 4. | strukturno politiko na področju ribištva in akvakulture, vključno s finančnimi instrumenti za usmerjanje ribištva; |
| --- | --- |

4.

strukturno politiko na področju ribištva in akvakulture, vključno s finančnimi instrumenti za usmerjanje ribištva;

| 5. | mednarodne sporazume na področju ribištva. |
| --- | --- |

5.

mednarodne sporazume na področju ribištva.

XV.   Odbor za kulturo in izobraževanje

Odbor, pristojen za:

| 1. | kulturne vidike Evropske unije, zlasti:






  (a) | izboljševanje poznavanja in razširjanje kulture, |
| --- | --- | --- |

1.

kulturne vidike Evropske unije, zlasti:

(a)

izboljševanje poznavanja in razširjanje kulture,

| (b) | zaščito in pospeševanje kulturne in jezikovne raznolikosti, |
| --- | --- |

(b)

zaščito in pospeševanje kulturne in jezikovne raznolikosti,

| (c) | ohranjanje in varstvo kulturne dediščine, kulturno izmenjavo ter umetniško ustvarjanje; |
| --- | --- |

(c)

ohranjanje in varstvo kulturne dediščine, kulturno izmenjavo ter umetniško ustvarjanje;

| 2. | izobraževalno politiko Unije, vključno s področjem evropskega visokega šolstva, spodbujanjem sistema evropskih šol in vseživljenjskim učenjem; |
| --- | --- |

2.

izobraževalno politiko Unije, vključno s področjem evropskega visokega šolstva, spodbujanjem sistema evropskih šol in vseživljenjskim učenjem;

| 3. | avdiovizualno politiko ter kulturne in izobraževalne vidike informacijske družbe; |
| --- | --- |

3.

avdiovizualno politiko ter kulturne in izobraževalne vidike informacijske družbe;

| 4. | mladinsko politiko ter razvoj politike športa in prostega časa; |
| --- | --- |

4.

mladinsko politiko ter razvoj politike športa in prostega časa;

| 5. | politiko obveščanja in medijev; |
| --- | --- |

5.

politiko obveščanja in medijev;

| 6. | sodelovanje s tretjimi državami na področju kulture in izobraževanja ter odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in institucijami. |
| --- | --- |

6.

sodelovanje s tretjimi državami na področju kulture in izobraževanja ter odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in institucijami.

XVI.   Odbor za pravne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | razlago in uporabo evropskega prava, skladnost aktov Evropske unije s primarno zakonodajo, zlasti z izbiro pravne podlage in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

razlago in uporabo evropskega prava, skladnost aktov Evropske unije s primarno zakonodajo, zlasti z izbiro pravne podlage in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2. | razlago in uporabo mednarodnega prava, v kolikor to vpliva na Evropsko unijo; |
| --- | --- |

2.

razlago in uporabo mednarodnega prava, v kolikor to vpliva na Evropsko unijo;

| 3. | poenostavitev zakonodaje Skupnosti, zlasti za zakonodajne predloge za njeno uradno kodifikacijo; |
| --- | --- |

3.

poenostavitev zakonodaje Skupnosti, zlasti za zakonodajne predloge za njeno uradno kodifikacijo;

| 4. | pravno varstvo pravic in pristojnosti Parlamenta, vključno z njegovim sodelovanjem v postopkih pred Sodiščem in Sodiščem prve stopnje; |
| --- | --- |

4.

pravno varstvo pravic in pristojnosti Parlamenta, vključno z njegovim sodelovanjem v postopkih pred Sodiščem in Sodiščem prve stopnje;

| 5. | akte Skupnosti, ki vplivajo na pravni red držav članic, in sicer na področjih:






  (a) | civilnega in gospodarskega prava, |
| --- | --- | --- |

5.

akte Skupnosti, ki vplivajo na pravni red držav članic, in sicer na področjih:

(a)

civilnega in gospodarskega prava,

| (b) | prava gospodarskih družb, |
| --- | --- |

(b)

prava gospodarskih družb,

| (c) | prava intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

(c)

prava intelektualne lastnine,

| (d) | postopkovnega prava; |
| --- | --- |

(d)

postopkovnega prava;

| 6. | okoljsko odgovornost in sankcije proti okoljskemu kriminalu; |
| --- | --- |

6.

okoljsko odgovornost in sankcije proti okoljskemu kriminalu;

| 7. | etična vprašanja, povezana z novimi tehnologijami, ob okrepljenem sodelovanju z ustreznimi odbori; |
| --- | --- |

7.

etična vprašanja, povezana z novimi tehnologijami, ob okrepljenem sodelovanju z ustreznimi odbori;

| 8. | Statut poslancev in Kadrovske predpise Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

8.

Statut poslancev in Kadrovske predpise Evropskih skupnosti;

| 9. | privilegije in imunitete poslancev, kot tudi za preverjanje veljavnosti njihovih mandatov; |
| --- | --- |

9.

privilegije in imunitete poslancev, kot tudi za preverjanje veljavnosti njihovih mandatov;

| 10. | organizacijo in statut Sodišča; |
| --- | --- |

10.

organizacijo in statut Sodišča;

| 11. | Urad za usklajevanje na notranjem trgu. |
| --- | --- |

11.

Urad za usklajevanje na notranjem trgu.

XVII.   Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | zaščito pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na ozemlju Unije, vključno z zaščito manjšin, kakor je določeno v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

zaščito pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na ozemlju Unije, vključno z zaščito manjšin, kakor je določeno v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije;

| 2. | ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije, razen tistih, ki temeljijo na spolu, ali tistih, ki se dogajajo na delovnem mestu in trgu delovne sile; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije, razen tistih, ki temeljijo na spolu, ali tistih, ki se dogajajo na delovnem mestu in trgu delovne sile;

| 3. | zakonodajo na področju preglednosti in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov; |
| --- | --- |

3.

zakonodajo na področju preglednosti in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov;

| 4. | vzpostavitev in razvijanje območja svobode, varnosti in pravice, zlasti:






  (a) | ukrepe glede vstopa in gibanja oseb, azila in priseljevanja, kot tudi pravosodnega in upravnega sodelovanja v civilnih zadevah, |
| --- | --- | --- |

4.

vzpostavitev in razvijanje območja svobode, varnosti in pravice, zlasti:

(a)

ukrepe glede vstopa in gibanja oseb, azila in priseljevanja, kot tudi pravosodnega in upravnega sodelovanja v civilnih zadevah,

| (b) | ukrepe integriranega upravljanja skupnih meja, |
| --- | --- |

(b)

ukrepe integriranega upravljanja skupnih meja,

| (c) | ukrepe, ki se navezujejo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki se navezujejo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah;

| 5. | Evropski center za spremljanje drog in odvisnosti, Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije, Europol, Eurojust, Cepol ter druge organe in agencije na tem področju; |
| --- | --- |

5.

Evropski center za spremljanje drog in odvisnosti, Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije, Europol, Eurojust, Cepol ter druge organe in agencije na tem področju;

| 6. | ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila skupna načela držav članic. |
| --- | --- |

6.

ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila skupna načela držav članic.

XVIII.   Odbor za ustavne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | institucionalne vidike evropskih integracijskih procesov, zlasti v okviru priprave in poteka konvencij in medvladnih konferenc; |
| --- | --- |

1.

institucionalne vidike evropskih integracijskih procesov, zlasti v okviru priprave in poteka konvencij in medvladnih konferenc;

| 2. | izvajanje Pogodbe EU in ocenjevanje njenega delovanja; |
| --- | --- |

2.

izvajanje Pogodbe EU in ocenjevanje njenega delovanja;

| 3. | institucionalne posledice pogajanj o širitvi Unije; |
| --- | --- |

3.

institucionalne posledice pogajanj o širitvi Unije;

| 4. | medinstitucionalne odnose, vključno s preučitvijo medinstitucionalnih sporazumov glede njihove potrditve na plenarnem zasedanju v skladu s členom 120(2) tega poslovnika; |
| --- | --- |

4.

medinstitucionalne odnose, vključno s preučitvijo medinstitucionalnih sporazumov glede njihove potrditve na plenarnem zasedanju v skladu s členom 120(2) tega poslovnika;

| 5. | enotni volilni postopek; |
| --- | --- |

5.

enotni volilni postopek;

| 6. | politične stranke na evropski ravni, brez vpliva na pristojnosti predsedstva; |
| --- | --- |

6.

politične stranke na evropski ravni, brez vpliva na pristojnosti predsedstva;

| 7. | ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic; |
| --- | --- |

7.

ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic;

| 8. | razlago in uporabo poslovnika in predloge morebitnih sprememb. |
| --- | --- |

8.

razlago in uporabo poslovnika in predloge morebitnih sprememb.

XIX.   Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Odbor, pristojen za:

| 1. | opredeljevanje, uresničevanje in zaščito pravic žensk v Uniji in podobne ukrepe Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

opredeljevanje, uresničevanje in zaščito pravic žensk v Uniji in podobne ukrepe Skupnosti;

| 2. | uresničevanje pravic žensk v tretjih državah; |
| --- | --- |

2.

uresničevanje pravic žensk v tretjih državah;

| 3. | politiko enakih možnosti, vključno z enakostjo moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu; |
| --- | --- |

3.

politiko enakih možnosti, vključno z enakostjo moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu;

| 4. | odpravo vseh oblik diskriminacije glede na spol; |
| --- | --- |

4.

odpravo vseh oblik diskriminacije glede na spol;

| 5. | uveljavljanje in nadaljnji razvoj načela enakih možnosti za moške in ženske („mainstreaming“) na vseh političnih področjih; |
| --- | --- |

5.

uveljavljanje in nadaljnji razvoj načela enakih možnosti za moške in ženske („mainstreaming“) na vseh političnih področjih;

| 6. | nadaljnjo obravnavo in izvajanje mednarodnih sporazumov in konvencij o pravicah žensk; |
| --- | --- |

6.

nadaljnjo obravnavo in izvajanje mednarodnih sporazumov in konvencij o pravicah žensk;

| 7. | informacijsko politiko o ženskah. |
| --- | --- |

7.

informacijsko politiko o ženskah.

XX.   Odbor za peticije

Odbor, pristojen za:

| 1. | peticije; |
| --- | --- |

1.

peticije;

| 2. | odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic. |
| --- | --- |

2.

odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic.

---

(1)  Sprejeto s sklepom Parlamenta z dne 29. januarja 2004.

---

PRILOGA VII

DOKUMENTI IN INFORMACIJE ZAUPNE IN OBČUTLJIVE NARAVE

A.   Obravnava zaupnih dokumentov, posredovanih Parlamentu

Postopek za obravnavo zaupnih dokumentov, posredovanih Evropskemu parlamentu (1)

| 1. | Zaupni dokumenti pomenijo dokumente in informacije, do katerih je dostop javnosti lahko zavrnjen v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, in obsegajo dokumente občutljive narave, opredeljene v členu 9 omenjene uredbe.
  Če katera od institucij dvomi v zaupno naravo dokumentov, ki jih prejme Parlament, se zadeva pošlje medinstitucionalnemu odboru, ustanovljenemu skladno s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001.
  Kadar zaupni dokumenti, posredovani Parlamentu, nosijo oznako zaupnosti, predsednik pristojnega odbora Parlamenta po uradni dolžnosti uporabi postopek zaupne obravnave, določen v odstavku 3.
  Nadaljnja pravila v zvezi z varovanjem zaupnih dokumentov, ki so sprejeta na plenarnem zasedanju na podlagi predloga predsedstva, se priložijo poslovniku Parlamenta. V teh pravilih se upoštevajo dogovori s Komisijo in Svetom. |
| --- | --- |

1.

Zaupni dokumenti pomenijo dokumente in informacije, do katerih je dostop javnosti lahko zavrnjen v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, in obsegajo dokumente občutljive narave, opredeljene v členu 9 omenjene uredbe.

Če katera od institucij dvomi v zaupno naravo dokumentov, ki jih prejme Parlament, se zadeva pošlje medinstitucionalnemu odboru, ustanovljenemu skladno s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Kadar zaupni dokumenti, posredovani Parlamentu, nosijo oznako zaupnosti, predsednik pristojnega odbora Parlamenta po uradni dolžnosti uporabi postopek zaupne obravnave, določen v odstavku 3.

Nadaljnja pravila v zvezi z varovanjem zaupnih dokumentov, ki so sprejeta na plenarnem zasedanju na podlagi predloga predsedstva, se priložijo poslovniku Parlamenta. V teh pravilih se upoštevajo dogovori s Komisijo in Svetom.

| 2. | Vsak odbor Evropskega parlamenta ima pravico uporabiti postopek zaupne obravnave za informacije ali dokumente, ki jih navede eden od njegovih članov v pisni ali ustni zahtevi. Za odločitev o uporabi postopka zaupne obravnave je potrebna dvotretjinska večina navzočih članov. |
| --- | --- |

2.

Vsak odbor Evropskega parlamenta ima pravico uporabiti postopek zaupne obravnave za informacije ali dokumente, ki jih navede eden od njegovih članov v pisni ali ustni zahtevi. Za odločitev o uporabi postopka zaupne obravnave je potrebna dvotretjinska večina navzočih članov.

| 3. | Ko predsednik odbora razglasi, da je postopek obravnave zaupen, so lahko pri razpravi navzoči le člani odbora ter uradniki in strokovnjaki, ki jih je predsednik odbora predhodno imenoval in katerih navzočnost je nujno potrebna.
  Oštevilčeni dokumenti se na začetku seje razdelijo, na koncu pa poberejo. Ni dovoljeno delati zabeležk in še zlasti ne fotokopij.
  V zapisniku seje se podrobnosti razprave o točki, obravnavani po zaupnem postopku, ne navedejo. Zapiše se lahko le morebitna odločitev v zvezi s tem. |
| --- | --- |

3.

Ko predsednik odbora razglasi, da je postopek obravnave zaupen, so lahko pri razpravi navzoči le člani odbora ter uradniki in strokovnjaki, ki jih je predsednik odbora predhodno imenoval in katerih navzočnost je nujno potrebna.

Oštevilčeni dokumenti se na začetku seje razdelijo, na koncu pa poberejo. Ni dovoljeno delati zabeležk in še zlasti ne fotokopij.

V zapisniku seje se podrobnosti razprave o točki, obravnavani po zaupnem postopku, ne navedejo. Zapiše se lahko le morebitna odločitev v zvezi s tem.

| 4. | Trije člani odbora, ki je uporabil postopek zaupne obravnave, lahko zahtevajo preučitev kršitve zaupnosti, kar se uvrsti na dnevni red. Odbor lahko z večino svojih članov odloči, da se preučitev kršitve zaupnosti uvrsti na dnevni red prve seje po vložitvi zahteve njegovemu predsedniku. |
| --- | --- |

4.

Trije člani odbora, ki je uporabil postopek zaupne obravnave, lahko zahtevajo preučitev kršitve zaupnosti, kar se uvrsti na dnevni red. Odbor lahko z večino svojih članov odloči, da se preučitev kršitve zaupnosti uvrsti na dnevni red prve seje po vložitvi zahteve njegovemu predsedniku.

| 5. | Sankcije: v primeru kršitve predsednik odbora po posvetovanju s podpredsedniki v obrazloženem sklepu izreče sankcije (graja, krajša, daljša ali trajna izključitev iz odbora).
  Zadevni član lahko zoper ta sklep vloži pritožbo, ki ne odloži izvršitve. Pritožbo skupaj obravnavata konferenca predsednikov Evropskega parlamenta in predsedstvo zadevnega odbora. Njuna večinska odločitev je dokončna.
  Če je bilo dokazano, da zaupnosti ni upošteval uradnik, se uporabljajo sankcije, predvidene v Kadrovskih predpisih. |
| --- | --- |

5.

Sankcije: v primeru kršitve predsednik odbora po posvetovanju s podpredsedniki v obrazloženem sklepu izreče sankcije (graja, krajša, daljša ali trajna izključitev iz odbora).

Zadevni član lahko zoper ta sklep vloži pritožbo, ki ne odloži izvršitve. Pritožbo skupaj obravnavata konferenca predsednikov Evropskega parlamenta in predsedstvo zadevnega odbora. Njuna večinska odločitev je dokončna.

Če je bilo dokazano, da zaupnosti ni upošteval uradnik, se uporabljajo sankcije, predvidene v Kadrovskih predpisih.

B.   Dostop Parlamenta do informacij občutljive narave na področju varnostne in obrambne politike

Medinstitucionalni sporazum z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta občutljive narave na področju varnostne in obrambne politike (2)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET STA –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da se predsedstvo Sveta posvetuje z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike ter zagotovi, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Omenjeni člen tudi določa, da predsedstvo Sveta in Komisija redno obveščata Evropski parlament o razvoju zunanje in varnostne politike Unije. Vzpostaviti je treba ureditev, ki bo zagotavljala uporabo teh načel na tem področju. |
| --- | --- |

(1)

Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da se predsedstvo Sveta posvetuje z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike ter zagotovi, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Omenjeni člen tudi določa, da predsedstvo Sveta in Komisija redno obveščata Evropski parlament o razvoju zunanje in varnostne politike Unije. Vzpostaviti je treba ureditev, ki bo zagotavljala uporabo teh načel na tem področju.

| (2) | Glede na posebno naravo in posebej občutljivo vsebino določenih strogo zaupnih informacij na področju varnostne in obrambne politike je treba uvesti posebno ureditev glede obravnave dokumentov, ki vsebujejo take informacije. |
| --- | --- |

(2)

Glede na posebno naravo in posebej občutljivo vsebino določenih strogo zaupnih informacij na področju varnostne in obrambne politike je treba uvesti posebno ureditev glede obravnave dokumentov, ki vsebujejo take informacije.

| (3) | V skladu s členom 9(7) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3) mora Svet obvestiti Evropski parlament glede dokumentov občutljive narave v smislu člena 9(1) omenjene uredbe v skladu z ureditvami, dogovorjenimi med institucijami. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 9(7) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3) mora Svet obvestiti Evropski parlament glede dokumentov občutljive narave v smislu člena 9(1) omenjene uredbe v skladu z ureditvami, dogovorjenimi med institucijami.

| (4) | Večina držav članic ureja posebne postopke za posredovanje zaupnih informacij med vladami in nacionalnimi parlamenti in njihovo obravnavo. Ta medinstitucionalni sporazum bi moral Evropskemu parlamentu zagotoviti obravnavo, ki sloni na najboljših praksah v državah članicah – |
| --- | --- |

(4)

Večina držav članic ureja posebne postopke za posredovanje zaupnih informacij med vladami in nacionalnimi parlamenti in njihovo obravnavo. Ta medinstitucionalni sporazum bi moral Evropskemu parlamentu zagotoviti obravnavo, ki sloni na najboljših praksah v državah članicah –

SKLENILA TA MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM:

1.   Področje uporabe

| 1.1 | Ta medinstitucionalni sporazum ureja dostop Evropskega parlamenta do informacij občutljive narave, tj. informacij, ki so označene kot „TRÈS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ ali „CONFIDENTIEL“, ne glede na njihov izvor, nosilca podatkov ali fazo dokončanosti, in s katerimi na področju varnostne in obrambne politike razpolaga Svet, pa tudi obravnavo dokumentov s tako oznako. |
| --- | --- |

1.1

Ta medinstitucionalni sporazum ureja dostop Evropskega parlamenta do informacij občutljive narave, tj. informacij, ki so označene kot „TRÈS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ ali „CONFIDENTIEL“, ne glede na njihov izvor, nosilca podatkov ali fazo dokončanosti, in s katerimi na področju varnostne in obrambne politike razpolaga Svet, pa tudi obravnavo dokumentov s tako oznako.

| 1.2 | Informacije, ki izvirajo iz tretje države ali mednarodne organizacije, se posredujejo s soglasjem take države ali organizacije.
  Če se informacije, ki izvirajo iz države članice, posredujejo Svetu brez izrecne omejitve glede njihovega razširjanja drugim institucijam razen oznake zaupnosti, se uporabljajo pravila iz oddelkov 2 in 3 tega medinstitucionalnega sporazuma. Sicer se take informacije posredujejo s soglasjem zadevne države članice.
  Če je posredovanje informacij, ki izvirajo iz tretje države, mednarodne organizacije ali države članice, zavrnjeno, Svet navede razloge. |
| --- | --- |

1.2

Informacije, ki izvirajo iz tretje države ali mednarodne organizacije, se posredujejo s soglasjem take države ali organizacije.

Če se informacije, ki izvirajo iz države članice, posredujejo Svetu brez izrecne omejitve glede njihovega razširjanja drugim institucijam razen oznake zaupnosti, se uporabljajo pravila iz oddelkov 2 in 3 tega medinstitucionalnega sporazuma. Sicer se take informacije posredujejo s soglasjem zadevne države članice.

Če je posredovanje informacij, ki izvirajo iz tretje države, mednarodne organizacije ali države članice, zavrnjeno, Svet navede razloge.

| 1.3 | Določbe tega medinstitucionalnega sporazuma se uporabljajo v skladu z veljavnim pravom brez poseganja v Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah, ki urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (4), in brez poseganja v obstoječe dogovore, zlasti Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (5). |
| --- | --- |

1.3

Določbe tega medinstitucionalnega sporazuma se uporabljajo v skladu z veljavnim pravom brez poseganja v Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah, ki urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (4), in brez poseganja v obstoječe dogovore, zlasti Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (5).

2.   Splošne določbe

| 2.1 | Obe instituciji delujeta v skladu s svojimi obojestranskimi dolžnostmi lojalnega sodelovanja, v duhu medsebojnega zaupanja in ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe. Pri sporočanju in obravnavi informacij, ki jih ureja ta medinstitucionalni sporazum, je treba ustrezno upoštevati interese, katerih zaščiti je namenjeno označevanje zaupnosti, zlasti javne interese tako glede varnosti in obrambe Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic kot glede vojaškega ali nevojaškega kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

2.1

Obe instituciji delujeta v skladu s svojimi obojestranskimi dolžnostmi lojalnega sodelovanja, v duhu medsebojnega zaupanja in ob upoštevanju ustreznih določb Pogodbe. Pri sporočanju in obravnavi informacij, ki jih ureja ta medinstitucionalni sporazum, je treba ustrezno upoštevati interese, katerih zaščiti je namenjeno označevanje zaupnosti, zlasti javne interese tako glede varnosti in obrambe Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic kot glede vojaškega ali nevojaškega kriznega upravljanja.

| 2.2 | Na zahtevo ene izmed oseb iz točke 3.1 predsedstvo Sveta ali generalni sekretar/visoki predstavnik le-te skladno z ureditvami, določenimi v oddelku 3, s primerno naglico obvesti o vsebini vseh informacij občutljive narave, ki so potrebne za izvajanje pooblastil, prenesenih na Evropski parlament s Pogodbo o Evropski uniji, na področju, ki ga ureja ta medinstitucionalni sporazum, pri čemer se upoštevajo javni interesi pri vprašanjih, ki zadevajo varnost in obrambo Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic ali vojaško ali nevojaško krizno upravljanje. |
| --- | --- |

2.2

Na zahtevo ene izmed oseb iz točke 3.1 predsedstvo Sveta ali generalni sekretar/visoki predstavnik le-te skladno z ureditvami, določenimi v oddelku 3, s primerno naglico obvesti o vsebini vseh informacij občutljive narave, ki so potrebne za izvajanje pooblastil, prenesenih na Evropski parlament s Pogodbo o Evropski uniji, na področju, ki ga ureja ta medinstitucionalni sporazum, pri čemer se upoštevajo javni interesi pri vprašanjih, ki zadevajo varnost in obrambo Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic ali vojaško ali nevojaško krizno upravljanje.

3.   Ureditve glede dostopa do informacij občutljive narave in njihove obravnave

| 3.1 | V okviru tega medinstitucionalnega sporazuma lahko predsednik Evropskega parlamenta ali predsednik Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko Evropskega parlamenta zahteva, da predsedstvo Sveta ali generalni sekretar/visoki predstavnik temu odboru pošlje informacije o dogajanju na področju evropske varnostne in obrambne politike, vključno z informacijami občutljive narave, za katere se uporablja točka 3.3. |
| --- | --- |

3.1

V okviru tega medinstitucionalnega sporazuma lahko predsednik Evropskega parlamenta ali predsednik Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko Evropskega parlamenta zahteva, da predsedstvo Sveta ali generalni sekretar/visoki predstavnik temu odboru pošlje informacije o dogajanju na področju evropske varnostne in obrambne politike, vključno z informacijami občutljive narave, za katere se uporablja točka 3.3.

| 3.2 | V primeru krize ali na zahtevo predsednika Evropskega parlamenta ali predsednika Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko se take informacije pošljejo v najkrajšem možnem času. |
| --- | --- |

3.2

V primeru krize ali na zahtevo predsednika Evropskega parlamenta ali predsednika Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko se take informacije pošljejo v najkrajšem možnem času.

| 3.3 | V tem okviru predsedstvo Sveta ali generalni sekretar/visoki predstavnik obvesti predsednika Evropskega parlamenta in posebni odbor, ki mu predseduje predsednik Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko in ki ga sestavljajo štirje člani, imenovani s strani konference predsednikov, o vsebini informacij občutljive narave, kadar je njihovo poznavanje potrebno za izvajanje pooblastil, prenesenih na Evropski parlament s Pogodbo o Evropski uniji na področju, ki ga ureja ta medinstitucionalni sporazum. Predsednik Evropskega parlamenta in posebni odbor lahko zaprosita za vpogled v zadevne dokumente v prostorih Sveta.
  Kadar je to primerno in mogoče glede na naravo in vsebino zadevnih informacij ali dokumentov, so slednji dostopni predsedniku Evropskega parlamenta, ki se odloči za eno izmed naslednjih možnosti: |
| --- | --- |

3.3

V tem okviru predsedstvo Sveta ali generalni sekretar/visoki predstavnik obvesti predsednika Evropskega parlamenta in posebni odbor, ki mu predseduje predsednik Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko in ki ga sestavljajo štirje člani, imenovani s strani konference predsednikov, o vsebini informacij občutljive narave, kadar je njihovo poznavanje potrebno za izvajanje pooblastil, prenesenih na Evropski parlament s Pogodbo o Evropski uniji na področju, ki ga ureja ta medinstitucionalni sporazum. Predsednik Evropskega parlamenta in posebni odbor lahko zaprosita za vpogled v zadevne dokumente v prostorih Sveta.

Kadar je to primerno in mogoče glede na naravo in vsebino zadevnih informacij ali dokumentov, so slednji dostopni predsedniku Evropskega parlamenta, ki se odloči za eno izmed naslednjih možnosti:

| (a) | informacije, namenjene predsedniku Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

(a)

informacije, namenjene predsedniku Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko;

| (b) | omejitev dostopa do informacij le na člane Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

(b)

omejitev dostopa do informacij le na člane Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko;

| (c) | razprava v Odboru za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko na seji, zaprti za javnost, v skladu s pravili, ki se lahko glede na stopnjo zaupnosti med seboj razlikujejo; |
| --- | --- |

(c)

razprava v Odboru za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko na seji, zaprti za javnost, v skladu s pravili, ki se lahko glede na stopnjo zaupnosti med seboj razlikujejo;

| (d) | posredovanje dokumentov, iz katerih so bile informacije odstranjene v skladu s stopnjo zaupnosti.
  Te možnosti se ne uporabljajo, kadar so informacije občutljive narave označene kot „TRÈS SECRET/TOP SECRET“.
  Kar zadeva informacije ali dokumente, označene kot „SECRET“ ali „CONFIDENTIEL“, se mora predsednik Evropskega parlamenta pred izbiro ene od teh možnosti dogovoriti s Svetom. |
| --- | --- |

(d)

posredovanje dokumentov, iz katerih so bile informacije odstranjene v skladu s stopnjo zaupnosti.

Te možnosti se ne uporabljajo, kadar so informacije občutljive narave označene kot „TRÈS SECRET/TOP SECRET“.

Kar zadeva informacije ali dokumente, označene kot „SECRET“ ali „CONFIDENTIEL“, se mora predsednik Evropskega parlamenta pred izbiro ene od teh možnosti dogovoriti s Svetom.

Zadevne informacije ali dokumenti se niti ne objavijo niti ne pošljejo drugim prejemnikom.

4.   Končne določbe

| 4.1 | Evropski parlament in Svet vsak zase sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja tega medinstitucionalnega sporazuma, vključno z ukrepi, ki so potrebni za varnostno preverjanje udeleženih oseb. |
| --- | --- |

4.1

Evropski parlament in Svet vsak zase sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja tega medinstitucionalnega sporazuma, vključno z ukrepi, ki so potrebni za varnostno preverjanje udeleženih oseb.

| 4.2 | Obe instituciji sta pripravljeni razpravljati o primerljivih medinstitucionalnih sporazumih, ki urejajo zaupne informacije z drugih področij dejavnosti Sveta, pri čemer se razume, da določbe tega medinstitucionalnega sporazuma ne posegajo na druga področja delovanja Unije ali Skupnosti in ne vplivajo na vsebino katerih koli drugih medinstitucionalnih sporazumov. |
| --- | --- |

4.2

Obe instituciji sta pripravljeni razpravljati o primerljivih medinstitucionalnih sporazumih, ki urejajo zaupne informacije z drugih področij dejavnosti Sveta, pri čemer se razume, da določbe tega medinstitucionalnega sporazuma ne posegajo na druga področja delovanja Unije ali Skupnosti in ne vplivajo na vsebino katerih koli drugih medinstitucionalnih sporazumov.

| 4.3 | Ta medinstitucionalni sporazum se po dveh letih na zahtevo katere koli od obeh institucij podvrže ponovni presoji, upoštevajoč izkušnje, pridobljene pri njegovem izvajanju. |
| --- | --- |

4.3

Ta medinstitucionalni sporazum se po dveh letih na zahtevo katere koli od obeh institucij podvrže ponovni presoji, upoštevajoč izkušnje, pridobljene pri njegovem izvajanju.

PRILOGA

Ta medinstitucionalni sporazum se izvaja v skladu z ustreznimi veljavnimi ureditvami in zlasti v skladu z načelom, da je soglasje avtorja nujni pogoj za posredovanje zaupnih informacij v skladu s točko 1.2.

Vpogled članov posebnega odbora Evropskega parlamenta v dokumente občutljive narave poteka v zavarovani sobi v prostorih Sveta.

Ta medinstitucionalni sporazum začne veljati po tem, ko Evropski parlament sprejme notranje varnostne ukrepe, ki so v skladu z načeli, opredeljenimi v točki 2.1, in primerljivi z ukrepi drugih institucij, zato da bi zagotovili enako raven varovanja zadevnih informacij občutljive narave.

C.   Izvajanje Medinstitucionalnega sporazuma o dostopu Parlamenta do informacij občutljive narave na področju varnostne in obrambne politike

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2002 o izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta občutljive narave na področju varnostne in obrambne politike (6)

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju člena 9, zlasti odstavkov 6 in 7, Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (7),

ob upoštevanju Priloge VII, del A, točka 1, svojega poslovnika,

ob upoštevanju člena 20 Sklepa predsedstva z dne 28. november 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Parlamenta (8),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta občutljive narave na področju varnostne in obrambne politike,

ob upoštevanju predloga predsedstva,

ob upoštevanju posebne narave in posebej občutljive vsebine nekaterih strogo zaupnih informacij s področja varnostne in obrambne politike,

ker mora Svet v skladu z ureditvami, o katerih so se institucije sporazumele, informacije o dokumentih občutljive narave posredovati Parlamentu,

ker je treba poslance Evropskega parlamenta, ki pripadajo posebnemu odboru, ustanovljenemu z Medinstitucionalnim sporazumom, varnostno preveriti, zato da se jim v skladu z načelom „poznavanje potrebno“ dovoli dostop do informacij občutljive narave,

ob upoštevanju potrebe po tem, da se določijo posebne ureditve glede prejemanja, obravnavanja in varovanja informacij občutljive narave, ki jih pošljejo Svet, države članice, tretje države ali mednarodne organizacije –

SKLENIL:

Člen 1

S tem sklepom se sprejmejo dodatni ukrepi, potrebni za izvajanje Medinstitucionalnega sporazuma o dostopu Evropskega parlamenta do informacij Sveta občutljive narave na področju varnostne in obrambne politike.

Člen 2

Svet obravnava prošnje Parlamenta za dostop do informacij Sveta občutljive narave skladno s svojimi predpisi. Če so zahtevane dokumente pripravile druge institucije, države članice, tretje države ali mednarodne organizacije, se dokumenti pošljejo le s soglasjem zadevnih institucij, držav ali organizacij.

Člen 3

Predsednik Parlamenta je pristojen za izvajanje Medinstitucionalnega sporazuma znotraj institucije.

V tem okviru sprejme vse potrebne ukrepe, da se zagotovi zaupno obravnavanje informacij, prejetih neposredno od predsednika Sveta ali generalnega sekretarja/visokega predstavnika, ali informacij, pridobljenih pri vpogledu v dokumente občutljive narave v prostorih Sveta.

Člen 4

Če predsednik Parlamenta ali predsednik Odbora za zunanje zadeve, človekove pravice ter skupno varnostno in obrambno politiko zaprosi predsedstvo Sveta ali generalnega sekretarja/visokega predstavnika, naj informacije občutljive narave pošlje posebnemu odboru, ustanovljenemu z Medinstitucionalnim sporazumom, se te informacije posredujejo kakor hitro mogoče. V tej zvezi Parlament opremi sobo, posebej namenjeno za sestanke, na katerih se obravnavajo informacije občutljive narave. Pri izbiri sobe je treba poskrbeti, da se zagotovi tako raven varstva, kakršna je za tovrstne sestanke določena s Sklepom Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (9) o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti.

Člen 5

Informativni sestanek, ki mu predseduje predsednik Parlamenta ali predsednik zgoraj navedenega odbora, poteka brez navzočnosti javnosti.

Z izjemo štirih članov, ki jih imenuje konferenca predsednikov, imajo dostop do sejne sobe le tisti uradniki, ki so bili na podlagi svojih nalog ali v skladu z operativnimi zahtevami ter ob upoštevanju načela „poznavanje potrebno“ varnostno preverjeni in pooblaščeni.

Člen 6

Če predsednik Parlamenta ali predsednik zgoraj navedenega odbora odloči, da bo zaprosil za dovoljenje za vpogled v dokumente, ki vsebujejo informacije občutljive narave, tak vpogled skladno s točko 3.3 navedenega medinstitucionalnega sporazuma poteka v prostorih Sveta.

Vpogled v dokumente v razpoložljivi različici poteka na kraju samem.

Člen 7

Za poslance, ki naj bi se udeležili informativnega sestanka ali imajo dostop do informacij občutljive narave, velja varnostno preverjanje, podobno tistemu, ki velja za člane Sveta in Komisije. V tej zvezi predsednik Parlamenta podvzame potrebne ukrepe pri pristojnih nacionalnih organih.

Člen 8

Za uradnike, ki naj bi imeli dostop do informacij občutljive narave, velja varnostno preverjanje v skladu s predpisi, določenimi za druge institucije. Uradniki, preverjeni na ta način skladno z načelom „poznavanje potrebno“, se lahko udeležijo zgoraj navedenih informativnih sestankov ali se seznanijo z vsebino zadevnih dokumentov. V tej zvezi generalni sekretar po posvetovanju s pristojnimi organi države članice podeli dovoljenje na podlagi varnostnega preverjanja, ki so ga opravili ti organi.

Člen 9

Informacije, pridobljene na takih sestankih ali pri vpogledu v take dokumente v prostorih Sveta, se niti v celoti niti delno ne razkrivajo, razširjajo ali razmnožujejo v nobeni obliki. Prav tako ni dovoljeno snemanje informacij občutljive narave, ki jih da na voljo Svet.

Člen 10

Poslanci, ki jih konferenca predsednikov imenuje za to, da bi imeli dostop do informacij občutljive narave, so dolžni varovati zaupnost. Poslanec, ki krši to obveznost, se v posebnem odboru nadomesti z drugim članom, ki ga imenuje konferenca predsednikov. V tej zvezi lahko člana, ki je kršil obveznost, pred njegovo izključitvijo iz posebnega odbora zasliši konferenca predsednikov na posebni seji brez navzočnosti javnosti. Poleg izključitve iz posebnega odbora je mogoče člana, ki je odgovoren za razkritje informacij, ob uporabi veljavnih pravnih predpisov tudi kazensko preganjati, če je to primerno.

Člen 11

Uradniki, ki jim je bil pravilno in skladno z načelom „poznavanje potrebno“ dovoljen dostop do informacij občutljive narave, so dolžni varovati zaupnost. Zoper uradnika, ki krši to dolžnost, se v okviru pristojnosti predsednika Evropskega parlamenta izvede preiskava in disciplinski postopek v skladu s Kadrovskimi predpisi, če je to primerno. V primeru kazenskega pregona predsednik sprejme vse potrebne ukrepe za to, da omogoči pristojnim nacionalnim organom izvesti ustrezne postopke.

Člen 12

Predsedstvo je pristojno za prilagoditve, spremembe ali razlage, ki bi morebiti bile potrebne v zvezi z izvajanjem tega sklepa.

Člen 13

Ta sklep se priloži poslovniku Parlamenta in začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

---

(1)  Sprejeto dne 15. februarja 1989 v obliki sklepa Parlamenta in spremenjeno s Sklepom z dne 13. novembra 2001.

(2)  UL C 298, 30. 11. 2002, str. 1.

(3)  UL L 145, 31. 5. 2001, str. 43.

(4)  UL L 113, 19. 5. 1995, str. 2.

(5)  UL C 172, 18. 6. 1999, str. 1.

(6)  UL C 298, 30.11.2002, str. 4.

(7)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(8)  UL C 374, 29.12.2001, str. 1.

(9)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

---

PRILOGA VIII

DOLOČBE, KI PODROBNEJE UREJAJO URESNIČEVANJE PREISKOVALNE PRAVICE EVROPSKEGA PARLAMENTA

Sklep Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (1)

EVROPSKI PARLAMENT, SVET IN KOMISIJA SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in zlasti člena 20b Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 193 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 107b Pogodbe,

ker morajo biti določbe, ki podrobneje urejajo preiskovalno pravico Evropskega parlamenta, določene ob upoštevanju določb iz pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti,

ker morajo začasni preiskovalni odbori imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih nalog; ker je v ta namen bistveno, da države članice ter institucije in organi Evropskih skupnosti sprejmejo vse ukrepe, s katerimi bi olajšali opravljanje teh nalog,

ker je treba varovati tajnost in zaupnost postopkov začasnih preiskovalnih odborov,

ker se lahko določbe, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice, po koncu tekočega mandata Evropskega parlamenta na zahtevo ene izmed treh institucij spremenijo z ozirom na pridobljene izkušnje –

SOGLASNO SKLENILI:

Člen 1

Določbe, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta, se v skladu s členom 20b Pogodbe ESPJ, členom 193 Pogodbe ES in členom 107b Pogodbe ESAE opredelijo v tem sklepu.

Člen 2

1.   Ob upoštevanju pogojev in omejitev, določenih v pogodbah iz člena 1, lahko Evropski parlament pri izpolnjevanju svojih nalog na zahtevo četrtine svojih poslancev ustanovi začasni preiskovalni odbor za preiskavo domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti, ki so posledica dejanja institucije ali organa Evropskih skupnosti, organa javne uprave države članice ali oseb, ki so po zakonodaji Skupnosti pristojne za izvajanje le-te.

Evropski parlament določi sestavo in pravila delovanja začasnih preiskovalnih odborov.

Sklep o ustanovitvi začasnega preiskovalnega odbora, v katerem sta zlasti navedena njegov namen in rok za predajo njegovega poročila, se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

2.   Začasni preiskovalni odbor opravlja svoje naloge v skladu s pooblastili, ki so institucijam in organom Evropskih skupnosti podeljena s Pogodbami.

Člani začasnega preiskovalnega odbora in vse druge osebe, ki so se v okviru svojih nalog seznanile z dejstvi, informacijami, znanjem, dokumenti ali predmeti, katerih tajnost je treba spoštovati v skladu z določbami, ki jih sprejme država članica ali institucija Skupnosti, jih morajo varovati pred nepooblaščenimi osebami in javnostjo tudi po končanem opravljanju svojih nalog.

Zaslišanja in pričanja so javna. Seje potekajo brez navzočnosti javnosti, če tako zahteva četrtina članov preiskovalnega odbora, institucije Skupnosti ali nacionalni organi ali kadar začasni preiskovalni odbor obravnava tajne informacije. Priče in izvedenci imajo pravico dajati izjave ali pričati brez navzočnosti javnosti.

3.   Začasni preiskovalni odbor ne sme preiskovati zadev, o katerih teče postopek pred nacionalnim sodiščem ali sodiščem Skupnosti, dokler sodni postopek ni zaključen.

V roku dveh mesecev po objavi v skladu z odstavkom 1 ali po tem, ko je bila Komisija obveščena, da je bila začasnemu preiskovalnemu odboru prijavljena domnevna kršitev zakonodaje Skupnosti s strani države članice, lahko Komisija obvesti Evropski parlament, da je zadeva, ki jo preiskuje začasni preiskovalni odbor, predmet predhodnega postopka Skupnosti; v takih primerih začasni preiskovalni odbor sprejme vse potrebne ukrepe, da bi Komisiji omogočil celovito izvajanje pooblastil, ki so ji podeljena s Pogodbami.

4.   Začasni preiskovalni odbor se razpusti ob predložitvi svojega poročila v roku, določenem ob njegovi ustanovitvi, ali najpozneje po izteku obdobja, ki ne sme biti daljše od dvanajstih mesecev od dneva ustanovitve, vsekakor pa ob koncu parlamentarne mandatne dobe.

Evropski parlament lahko dvanajstmesečni rok z obrazloženim sklepom dvakrat podaljša za vsakič tri mesece. Tak sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

5.   Glede zadeve, ki jo je začasni preiskovalni odbor že preiskoval, se lahko začasni preiskovalni odbor ustanovi ali ponovno ustanovi šele po preteku vsaj dvanajstih mesecev od predložitve poročila o omenjeni preiskavi ali od konca naročila za preiskavo in če se pojavijo nova dejstva.

Člen 3

1.   Začasni preiskovalni odbor opravi potrebne preiskave za ugotovitev domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti pod spodaj določenimi pogoji.

2.   Začasni preiskovalni odbor lahko zaprosi institucijo ali organ Evropskih skupnosti ali vlado države članice, da enega izmed svojih članov pooblasti za sodelovanje pri delu odbora.

3.   Zadevne države članice in institucije ali organi Evropskih skupnosti na podlagi obrazložene zahteve začasnega preiskovalnega odbora pooblastijo uradnika ali uslužbenca, da nastopi pred začasnim preiskovalnim odborom, razen če temu po nacionalni zakonodaji ali zakonodaji Skupnosti nasprotujejo razlogi tajnosti oziroma javne ali nacionalne varnosti.

Omenjeni uradniki ali uslužbenci govorijo v imenu in po navodilih svojih vlad ali institucij. Še naprej so vezani na obveznosti na podlagi pravil, ki veljajo zanje.

4.   Organi držav članic in institucije ali organi Evropskih skupnosti dajo začasnemu preiskovalnemu odboru na njegovo zahtevo ali na lastno pobudo na voljo dokumentacijo, potrebno za opravljanje njegovih nalog, če jim tega ne preprečujejo razlogi tajnosti oziroma javne ali nacionalne varnosti, ki izhajajo iz nacionalnih predpisov in pravil ali zakonodaje Skupnosti.

5.   Odstavka 3 in 4 ne posegata v druge določbe držav članic, ki prepovedujejo nastopanje uradnikov ali pošiljanje dokumentov.

Oviro, ki izhaja iz razlogov tajnosti oziroma javne ali nacionalne varnosti ali določb, navedenih v prvem pododstavku, Evropskemu parlamentu sporoči predstavnik, ki je pooblaščen za prevzemanje obveznosti v imenu zadevne države članice ali institucije.

6.   Institucije ali organi Evropskih skupnosti lahko začasnemu preiskovalnemu odboru pošljejo dokumente, ki izvirajo iz določene države članice, šele potem, ko so zadevno državo o tem obvestili.

Dokumente, za katere se uporablja odstavek 5, pošljejo začasnemu preiskovalnemu odboru šele po pridobitvi soglasja zadevne države članice.

7.   Odstavki 3, 4 in 5 se uporabljajo za fizične in pravne osebe, ki so po zakonodaji Skupnosti pooblaščene za izvajanje le-te.

8.   Začasni preiskovalni odbor lahko, kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, zahteva od vseh drugih oseb, da pričajo pred njim. Če lahko oseba zaradi imenovanja v teku preiskave utrpi škodo, jo začasni preiskovalni odbor o tem obvesti; na željo osebe jo tudi zasliši.

Člen 4

1.   Informacije, ki jih začasni preiskovalni odbor pridobi, se uporabijo izključno za opravljanje njegovih nalog. Informacije se ne smejo objaviti, če vsebujejo gradivo tajne ali zaupne narave ali imena oseb.

Evropski parlament sprejme administrativne ukrepe in postopkovna pravila, potrebne za varovanje tajnosti in zaupnosti postopkov začasnega preiskovalnega odbora.

2.   Poročilo začasnega preiskovalnega odbora se predloži Evropskemu parlamentu, ki ga lahko ob upoštevanju določb odstavka 1 objavi.

3.   Evropski parlament lahko institucijam ali organom Evropskih skupnosti ali državam članicam pošlje priporočila, ki jih sprejme na podlagi poročila začasnega preiskovalnega odbora. Ti pa iz priporočila potegnejo ustrezne zaključke.

Člen 5

Obvestila, naslovljena na nacionalne organe držav članic z namenom uporabe tega sklepa, se jim sporočijo preko njihovih stalnih predstavništev v Evropski uniji.

Člen 6

Na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije se lahko navedeni členi po koncu tekoče mandatne dobe Evropskega parlamenta spremenijo z ozirom na pridobljene izkušnje.

Člen 7

Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

---

(1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 2.

---

PRILOGA IX

Določbe o izvajanju člena 9(2)

Lobiranje v Parlamentu

Člen 1

Izkaznice

1.   Izkaznica je plastična kartica s fotografijo imetnika, njegovim imenom in priimkom ter imenom družbe, organizacije ali osebe, za katero imetnik dela.

Imetniki izkaznic morajo ves čas in v vseh prostorih Parlamenta nositi izkaznice na vidnem mestu. V nasprotnem primeru se jim izkaznica lahko odvzame.

Izkaznice se po svoji obliki in barvi razlikujejo od dovolilnic za občasne obiskovalce.

2.   Izkaznice se lahko podaljšajo le, če imetniki izpolnjujejo obveznosti iz člena 9(2).

Vsak ugovor poslanca zoper dejavnosti predstavnika ali interesne skupine se poda kvestorjem, ki zadevo preučijo in odločijo, ali zadevna izkaznica še velja ali se jo odvzame.

3.   Izkaznice v nobenem primeru ne dajejo imetnikom pravice do udeležbe na sejah Parlamenta ali njegovih teles, ki so zaprte za javnost, in v tem primeru ne dopuščajo izjem od pravil glede dostopa, ki veljajo za vse druge državljane Unije.

Člen 2

Pomočniki

1.   Kvestorji na začetku vsake mandatne dobe določijo najvišje število pomočnikov, ki jih vsak poslanec lahko prijavi.

Prijavljeni pomočniki ob prevzemu funkcije podajo pisno izjavo o svojih poklicnih dejavnostih in drugih funkcijah in dejavnostih, za katere prejemajo plačilo.

2.   Glede vstopa v Parlament veljajo zanje enaki pogoji kot za osebje sekretariata ali političnih skupin.

3.   Vse druge osebe, vključno s tistimi, ki delajo neposredno s poslanci, lahko vstopijo v Parlament le pod pogoji iz člena 9(2).

Člen 3

Kodeks ravnanja

1.   Osebe, vpisane v register iz člena 9(2), naj v svojih odnosih s Parlamentom:

| (a) | spoštujejo določbe člena 9 in te priloge; |
| --- | --- |

(a)

spoštujejo določbe člena 9 in te priloge;

| (b) | navedejo interes ali interese, ki jih zastopajo v odnosih s poslanci, njihovim osebjem ali uradniki Parlamenta; |
| --- | --- |

(b)

navedejo interes ali interese, ki jih zastopajo v odnosih s poslanci, njihovim osebjem ali uradniki Parlamenta;

| (c) | se vzdržijo dejanj, katerih namen je nepošteno pridobivanje podatkov; |
| --- | --- |

(c)

se vzdržijo dejanj, katerih namen je nepošteno pridobivanje podatkov;

| (d) | se v odnosih s tretjimi osebami vzdržijo sklicevanja na uradni odnos s Parlamentom; |
| --- | --- |

(d)

se v odnosih s tretjimi osebami vzdržijo sklicevanja na uradni odnos s Parlamentom;

| (e) | ne razdeljujejo kopij dokumentov, ki jih dobijo v Parlamentu, tretjim osebami z namenom dobička; |
| --- | --- |

(e)

ne razdeljujejo kopij dokumentov, ki jih dobijo v Parlamentu, tretjim osebami z namenom dobička;

| (f) | strogo spoštujejo določbe Priloge I, člen 2, drugi odstavek; |
| --- | --- |

(f)

strogo spoštujejo določbe Priloge I, člen 2, drugi odstavek;

| (g) | zagotavljajo, da je vsaka pomoč v skladu z določbami Priloge I, člen 2, vpisana v ustrezni register; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljajo, da je vsaka pomoč v skladu z določbami Priloge I, člen 2, vpisana v ustrezni register;

| (h) | pri najemanju nekdanjih uradnikov institucij spoštujejo določbe Kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

(h)

pri najemanju nekdanjih uradnikov institucij spoštujejo določbe Kadrovskih predpisov;

| (i) | spoštujejo pravila Parlamenta v zvezi s pravicami in dolžnostmi nekdanjih poslancev; |
| --- | --- |

(i)

spoštujejo pravila Parlamenta v zvezi s pravicami in dolžnostmi nekdanjih poslancev;

| (j) | da bi se izognili morebitnim konfliktom interesov, pridobijo predhodno soglasje zadevnega poslanca ali poslancev v zvezi s pogodbenim razmerjem ali zaposlitvijo poslančevega pomočnika ter nato zagotovijo, da je to vpisano v register iz člena 9(2). |
| --- | --- |

(j)

da bi se izognili morebitnim konfliktom interesov, pridobijo predhodno soglasje zadevnega poslanca ali poslancev v zvezi s pogodbenim razmerjem ali zaposlitvijo poslančevega pomočnika ter nato zagotovijo, da je to vpisano v register iz člena 9(2).

2.   Vsaka kršitev kodeksa ravnanja lahko privede do odvzema izkaznice, izdane zadevnim osebam in po potrebi njihovim družbam.

---

PRILOGA X

OPRAVLJANJE NALOG EVROPSKEGA VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in zlasti člena 195(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, člena 20d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter člena 107d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju odobritve Sveta,

ker je treba v skladu z določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti določiti predpise in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic;

ker je treba določiti pogoje, pod katerimi je mogoče nasloviti pritožbo na varuha človekovih pravic, ter odnos med opravljanjem nalog varuha človekovih pravic in sodnimi ali upravnimi postopki;

ker mora imeti varuh človekovih pravic, ki lahko deluje tudi na lastno pobudo, dostop do vseh sredstev, potrebnih za opravljanje svojih nalog; ker so zato institucije in organi Skupnosti dolžni varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, razen če obstajajo utemeljeni razlogi za tajnost in brez poseganja v dolžnost varuha človekovih pravic, da takih informacij ne razkrije; ker so organi držav članic dolžni varuhu človekovih pravic posredovati vse potrebne informacije, razen kadar za te informacije veljajo pravila ali predpisi o tajnosti ali določbe, ki preprečujejo njihovo posredovanje; ker varuh človekovih pravic, kadar meni, da zahtevane pomoči ne bo dobil, to sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa;

ker je treba določiti postopke za primere, kadar se v preiskavah varuha človekovih pravic odkrijejo nepravilnosti; ker je treba poskrbeti tudi za predložitev obširnega poročila varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu ob koncu vsakega letnega zasedanja;

ker so varuh človekovih pravic in njegovo osebje dolžni zaupno obravnavati vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog; ker je varuh človekovih pravic vseeno dolžan pristojne organe seznaniti z dejstvi, ki se po njegovem mnenju nanašajo na kazensko pravo in ki jih je opazil med svojimi preiskavami;

ker je treba v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo poskrbeti za možnost sodelovanja med varuhom človekovih pravic in istovrstnimi organi v določenih državah članicah;

ker mora Evropski parlament imenovati varuha človekovih pravic na začetku svojega mandata in za celotno trajanje mandata, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti;

ker je treba določiti pogoje za prenehanje funkcije varuha človekovih pravic;

ker mora varuh človekovih pravic svoje naloge opravljati popolnoma neodvisno in slovesno zapriseči pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da bo po nastopu svoje funkcije tako ravnal; ker je treba določiti dejavnosti, ki niso združljive z nalogami varuha človekovih pravic, ter plačilo, pravice in imuniteto varuha človekovih pravic;

ker je treba sprejeti predpise v zvezi z uradniki in uslužbenci sekretariata varuha človekovih pravic, ki mu bodo pomagali, ter njegovim proračunom; ker mora biti sedež varuha človekovih pravic sedež Evropskega parlamenta;

ker mora varuh človekovih pravic sprejeti izvedbene določbe za ta sklep; ker je treba predpisati tudi nekatere prehodne določbe za prvega varuha človekovih pravic, ki je imenovan po začetku veljavnosti Pogodbe EU –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Predpisi in splošni pogoji, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, se v skladu s členom 195(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, členom 20d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter členom 107d(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo določijo s tem sklepom.

2.   Varuh človekovih pravic opravlja svoje naloge v skladu s pooblastili, ki jih institucijam in organom Skupnosti podeljujejo Pogodbe.

3.   Varuh človekovih pravic ne sme posredovati v primerih pred sodišči ali postavljati pod vprašaj pravilnosti odločitve sodišča.

Člen 2

1.   Varuh človekovih pravic v okviru navedenih pogodb in v njih določenih pogojev pomaga pri odkrivanju nepravilnosti v dejavnostih institucij in organov Skupnosti, z izjemo Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje, ko delujeta v svoji pravosodni funkciji, ter daje priporočila, da bi se tako ravnanje prenehalo. Dejanja drugih organov ali oseb ne morejo biti predmet pritožbe pri varuhu človekovih pravic.

2.   Vsak državljan Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba, ki prebiva ali ima registriran sedež v eni izmed držav članic Unije, lahko na varuha človekovih pravic bodisi neposredno bodisi prek poslanca Evropskega parlamenta naslovi pritožbo v zvezi z nepravilnostmi v dejanjih institucij in organov Skupnosti, z izjemo Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje, ko delujeta v svoji pravosodni funkciji. Varuh človekovih pravic obvesti institucijo ali organ v postopku takoj po prejemu pritožbe.

3.   V pritožbi morata biti razvidna pritožnik in predmet pritožbe; pritožnik lahko zahteva, da njegova pritožba ostane zaupna.

4.   Pritožba je mogoča v roku dveh let od dneva, ko se je pritožnik seznanil z dejstvi, na katerih pritožba temelji, pred tem pa je moral že uporabiti ustrezna pravna sredstva pri pristojnih institucijah in organih.

5.   Varuh človekovih pravic lahko pritožniku svetuje, da pritožbo naslovi na drug organ.

6.   Pritožbe, posredovane varuhu človekovih pravic, ne vplivajo na roke za pritožbe v upravnih ali sodnih postopkih.

7.   Kadar mora varuh človekovih pravic zaradi tekočih ali zaključenih sodnih postopkov v zvezi z dejstvi, ki so mu bila predstavljena, pritožbo razglasiti za nedopustno ali prenehati njeno obravnavo, se ugotovitve preiskav, ki jih je do takrat izvedel, dokončno arhivirajo.

8.   Pritožba v zvezi z delovnimi razmerji med institucijami in organi Skupnosti ter njihovimi uradniki ali drugimi uslužbenci se sme poslati varuhu človekovih pravic samo v primeru, da je zadevna oseba izkoristila že vse možnosti za vlaganje vlog in pritožb, zlasti postopke iz člena 90(1) in (2) Kadrovskih predpisov, ter če je rok za odgovore organa, na katerega so bile pritožbe naslovljene, že potekel.

9.   Varuh človekovih pravic čimprej obvesti pritožnika o ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi z njegovo pritožbo.

Člen 3

1.   Varuh človekovih pravic na lastno pobudo ali po prejemu pritožbe izvede vse preiskave, ki se mu zdijo utemeljene, da bi pojasnil vse domnevne nepravilnosti v dejavnostih institucij in organov Skupnosti. O svojih ukrepih obvesti pristojno institucijo ali organ, ki mu lahko predloži vse koristne pripombe.

2.   Institucije in organi Skupnosti morajo varuhu človekovih pravic posredovati vse informacije, ki jih od njih zahteva, in mu omogočiti dostop do zadevnih spisov. To lahko zavrnejo le na podlagi utemeljenih razlogov tajnosti.

Dostop do dokumentov, ki izhajajo iz države članice in so z zakonom ali predpisom opredeljeni za tajne, smejo dovoliti le, če je država članica v to predhodno privolila.

Dostop do drugih dokumentov, ki izhajajo iz države članice, pa dovolijo po tem, ko so zadevno državo članico s tem seznanili.

V obeh primerih in v skladu s členom 4 varuh človekovih pravic ne sme širiti vsebine takih dokumentov.

Uradniki in drugi uslužbenci institucij in organov Skupnosti morajo na zahtevo varuha človekovih pravic pričati; govorijo v imenu svojih uradov in v skladu z njihovimi navodili ter jih še naprej obvezuje dolžnost poslovne tajnosti.

3.   Organi držav članic morajo varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo prek stalnih predstavništev držav članic v Evropskih skupnostih posredovati vse informacije, ki bi lahko pomagale pojasniti primere nepravilnosti v institucijah ali organih Skupnosti, razen če za omenjene informacije veljajo zakoni ali predpisi o tajnosti ali določbe, ki preprečujejo njihovo posredovanje. Ne glede na to pa lahko v slednjem primeru zadevna država članica dovoli varuhu človekovih pravic, da take informacije dobi pod pogojem, če se obveže, da jih ne bo širil.

4.   Če varuh človekovih pravic meni, da zahtevane pomoči ne bo dobil, to sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa.

5.   Kolikor je mogoče, varuh človekovih pravic skupaj z institucijo ali organom v postopku poišče rešitev, da bi se odpravile nepravilnosti in ugodilo pritožbi.

6.   Če varuh človekovih pravic ugotovi nepravilnost, to sporoči pristojni instituciji ali organu in po potrebi predlaga osnutek priporočil. Tako obveščena institucija ali organ v roku treh mesecev pošlje varuhu človekovih pravic podrobno mnenje.

7.   Nato varuh človekovih pravic pošlje poročilo Evropskemu parlamentu in pristojni instituciji ali organu. V svojem poročilu lahko da priporočila. Pritožnika obvesti o izidih svojih preiskav, o mnenju pristojne institucije ali organa ter o morebitnih priporočilih varuha človekovih pravic.

8.   Na koncu vsakega letnega zasedanja varuh človekovih pravic predloži Evropskemu parlamentu poročilo o izidih svojih preiskav.

Člen 4

1.   Varuh človekovih pravic in njegovo osebje, za katerega se uporabljajo člen 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, člen 47(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter člen 194 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ne smejo širiti informacij ali dokumentov, ki so jih pridobili med preiskavami. Prav tako morajo brez poseganja v odstavek 2 zaupno obravnavati vse informacije, ki bi lahko škodile pritožniku ali drugim vpletenim osebam.

2.   Če se varuh človekovih pravic med preiskavami seznani z dejstvi, ki se po njegovem mnenju nanašajo na kazensko pravo, prek stalnih predstavništev držav članic v Evropskih skupnostih takoj obvesti pristojne nacionalne organe in po potrebi tudi institucijo Skupnosti, pod katero zadevni uradnik ali uslužbenec spada in ki lahko uporabi drugi odstavek člena 18 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti. Varuh človekovih pravic lahko pristojno institucijo ali organ Skupnosti obvesti o dejstvih, ki iz vidika discipline vnašajo dvom v obnašanje katerega od njihovih uslužbencev.

Člen 5

Varuh človekovih pravic lahko, kolikor to prispeva k učinkovitejšim raziskavam ter boljši zaščiti pravic in interesov oseb, ki se pri njem pritožijo, sodeluje z istovrstnimi organi v določenih državah članicah, in sicer pod pogojem, da ravna skladno z veljavno nacionalno zakonodajo. Varuh človekovih pravic pri tem ne sme zahtevati dokumentov, do katerih na podlagi člena 3 sicer nima dostopa.

Člen 6

1.   Varuha človekovih pravic imenuje Evropski parlament po vsakih volitvah v Evropski parlament in za celotno trajanje svojega mandata. Varuh človekovih pravic je lahko ponovno imenovan.

2.   Evropski parlament izbere varuha človekovih pravic med osebami, ki so državljani Unije, imajo polne državljanske in politične pravice in vsa potrebna zagotovila neodvisnosti ter izpolnjujejo pogoje za izvajanje najvišje sodniške funkcije v svoji državi ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha človekovih pravic.

Člen 7

1.   Varuh človekovih pravic preneha opravljati svoje naloge ob koncu svojega mandata, z odstopom ali razrešitvijo.

2.   Razen v primeru razrešitve ostane varuh človekovih pravic na svojem položaju do imenovanja njegovega naslednika.

3.   V primeru predčasnega prenehanja funkcije se naslednik za preostanek mandatnega obdobja imenuje v roku treh mesecev od sprostitve funkcije.

Člen 8

Varuha človekovih pravic, ki ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih dolžnosti ali je zagrešil hujšo kršitev, lahko Sodišče Evropskih skupnosti na zahtevo Evropskega parlamenta razreši.

Člen 9

1.   Varuh človekovih pravic opravlja svoje naloge popolnoma neodvisno ter v splošnem interesu Skupnosti in državljanov Unije. Med opravljanjem svojih nalog ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil vlad ali drugih organov. Vzdrži se vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo njegovih nalog.

2.   Varuh človekovih pravic se pri prevzemu svojih nalog pred Sodiščem Evropskih skupnosti slovesno obveže, da bo svoje naloge opravljal popolnoma neodvisno in nepristransko ter da bo med svojim mandatom in po njem spoštoval iz njega izhajajoče obveznosti, zlasti dolžnost, da bo po izteku mandata pri sprejemanju določenih imenovanj ali ugodnosti ravnal pošteno in diskretno.

Člen 10

1.   Varuh človekovih pravic med trajanjem mandata ne sme opravljati političnih ali upravnih nalog ali druge plačane ali neplačane zaposlitve.

2.   Varuh človekovih pravic ima glede plačila, nadomestil in pokojnine enak položaj kot sodnik Sodišča Evropskih skupnosti.

3.   Členi 12 do 15 in člen 18 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti se uporabljajo za varuha človekovih pravic ter uradnike in uslužbence njegovega sekretariata.

Člen 11

1.   Varuhu človekovih pravic pomaga sekretariat, čigar glavnega odgovornega imenuje varuh.

2.   Za uradnike in uslužbence sekretariata varuha človekovih pravic veljajo pravila in predpisi, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. Njihovo število se vsako leto določi v okviru proračunskega postopka.

3.   Uradniki Evropskih skupnosti in držav članic, imenovani v sekretariat varuha človekovih pravic, so v službenem interesu premeščeni in jim je zajamčena avtomatična ponovna zaposlitev v njihovi prvotni instituciji.

4.   V zadevah svojega osebja ima varuh človekovih pravic enak položaj kakor institucije v smislu člena 1 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti.

Člen 12

Črtan

Člen 13

Sedež varuha človekovih pravic je sedež Evropskega parlamenta.

Člen 14

Varuh človekovih pravic sprejme izvedbene določbe za ta sklep.

Člen 15

Prvi varuh človekovih pravic, imenovan po začetku veljavnosti Pogodbe EU, je imenovan za preostanek parlamentarnega mandata.

Člen 16

Črtan

Člen 17

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Veljati začne na dan objave.

B.   Sklep varuha človekovih pravic o sprejetju izvedbenih določb (2)

Člen 1

Definicije

V teh izvedbenih določbah

| (a) | „pristojna institucija“ pomeni institucijo ali organ Skupnosti, ki je predmet pritožbe ali preiskave na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(a)

„pristojna institucija“ pomeni institucijo ali organ Skupnosti, ki je predmet pritožbe ali preiskave na lastno pobudo;

| (b) | „Statut“ pomeni predpise in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

(b)

„Statut“ pomeni predpise in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic.

Člen 2

Prejem pritožb

2.1   Pritožbe se po prejemu evidentirajo, zabeležijo v register in oštevilčijo.

2.2   Pritožniku se pošlje potrdilo o prejemu, v katerem se zapiše registrska številka pritožbe in navede strokovni sodelavec, ki se z zadevo ukvarja.

2.3   Peticija, ki jo varuhu človekovih pravic posreduje Evropski parlament s soglasjem pošiljatelja peticije, se obravnava kot pritožba.

2.4   V ustreznih primerih in s soglasjem pritožnika lahko varuh človekovih pravic pritožbo pošlje Evropskemu parlamentu, da jo obravnava kot peticijo.

2.5   V ustreznih primerih in s soglasjem pritožnika lahko varuh človekovih pravic pritožbo pošlje drugemu pristojnemu organu.

Člen 3

Dopustnost pritožb

3.1   Na podlagi meril, določenih v Pogodbi in Statutu, varuh človekovih pravic določi, ali je pritožba v okviru njegovih pristojnosti, in če je tako, ali je dopustna; od pritožnika lahko zahteva, da pred odločitvijo poda dodatne informacije ali dokumente.

3.2   Če pritožba ni v okviru njegovih pristojnosti ali ni dopustna, jo varuh človekovih pravic arhivira. Pritožnika obvesti o svoji odločitvi in razlogih zanjo. Varuh človekovih pravic lahko pritožniku svetuje, naj se obrne na drug organ.

Člen 4

Preiskave v zvezi z dopustnimi pritožbami

4.1   Varuh človekovih pravic odloči, ali obstaja dovolj razlogov za upravičenost preiskave v zvezi z dopustno pritožbo.

4.2   Če varuh človekovih pravic ne najde dovolj razlogov za upravičenost preiskave, pritožbo arhivira in o tem obvesti pritožnika.

4.3   Če varuh človekovih pravic najde dovolj razlogov za upravičenost preiskave, o tem obvesti pritožnika in pristojno institucijo. Kopijo pritožbe pošlje pristojni instituciji in jo pozove, naj v določenem roku, ki običajno ni daljši od treh mesecev, poda svoje mnenje. V pozivu pristojni instituciji so lahko navedeni posebni vidiki pritožbe ali posebna vprašanja, na katera se mora mnenje nanašati.

4.4   Varuh človekovih pravic pošlje mnenje pristojne institucije pritožniku. Pritožnik ima možnost, da v določenem roku, ki običajno ni daljši od enega meseca, varuhu človekovih pravic predloži pripombe.

4.5   Varuh človekovih pravic po preučitvi mnenja in morebitnih pripomb pritožnika odloči, da z utemeljenim sklepom primer zaključi ali svojo preiskavo nadaljuje. O tem obvesti pritožnika in pristojno institucijo.

Člen 5

Preiskovalna pooblastila

5.1   Pod pogoji, določenimi v Statutu, lahko varuh človekovih pravic od institucij in organov Skupnosti ter organov držav članic zahteva, da mu v razumnem roku pošljejo informacije ali dokumente za namene preiskave.

5.2   Varuh človekovih pravic lahko pregleda spis pristojne institucije Skupnosti, zato da preveri točnost in popolnost njenih odgovorov. Varuh človekovih pravic lahko napravi kopije celega spisa ali posamičnih dokumentov, ki jih spis vsebuje. Varuh človekovih pravic obvesti pritožnika, da je bil pregled opravljen.

5.3   Varuh človekovih pravic lahko od uradnikov ali drugih uslužbencev institucij ali organov Skupnosti zahteva, da pričajo pod pogoji, določenimi v Statutu.

5.4   Varuh človekovih pravic lahko od institucij in organov Skupnosti zahteva, naj ukrenejo vse potrebno, da bi lahko svojo preiskavo opravil na licu mesta.

5.5   Varuh človekovih pravic lahko naroči študije ali strokovna poročila, ki so po njegovem mnenju potrebna za uspešno preiskavo.

Člen 6

Sporazumne rešitve

6.1   Če varuh človekovih pravic ugotovi nepravilnosti, najtesneje sodeluje s pristojno institucijo pri iskanju sporazumne rešitve za odpravo nepravilnosti in v zadoščenje pritožnika.

6.2   Če varuh človekovih pravic meni, da je bilo tako sodelovanje uspešno, primer zaključi z obrazloženim sklepom. O sklepu obvesti pritožnika in pristojno institucijo.

6.3   Če varuh človekovih pravic meni, da sporazumna rešitev ni mogoča ali da iskanje sporazumne rešitve ni bilo uspešno, primer zaključi z utemeljenim sklepom, ki lahko vsebuje kritično oceno, ali pa pripravi poročilo z osnutkom priporočil.

Člen 7

Kritična ocena

7.1   Varuh človekovih pravic da kritično oceno, kadar meni:

| (a) | da pristojna institucija ne more več odpraviti nepravilnosti in |
| --- | --- |

(a)

da pristojna institucija ne more več odpraviti nepravilnosti in

| (b) | da nepravilnost nima splošnih učinkov. |
| --- | --- |

(b)

da nepravilnost nima splošnih učinkov.

7.2   Kadar varuh človekovih pravic zaključi primer s kritično oceno, o tem obvesti pritožnika.

Člen 8

Poročila in priporočila

8.1   Varuh človekovih pravic predloži pristojni instituciji poročilo z osnutkom priporočil, kadar meni, da:

| (a) | pristojna institucija lahko odpravi nepravilnost ali |
| --- | --- |

(a)

pristojna institucija lahko odpravi nepravilnost ali

| (b) | da ima nepravilnost splošne učinke. |
| --- | --- |

(b)

da ima nepravilnost splošne učinke.

8.2   Varuh človekovih pravic pošlje kopijo svojega poročila in osnutka priporočil pristojni instituciji in pritožniku.

8.3   Pristojna institucija v roku treh mesecev pošlje varuhu človekovih pravic podrobno mnenje. Podrobno mnenje vsebuje potrditev prejema varuhovega sklepa ter opis ukrepov, sprejetih za izvedbo osnutkov priporočil.

8.4   Če varuh človekovih pravic meni, da podrobno mnenje ni zadovoljivo, lahko za Evropski parlament pripravi posebno poročilo v zvezi z nepravilnostjo. Poročilo lahko vsebuje priporočila. Varuh človekovih pravic pošlje kopijo poročila pristojni instituciji in pritožniku.

Člen 9

Preiskave na lastno pobudo

9.1   Varuh človekovih pravic se lahko odloči za preiskave na lastno pobudo.

9.2   V preiskavah na lastno pobudo so njegove pristojnosti enake kot v preiskavah, ki potekajo v odgovor na pritožbo.

9.3   V preiskavah na lastno pobudo se po analogiji uporabljajo smiselno enaki postopki kot v preiskavah, sproženih po pritožbi.

Člen 10

Postopkovna vprašanja

10.1   Če pritožnik tako zahteva, varuh človekovih pravic opredeli pritožbo za zaupno. Če varuh človekovih pravic meni, da je treba zaščititi interese pritožnika ali tretje osebe, lahko pritožbo opredeli za zaupno na lastno pobudo.

10.2   Če se mu zdi primerno, lahko varuh človekovih pravic sprejme ukrepe, s katerim zagotovi, da se pritožbo obravnava prednostno.

10.3   Če je v zvezi z vprašanji, ki jih raziskuje varuh človekovih pravic, sprožen pravni postopek, varuh primer zaključi. Izid preiskav, ki jih je do tedaj opravil, se arhivira brez nadaljnje obravnave.

10.4   Varuh človekovih pravic obvesti ustrezne nacionalne organe in po potrebi institucijo ali organ Skupnosti o dejanjih, ki bi lahko bila kazniva, s katerimi se seznani med potekom preiskave. Varuh človekovih pravic lahko institucijo ali organ Skupnosti obvesti tudi o dejstvih, ki po njegovem mnenju utemeljujejo disciplinski postopek.

Člen 11

Poročila Evropskemu parlamentu

11.1   Varuh človekovih pravic predloži Evropskemu parlamentu letno poročilo o svojem delu v celoti, vključno z izidi svojih preiskav.

11.2   Poleg posebnih poročil iz člena 8.4 lahko varuh človekovih pravic pošlje Evropskemu parlamentu tudi druga posebna poročila, kadar meni, da so primerna za izpolnjevanje njegovih pristojnosti na podlagi Pogodb in Statuta.

11.3   Letna in posebna poročila varuha človekovih pravic lahko vsebujejo priporočila, za katera meni, da so potrebna za izpolnjevanje njegovih pristojnosti na podlagi Pogodb in Statuta.

Člen 12

Sodelovanje z varuhi človekovih pravic in podobnimi organi v državah članicah

Varuh človekovih pravic lahko sodeluje z varuhi človekovih pravic in podobnimi organi v državah članicah, da bi povečal učinkovitost svojih preiskav in preiskav varuhov človekovih pravic in podobnih organov v državah članicah ter učinkoviteje varoval pravice in interese na podlagi zakonodaje Evropske unije in Evropske skupnosti.

Člen 13

Pravica pritožnika do vpogleda v spis

13.1   Pritožnik ima v skladu s členom 13.3 pravico do vpogleda v spis varuha človekovih pravic o njegovi pritožbi.

13.2   Pritožnik lahko izvršuje pravico do vpogleda v spis na licu mesta. Od varuha človekovih pravic lahko zahteva kopijo celotnega spisa ali kopije posameznih dokumentov v spisu.

13.3   Kadar varuh človekovih pravic v skladu s členom 5.2 in 5.3 pregleda spis pristojne institucije ali zasliši pričo, pritožnik nima dostopa do zaupnih dokumentov ali zaupnih informacij, pridobljenih pri takem pregledu ali zaslišanju.

Člen 14

Dostop javnosti do dokumentov pri varuhu človekovih pravic

14.1   Javnost ima dostop do neobjavljenih dokumentov pri varuhu človekovih pravic z upoštevanjem istih pogojev in omejitev, kot so za dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije določeni z Uredbo (ES) št. 1049/2001 (3), ter z upoštevanjem člena 14.2.

14.2   Kadar varuh človekovih pravic v skladu s členom 5.2 in 5.3 pregleda spis pristojne institucije ali zasliši pričo, javnost nima dostopa do zaupnih dokumentov ali zaupnih informacij, pridobljenih pri takem pregledu ali zaslišanju.

14.3   Prošnje za dostop do dokumentov se vložijo v pisni obliki (pismo, telefaks ali elektronska pošta) in morajo biti dovolj natančne, da omogočajo identifikacijo dokumenta.

14.4   Razen pri pritožbah, ki so v skladu s členom 10.1 opredeljene kot zaupne, se avtomatično ugodi prošnjam za dostop do naslednjih dokumentov:

| (a) | splošnega registra pritožb; |
| --- | --- |

(a)

splošnega registra pritožb;

| (b) | pritožb in dokumentov, ki jim jih priloži pritožnik; |
| --- | --- |

(b)

pritožb in dokumentov, ki jim jih priloži pritožnik;

| (c) | mnenj in podrobnih mnenj pristojnih institucij ter pripomb, ki jih nanje da pritožnik; |
| --- | --- |

(c)

mnenj in podrobnih mnenj pristojnih institucij ter pripomb, ki jih nanje da pritožnik;

| (d) | sklepov, s katerimi varuh človekovih pravic zaključuje primere; |
| --- | --- |

(d)

sklepov, s katerimi varuh človekovih pravic zaključuje primere;

| (e) | poročil in osnutkov priporočil, danih na podlagi člena 8. |
| --- | --- |

(e)

poročil in osnutkov priporočil, danih na podlagi člena 8.

14.5   Dostop se omogoči na licu mesta ali z dostavitvijo kopije. Varuh človekovih pravic lahko za dostavitev kopij določi razumno dajatev. Način zaračunavanja dajatve se pojasni.

14.6   Dostop do dokumentov iz člena 14.4 se zagotovi nemudoma. Odločbe o prošnjah za dostop javnosti do drugih dokumentov se izdajo v 15 delovnih dneh od prejema.

14.7   Če je prošnja za dostop do dokumenta v celoti ali delno zavrnjena, se pojasnijo razlogi za zavrnitev.

Člen 15

Jeziki

15.1   Pritožba se varuhu človekovih pravic poda v katerem koli izmed jezikov Pogodbe. Varuh človekovih pravic ni dolžan obravnavati pritožb v drugih jezikih.

15.2   Varuh človekovih pravic v svojih postopkih uporablja enega izmed jezikov Pogodbe; v primeru pritožbe jezik, v katerem je napisana.

15.3   Varuh človekovih pravic določi, kateri dokumenti se sestavijo v jeziku postopka.

15.4   Korespondenca z organi držav članic poteka v uradnem jeziku zadevne države.

15.5   Letno poročilo, posebna poročila in po možnosti drugi dokumenti, ki jih objavlja varuh človekovih pravic, se pripravijo v vseh uradnih jezikih.

Člen 16

Objava poročil

16.1   Evropski varuh človekovih pravic v Uradnem listu objavlja sporočila o sprejetju letnega poročila in posebnih poročil, pri čemer javno oznani, kako imajo vsi zainteresirani dostop do polnih besedil dokumentov.

16.2   Poročila ali povzetki odločitev varuha človekovih pravic, ki zadevajo zaupne pritožbe, se objavijo v obliki, ki onemogoča identifikacijo pritožnika.

Člen 17

Začetek veljavnosti

17.1   Izvedbene določbe, sprejete dne 16. oktobra 1997, so razveljavljene.

17.2   Ta sklep začne veljati dne 1. januarja 2003.

17.3   Predsednik Evropskega parlamenta se obvesti o sprejetju tega sklepa. Sporočilo se objavi tudi v Uradnem listu.

---

(1)  Odobreno s strani Parlamenta dne 9. marca 1994 (UL L 113, 4.5.1994, str. 15) in spremenjeno s Sklepom z dne 14. marca 2002, s katerim se črtata člena 12 in 16 (UL L 92, 9.4.2002, str. 13).

(2)  Sprejeto dne 8. julija 2002 in spremenjeno s sklepom varuha človekovih pravic z dne 5. aprila 2004.

(3)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

---

PRILOGA XI

BOJ PROTI GOLJUFIJAM, KORUPCIJI IN KAKRŠNEMU KOLI DRUGEMU NEZAKONITEMU RAVNANJU, KI ŠKODUJE INTERESOM SKUPNOSTI

Sklep Evropskega parlamenta o pogojih za izvajanje notranjih preiskav v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnega koli nezakonitega ravnanja, ki škoduje interesom Skupnosti
   (1)

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 199 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in zlasti člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 112 Pogodbe,

ob upoštevanju svojega poslovnika in zlasti člena 186(c) (2) tega poslovnika,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Uredba Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (4) o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljevanju „Urad“), določata, da mora Urad začeti in izvajati upravne preiskave v institucijah, organih, uradih in agencijah, ustanovljenih s Pogodbo o ustanovitvi ES ali Pogodbo o ustanovitvi Euratom ali na njuni podlagi.

Odgovornost Evropskega urada za boj proti goljufijam, kot jo je določila Komisija, ne zajema samo varstva finančnih interesov, ampak vključuje vse dejavnosti Urada v zvezi s potrebo po varstvu interesov Skupnosti pred nepravilnim ravnanjem, pri katerem obstaja možnost uvedbe upravnega ali kazenskega postopka.

Boj proti goljufijam je treba razširiti in izboljšati njegovo uspešnost z uporabo strokovnega znanja, ki že obstaja na področju upravnih preiskav.

Zato morajo vse institucije, organi ter uradi in agencije na podlagi svoje upravne neodvisnosti Uradu zaupati nalogo izvajanja notranjih upravnih preiskav, da bi se razkrile resne napake pri opravljanju poklicnih dolžnosti, ki lahko pomenijo neizpolnjevanje obveznosti uradnikov in uslužbencev Skupnosti iz členov 11, 12, drugi in tretji odstavek, 13, 14, 16 in 17, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Kadrovski predpisi“), ki škodijo interesom teh skupnosti in pri katerih obstaja možnost uvedbe disciplinskega in v nekaterih primerih kazenskega postopka, ali grobo kršitev delovnih obveznosti iz člena 22 Kadrovskih predpisov ali neizpolnjevanje podobnih obveznosti poslancev ali zaposlenih Evropskega parlamenta, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi.

Take preiskave je treba izvajati popolnoma v skladu z ustreznimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in zlasti Protokola o privilegijih in imunitetah, besedil za njihovo izvajanje in Kadrovskih predpisov.

Take preiskave je treba izvajati pod enakimi pogoji v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah Skupnosti; prenos te naloge na Urad ne sme vplivati na odgovornosti samih institucij, organov, uradov ali agencij in na noben način ne sme zmanjšati pravne varnosti teh oseb.

Do spremembe Kadrovskih predpisov je treba določiti praktično ureditev, kako člani institucij in organov, direktorji uradov in agencij ter uradniki in uslužbenci institucij, organov ter uradov in agencij sodelujejo za nemoteno izvajanje notranjih preiskav –

SKLENIL:

Člen 1

Dolžnost sodelovanja z Uradom

Generalni sekretar, službe in vsak uradnik ali uslužbenec Evropskega parlamenta morajo v celoti sodelovati s predstavniki Urada in jim nuditi vsakršno pomoč, ki je potrebna za preiskavo. V ta namen dajejo predstavnikom Urada vse koristne informacije in razlage.

Poslanci v celoti sodelujejo z Uradom, kar pa ne vpliva na ustrezne določbe pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti, zlasti Protokola o privilegijih in imunitetah, ter besedil za njihovo izvajanje.

Člen 2

Dolžnost dajanja informacij

Vsak uradnik ali uslužbenec Evropskega parlamenta, ki zve za dokazila, na podlagi katerih lahko domneva obstoj primerov goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi interesom Skupnosti, ali resne napake pri izvajanju poklicnih dolžnosti, ki bi lahko pomenila neizpolnjevanje obveznosti uradnikov in uslužbencev Skupnosti ali neizpolnjevanje podobnih obveznosti drugih članov osebja, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi, in pri katerih obstaja možnost uvedbe disciplinskega ali v določenih primerih kazenskega postopka, o tem nemudoma obvesti vodjo službe ali generalnega direktorja ali, če meni, da je to primerno, generalnega sekretarja ali neposredno Urad, če gre za uradnika, uslužbenca ali drugega zaposlenega, za katerega ne veljajo Kadrovski predpisi, oziroma v primeru kršenja ustreznih obveznosti poslancev predsednika Evropskega parlamenta

Predsednik, generalni sekretar, generalni direktorji in vodje služb Evropskega parlamenta nemudoma pošljejo Uradu vse dokaze, za katere so zvedeli in na podlagi katerih se lahko domneva, da obstajajo nepravilnosti iz prvega odstavka.

Z uradniki ali uslužbenci Evropskega parlamenta se ne sme na noben način ravnati nepravično ali jih zapostavljati zaradi tega, ker so poslali informacije iz prvega in drugega odstavka.

Poslanci, ki zvejo za dejstva iz prvega odstavka, obvestijo predsednika Parlamenta ali, če menijo, da je to koristno, neposredno Urad.

Ta člen se uporablja brez poseganja v zahteve glede zaupnosti, določene z zakonom ali poslovnikom Evropskega parlamenta.

Člen 3

Pomoč varnostnega urada

Na zahtevo direktorja Urada varnostni urad Evropskega parlamenta pomaga Uradu pri praktičnem izvajanju preiskav.

Člen 4

Imuniteta in pravica do zavrnitve pričanja

Pravila, ki urejajo parlamentarno imuniteto poslancev in pravico do zavrnitve pričanja, ostajajo nespremenjena.

Člen 5

Obveščanje zainteresirane strani

O vsaki možni osebni vpletenosti poslanca, uradnika ali uslužbenca je treba takoj obvestiti zainteresirano stran, pod pogojem, da to ne ogrozi preiskave. V nobenem primeru se ne sme v ugotovitvah ob koncu preiskave poimensko imenovati poslanca, uradnika ali uslužbenca Evropskega parlamenta, ne da bi zainteresirana stran imela možnost izraziti svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo.

V primerih, ko se zaradi preiskovanja zahtevata popolna tajnost in uporaba preiskovalnih postopkov, ki spadajo v pristojnost državnega pravosodnega organa, se lahko obveznost, da je treba poslanca, uradnika ali uslužbenca Evropskega parlamenta pozvati, naj izrazi svoja stališča, odloži v soglasju s predsednikom Parlamenta v primeru poslanca ali v soglasju z generalnim sekretarjem v primeru uradnika ali uslužbenca.

Člen 6

Obveščanje o zaključku preiskave brez nadaljnjih postopkov

Če po notranji preiskavi ni mogoče sprožiti postopka proti poslancu, uradniku ali uslužbencu Evropskega parlamenta, za katerega je bila vložena prijava, se notranja preiskava proti tej osebi zaključi brez kakršnega koli nadaljnjega postopka s sklepom direktorja Urada, ki o tem pisno obvesti zainteresirano stran.

Člen 7

Odvzem imunitete

Vsako zahtevo državne policije ali pravosodnega organa za odvzem imunitete uradnika ali uslužbenca Evropskega parlamenta v sodnih postopkih zaradi domnevnih primerov goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja se pošlje direktorju Urada, ki da svoje mnenje. Če se zahteva za odvzem imunitete nanaša na poslanca Evropskega parlamenta, je treba obvestiti Urad.

Člen 8

Datum začetka veljavnosti

Ta sklep začne veljati z dnem, ko ga sprejme Evropski parlament.

---

(1)  Sprejeto dne 18. novembra 1999.

(2)  Zdaj člen 204(c).

(3)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(4)  UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

---

PRILOGA XII

URESNIČEVANJE KOMISIJI PODELJENIH IZVEDBENIH POOBLASTIL

A.   Izvleček iz Resolucije Evropskega parlamenta (1) o sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2)

EVROPSKI PARLAMENT –

ker člen 8 Sklepa Sveta z dne 28. junija 1999 podeljuje Parlamentu pravico do poseganja v primeru, ko meni, da bodo izvedbena pooblastila prekoračena, ker mora Komisija v takih primerih ponovno preučiti osnutek izvedbenega ukrepa, pri tem pa upoštevati resolucijo Parlamenta, in ker mora Komisija nadalje podati obrazloženo obvestilo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti na podlagi take resolucije,

ker člen 7(3) Sklepa predvideva, da mora biti Parlament polno obveščen o dnevnih redih, osnutkih ukrepov za izvrševanje aktov, sprejetih po postopku soodločanja, ki so bili predloženi odborom, izidih glasovanj, povzetkih zapisov sej, seznamih članov odborov in osnutkih izvedbenih ukrepov, predloženih Svetu,

ker nov sklep o postopku komitologije le delno izpolnjuje pričakovanja Parlamenta, vendar v primerjavi s prejšnjim stanjem pomeni resnični korak naprej,

ker sta Parlament in Komisija sklenila, da se sporazumeta o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta, in ker ta sporazum s Komisijo zlasti zadeva izvedbo člena 7(3) o obveščanju Parlamenta in člena 8 o njegovi pravici poseganja –

| 1. | sprejema sporazum, ki je priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

sprejema sporazum, ki je priložen tej resoluciji;

| 2. | meni, da je treba vse „odbore“, ki so obstajali pred Sklepom z dne 28. junija 1999, spremeniti v skladu z novimi postopki, in se tako pridružuje Izjavi Sveta in Komisije št. 2 k temu sklepu (3); |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba vse „odbore“, ki so obstajali pred Sklepom z dne 28. junija 1999, spremeniti v skladu z novimi postopki, in se tako pridružuje Izjavi Sveta in Komisije št. 2 k temu sklepu (3);

| 3. | izjavlja, da ta sporazum ne posega v njegovo pravico, da sprejema resolucije o katerem koli predmetu, zlasti tedaj, ko nasprotuje vsebini osnutka izvedbenega ukrepa; ta sporazum prav tako ne posega v njegovo pravico (v skladu s členom 88 (4) poslovnika Parlamenta), da nasprotuje izvedbenim ukrepom, poslanim Svetu po neuspelem postopku komitologije; |
| --- | --- |

3.

izjavlja, da ta sporazum ne posega v njegovo pravico, da sprejema resolucije o katerem koli predmetu, zlasti tedaj, ko nasprotuje vsebini osnutka izvedbenega ukrepa; ta sporazum prav tako ne posega v njegovo pravico (v skladu s členom 88 (4) poslovnika Parlamenta), da nasprotuje izvedbenim ukrepom, poslanim Svetu po neuspelem postopku komitologije;

| 4. | meni, da ta sporazum med njim in Komisijo nadomešča prejšnje sporazume (sporazum Plumb/Delors iz leta 1998, sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in modus vivendi iz leta 1994 (5)) ter jih razveljavlja. |
| --- | --- |

4.

meni, da ta sporazum med njim in Komisijo nadomešča prejšnje sporazume (sporazum Plumb/Delors iz leta 1998, sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in modus vivendi iz leta 1994 (5)) ter jih razveljavlja.

B.   Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil

| 1. | V skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES Komisija Evropski parlament redno obvešča o delu odborov, vključenih v postopek komitologije. S tem ciljem Parlament istočasno in pod enakimi pogoji, kot veljajo za člane odborov, prejema osnutke dnevnega reda sej odborov, osnutke izvedbenih ukrepov, ki so odborom predloženi na podlagi temeljnih aktov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ES, izide glasovanja in sklepne zabeležke sej ter sezname organov, katerim osebe, ki so jih države članice imenovale za predstavnike, pripadajo. |
| --- | --- |

1.

V skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES Komisija Evropski parlament redno obvešča o delu odborov, vključenih v postopek komitologije. S tem ciljem Parlament istočasno in pod enakimi pogoji, kot veljajo za člane odborov, prejema osnutke dnevnega reda sej odborov, osnutke izvedbenih ukrepov, ki so odborom predloženi na podlagi temeljnih aktov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ES, izide glasovanja in sklepne zabeležke sej ter sezname organov, katerim osebe, ki so jih države članice imenovale za predstavnike, pripadajo.

| 2. | Poleg tega Komisija dovoljuje, da se Evropskemu parlamentu na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora v vednost posredujejo posebni osnutki ukrepov za izvedbo temeljnih aktov, ki sicer niso bili sprejeti po postopku soodločanja, imajo pa posebni pomen za Evropski parlament. Na podlagi sodbe Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 19. julija 1999 (primer T-188/97, Rothmans proti Komisiji) (6) lahko Evropski parlament zahteva dostop do zapisnikov sej odborov. |
| --- | --- |

2.

Poleg tega Komisija dovoljuje, da se Evropskemu parlamentu na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora v vednost posredujejo posebni osnutki ukrepov za izvedbo temeljnih aktov, ki sicer niso bili sprejeti po postopku soodločanja, imajo pa posebni pomen za Evropski parlament. Na podlagi sodbe Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 19. julija 1999 (primer T-188/97, Rothmans proti Komisiji) (6) lahko Evropski parlament zahteva dostop do zapisnikov sej odborov.

| 3. | Evropski parlament in Komisija sporazume, če se nanašajo nanju, štejeta za zastarele in neveljavne: sporazum Plumb/Delors iz leta 1988, sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in modus vivendi iz leta 1994. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament in Komisija sporazume, če se nanašajo nanju, štejeta za zastarele in neveljavne: sporazum Plumb/Delors iz leta 1988, sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in modus vivendi iz leta 1994.

| 4. | Ko bodo zagotovljene ustrezne tehnične možnosti, se bodo dokumenti iz člena 7(3) iz Sklepa 1999/468/ES posredovali elektronsko. Z dokumenti zaupne narave se bo ravnalo v skladu z notranjimi upravnimi postopki, ki jih vsaka institucija določi z namenom zagotovitve vseh potrebnih jamstev. |
| --- | --- |

4.

Ko bodo zagotovljene ustrezne tehnične možnosti, se bodo dokumenti iz člena 7(3) iz Sklepa 1999/468/ES posredovali elektronsko. Z dokumenti zaupne narave se bo ravnalo v skladu z notranjimi upravnimi postopki, ki jih vsaka institucija določi z namenom zagotovitve vseh potrebnih jamstev.

| 5. | Na podlagi člena 8 Sklepa 1999/468/ES lahko Evropski parlament v obrazloženi resoluciji ugotovi, da osnutek ukrepov za izvedbo temeljnega akta, sprejetega po postopku iz člena 251 Pogodbe, presega pooblastila za izvajanje, opredeljena v navedenem temeljnem aktu. |
| --- | --- |

5.

Na podlagi člena 8 Sklepa 1999/468/ES lahko Evropski parlament v obrazloženi resoluciji ugotovi, da osnutek ukrepov za izvedbo temeljnega akta, sprejetega po postopku iz člena 251 Pogodbe, presega pooblastila za izvajanje, opredeljena v navedenem temeljnem aktu.

| 6. | Evropski parlament navedeno resolucijo sprejme na plenarnem zasedanju. To stori v enem mesecu od dneva prejema končnega osnutka izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, predloženih Komisiji. |
| --- | --- |

6.

Evropski parlament navedeno resolucijo sprejme na plenarnem zasedanju. To stori v enem mesecu od dneva prejema končnega osnutka izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, predloženih Komisiji.

| 7. | V nujnih primerih in v primeru ukrepov, ki se nanašajo na vsakodnevno upravljanje in/ali imajo omejeno veljavnost, je rok krajši. Ta rok je lahko zelo kratek v izjemno nujnih primerih in zlasti zaradi razlogov varovanja javnega zdravja. Pristojni član Komisije mora določiti ustrezni rok in ga utemeljiti. Evropski parlament lahko nato ravna v skladu s postopkom, po katerem lahko izvajanje člena 8 Sklepa 1999/468/ES v določenem roku prenese na pristojni parlamentarni odbor. |
| --- | --- |

7.

V nujnih primerih in v primeru ukrepov, ki se nanašajo na vsakodnevno upravljanje in/ali imajo omejeno veljavnost, je rok krajši. Ta rok je lahko zelo kratek v izjemno nujnih primerih in zlasti zaradi razlogov varovanja javnega zdravja. Pristojni član Komisije mora določiti ustrezni rok in ga utemeljiti. Evropski parlament lahko nato ravna v skladu s postopkom, po katerem lahko izvajanje člena 8 Sklepa 1999/468/ES v določenem roku prenese na pristojni parlamentarni odbor.

| 8. | Po tem, ko je Parlament sprejel obrazloženo resolucijo, pristojni član Komisije Evropski parlament ali, kjer je to primerno, pristojni parlamentarni odbor seznani z ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

8.

Po tem, ko je Parlament sprejel obrazloženo resolucijo, pristojni član Komisije Evropski parlament ali, kjer je to primerno, pristojni parlamentarni odbor seznani z ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti v zvezi s tem.

| 9. | Evropski parlament podpira cilje in postopke, določene v Izjavi Sveta in Komisije št. 2 (7). Namen te izjave je poenostaviti izvedbene postopke Skupnosti z usklajevanjem trenutno veljavnih postopkov v odborih s postopki iz Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

9.

Evropski parlament podpira cilje in postopke, določene v Izjavi Sveta in Komisije št. 2 (7). Namen te izjave je poenostaviti izvedbene postopke Skupnosti z usklajevanjem trenutno veljavnih postopkov v odborih s postopki iz Sklepa 1999/468/ES.

---

(1)  Sprejeto dne 17. februarja 2000.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(3)  UL C 203, 17.7.1999, str. 1.

(4)  Zdaj člen 81.

(5)  UL C 102, 4.4.1996, str. 1.

(6)  [1999] ECR II-2463.

(7)  UL C 203, 17.7.1999, str. 1.

---

PRILOGA XIII

OKVIRNI SPORAZUM O ODNOSIH MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN KOMISIJO (1)

EVROPSKI PARLAMENT IN KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju izjav, ki jih je predsednik Komisije podal Evropskemu parlamentu od maja 1999,

ob upoštevanju pisnih in ustnih izjav, ki so jih posamezni kandidati za komisarje podali v okviru predstavitev pred odbori Evropskega parlamenta, in ocen teh kandidatov, ki so jih po zaslišanju podali predsedniki odborov,

ob upoštevanju izjave, ki jo je kandidat za predsednika Komisije podal pred konferenco predsednikov dne 7. septembra 1999,

ob upoštevanju programa predlagane Komisije, ki ga je dne 14. septembra 1999 predložil kandidat za predsednika Komisije,

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 1999 (2), v katerem je potrdil imenovanje g. Prodija kot predsednika Komisije in imenovanje Komisije za preostanek mandata, ki se izteče 22. januarja 2000, in za mandat, ki traja od 23. januarja 2000 do 22. januarja 2005,

ob upoštevanju člena 214 Pogodbe ES,

ob upoštevanju poslovnika Evropskega parlamenta ter zlasti členov 32 in 33 (3),

ker je bistveni cilj Pogodbe o Evropski uniji krepitev demokratične legitimnosti postopka odločanja Unije,

ker potrditev Komisije s strani Evropskega parlamenta ponazarja zaupanje, ki bi moralo povezovati obe instituciji ves čas parlamentarne mandatne dobe,

ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Evropskega parlamenta ali Komisije, temveč želi zagotoviti, da bi se kar najbolj učinkovito izvajala v enotnem institucionalnem okviru na osnovi člena 3 Pogodbe o Evropski uniji –

SE SPORAZUMETA O NASLEDNJEM:

Splošna načela

| 1. | Za posodobitev pravil ravnanja, sprejetih leta 1990 in spremenjenih leta 1995, se instituciji sporazumeta o naslednjih ukrepih za to, da se krepita odgovornost in legitimnost Komisije, širita konstruktivni dialog in politično sodelovanje, izboljšuje pretok informacij ter da se glede upravnih reform v okviru Komisije posvetuje s Parlamentom in se ga o tem obvešča. Sporazumeta se tudi o več specifičnih izvedbenih ukrepih: (i) o zakonodajnem postopku, (ii) o mednarodnih sporazumih in širitvi ter (iii) o pošiljanju zaupnih dokumentov in informacij Komisije. Ti izvedbeni ukrepi so priloženi temu okvirnemu sporazumu. |
| --- | --- |

1.

Za posodobitev pravil ravnanja, sprejetih leta 1990 in spremenjenih leta 1995, se instituciji sporazumeta o naslednjih ukrepih za to, da se krepita odgovornost in legitimnost Komisije, širita konstruktivni dialog in politično sodelovanje, izboljšuje pretok informacij ter da se glede upravnih reform v okviru Komisije posvetuje s Parlamentom in se ga o tem obvešča. Sporazumeta se tudi o več specifičnih izvedbenih ukrepih: (i) o zakonodajnem postopku, (ii) o mednarodnih sporazumih in širitvi ter (iii) o pošiljanju zaupnih dokumentov in informacij Komisije. Ti izvedbeni ukrepi so priloženi temu okvirnemu sporazumu.

Širitev konstruktivnega dialoga in političnega sodelovanja

| 2. | Predsednik ali podpredsednik Komisije se zavezuje, da bo vsakih šest mesecev poročal konferenci predsednikov, pri čemer bo orisal politično izvajanje delovnega programa za zadevno leto in morebitne dopolnitve zaradi aktualnih in pomembnih političnih dogodkov. |
| --- | --- |

2.

Predsednik ali podpredsednik Komisije se zavezuje, da bo vsakih šest mesecev poročal konferenci predsednikov, pri čemer bo orisal politično izvajanje delovnega programa za zadevno leto in morebitne dopolnitve zaradi aktualnih in pomembnih političnih dogodkov.

| 3. | Komisija še naprej redno poroča Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih v odgovor na zahteve Evropskega parlamenta. Take informacije se podajo najmanj vsake tri mesece. |
| --- | --- |

3.

Komisija še naprej redno poroča Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih v odgovor na zahteve Evropskega parlamenta. Take informacije se podajo najmanj vsake tri mesece.

| 4. | Komisija upošteva vsako zahtevo, ki ji jo glede predložitve zakonodajnih predlogov da Evropski parlament v skladu s členom 192 Pogodbe ES, in se zavezuje, da bo na vsako tako zahtevo podala hiter in dovolj natančen odgovor pred pristojnim parlamentarnim odborom in po potrebi na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

4.

Komisija upošteva vsako zahtevo, ki ji jo glede predložitve zakonodajnih predlogov da Evropski parlament v skladu s členom 192 Pogodbe ES, in se zavezuje, da bo na vsako tako zahtevo podala hiter in dovolj natančen odgovor pred pristojnim parlamentarnim odborom in po potrebi na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta.

| 5. | Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo Svetu v skladu s členom 251 Pogodbe ES podala mnenje o zakonodajnih spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po posvetovanju s kolegijem odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev pred Evropskim parlamentom ali na naslednji seji pristojnega parlamentarnega odbora. |
| --- | --- |

5.

Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo Svetu v skladu s členom 251 Pogodbe ES podala mnenje o zakonodajnih spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po posvetovanju s kolegijem odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev pred Evropskim parlamentom ali na naslednji seji pristojnega parlamentarnega odbora.

| 6. | Komisija v skladu s svojimi zmožnostmi zagotovi, da je Evropski parlament redno obveščen in polno vključen v pripravo in izvajanje medvladnih konferenc. |
| --- | --- |

6.

Komisija v skladu s svojimi zmožnostmi zagotovi, da je Evropski parlament redno obveščen in polno vključen v pripravo in izvajanje medvladnih konferenc.

| 7. | Nova Komisija v najkrajšem možnem času predstavi svoj politični program, ki vsebuje vse njene predlagane smernice za mandatno dobo, in vzpostavi politični dialog z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

Nova Komisija v najkrajšem možnem času predstavi svoj politični program, ki vsebuje vse njene predlagane smernice za mandatno dobo, in vzpostavi politični dialog z Evropskim parlamentom.

| 8. | Komisija v rednih časovnih razdobjih pošilja Evropskemu parlamentu poročila o izvrševanju proračuna; Evropski parlament se zavezuje, da bo preučil ta poročila na ravni svojih pristojnih odborov. |
| --- | --- |

8.

Komisija v rednih časovnih razdobjih pošilja Evropskemu parlamentu poročila o izvrševanju proračuna; Evropski parlament se zavezuje, da bo preučil ta poročila na ravni svojih pristojnih odborov.

Politična odgovornost

| 9. | Brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije vsak član Komisije prevzema politično odgovornost na področju, za katerega je pristojen. |
| --- | --- |

9.

Brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije vsak član Komisije prevzema politično odgovornost na področju, za katerega je pristojen.

| 10. | Komisija se strinja, da kadar Evropski parlament izrazi nezaupanje v člana Komisije (ob upoštevanju politične podpore za takšno stališče, tako vsebinsko kot formalno), predsednik Komisije resno preuči možnost, da od tega člana zahteva, naj odstopi. |
| --- | --- |

10.

Komisija se strinja, da kadar Evropski parlament izrazi nezaupanje v člana Komisije (ob upoštevanju politične podpore za takšno stališče, tako vsebinsko kot formalno), predsednik Komisije resno preuči možnost, da od tega člana zahteva, naj odstopi.

| 11. | Predsednik Komisije nemudoma obvesti Evropski parlament o vsaki odločitvi glede razporeditve obveznosti posameznim članom Komisije. Kadar bistvene spremembe vplivajo na posameznega komisarja (denimo dodelitev povsem novega resorja ali pomembnega sklopa novih obveznosti), se zadevni član na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora pojavi pred njim. |
| --- | --- |

11.

Predsednik Komisije nemudoma obvesti Evropski parlament o vsaki odločitvi glede razporeditve obveznosti posameznim članom Komisije. Kadar bistvene spremembe vplivajo na posameznega komisarja (denimo dodelitev povsem novega resorja ali pomembnega sklopa novih obveznosti), se zadevni član na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora pojavi pred njim.

Pretok informacij

| 12. | Komisija pravočasno in izčrpno obvešča Evropski parlament o svojih predlogih in pobudah na zakonodajnem in proračunskem področju, v okviru svojih zmožnosti pa tudi o tistih na področju skupne zunanje in varnostne politike ter svobode, varnosti in pravice.
  Na vseh področjih, kjer Evropski parlament deluje kot zakonodajno telo ali kot del proračunskih oblasti, je na vsaki stopnji zakonodajnega in proračunskega postopka obveščen enakovredno s Svetom. |
| --- | --- |

12.

Komisija pravočasno in izčrpno obvešča Evropski parlament o svojih predlogih in pobudah na zakonodajnem in proračunskem področju, v okviru svojih zmožnosti pa tudi o tistih na področju skupne zunanje in varnostne politike ter svobode, varnosti in pravice.

Na vseh področjih, kjer Evropski parlament deluje kot zakonodajno telo ali kot del proračunskih oblasti, je na vsaki stopnji zakonodajnega in proračunskega postopka obveščen enakovredno s Svetom.

| 13. | Komisija ne objavi nobene zakonodajne ali pomembne pobude oziroma nobenega pomembnega sklepa, preden o tem v pisni obliki ne obvesti Evropskega parlamenta, pri politično pomembnih vprašanjih pa v soglasju z Evropskim parlamentom slednjemu predlaga, da ga obvesti:






  — | na plenarnem zasedanju, če Evropski parlament zaseda; |
| --- | --- | --- |

13.

Komisija ne objavi nobene zakonodajne ali pomembne pobude oziroma nobenega pomembnega sklepa, preden o tem v pisni obliki ne obvesti Evropskega parlamenta, pri politično pomembnih vprašanjih pa v soglasju z Evropskim parlamentom slednjemu predlaga, da ga obvesti:

—

na plenarnem zasedanju, če Evropski parlament zaseda;

| — | pred konferenco predsednikov, ki ji ob tej priložnosti lahko prisostvujejo vsi poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

—

pred konferenco predsednikov, ki ji ob tej priložnosti lahko prisostvujejo vsi poslanci Evropskega parlamenta;

| — | z ustreznim obvestilom predsednikom pristojnih parlamentarnih odborov, ki lahko skličejo sejo zadevnega odbora. |
| --- | --- |

—

z ustreznim obvestilom predsednikom pristojnih parlamentarnih odborov, ki lahko skličejo sejo zadevnega odbora.

Posebne določbe o zaupnih informacijah bodo opredeljene v Prilogi 3.

| 14. | Vsak komisar zagotovi reden in neposreden pretok informacij med seboj in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora. |
| --- | --- |

14.

Vsak komisar zagotovi reden in neposreden pretok informacij med seboj in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora.

| 15. | Komisija v okviru svojih zmožnosti zagotovi, da je Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščen o vseh stopnjah priprave, pogajanj in sklepanja mednarodnih sporazumov, tako da bi lahko v skladu z določbami Priloge 2 upoštevala njegova stališča. |
| --- | --- |

15.

Komisija v okviru svojih zmožnosti zagotovi, da je Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščen o vseh stopnjah priprave, pogajanj in sklepanja mednarodnih sporazumov, tako da bi lahko v skladu z določbami Priloge 2 upoštevala njegova stališča.

| 16. | Komisija pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, prenesenih nanjo s Pogodbo, sprejme ukrepe za okrepitev sodelovanja Evropskega parlamenta na omenjenih področjih, tako da bi lahko kar najbolj upoštevala njegova stališča. |
| --- | --- |

16.

Komisija pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, prenesenih nanjo s Pogodbo, sprejme ukrepe za okrepitev sodelovanja Evropskega parlamenta na omenjenih področjih, tako da bi lahko kar najbolj upoštevala njegova stališča.

| 17. | V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen 276 Pogodbe ES, se Evropski parlament in Komisija strinjata, da Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor nad izvrševanjem proračuna za zadevno leto, ki jih predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice iz Priloge VI poslovnika Evropskega parlamenta, zahteva v ta namen.
  Kadar se pojavijo novi vidiki v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija pošlje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani. |
| --- | --- |

17.

V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen 276 Pogodbe ES, se Evropski parlament in Komisija strinjata, da Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor nad izvrševanjem proračuna za zadevno leto, ki jih predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice iz Priloge VI poslovnika Evropskega parlamenta, zahteva v ta namen.

Kadar se pojavijo novi vidiki v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija pošlje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.

| 18. | Če se interni dokument Komisije, o katerem Evropski parlament ni bil obveščen v skladu s točko 13 tega okvirnega sporazuma, razširja zunaj institucij, predsednik Evropskega parlamenta lahko zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu, zato da ga je mogoče posredovati poslancem Evropskega parlamenta, ki bi ga zahtevali. |
| --- | --- |

18.

Če se interni dokument Komisije, o katerem Evropski parlament ni bil obveščen v skladu s točko 13 tega okvirnega sporazuma, razširja zunaj institucij, predsednik Evropskega parlamenta lahko zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu, zato da ga je mogoče posredovati poslancem Evropskega parlamenta, ki bi ga zahtevali.

Parlamentarni postopki

| 19. | Komisija praviloma zagotovi, da je pristojni komisar na zahtevo Evropskega parlamenta glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njegovo pristojnost, navzoč na plenarnih zasedanjih. |
| --- | --- |

19.

Komisija praviloma zagotovi, da je pristojni komisar na zahtevo Evropskega parlamenta glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njegovo pristojnost, navzoč na plenarnih zasedanjih.

| 20. | Za zagotovitev navzočnosti komisarjev se Evropski parlament zavezuje, da bo storil vse, da se drži končnih osnutkov dnevnih redov. |
| --- | --- |

20.

Za zagotovitev navzočnosti komisarjev se Evropski parlament zavezuje, da bo storil vse, da se drži končnih osnutkov dnevnih redov.

| 21. | Kadar Evropski parlament spremeni osnutek dnevnega reda po seji, na kateri konferenca predsednikov določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, se Komisija kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega komisarja. |
| --- | --- |

21.

Kadar Evropski parlament spremeni osnutek dnevnega reda po seji, na kateri konferenca predsednikov določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, se Komisija kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega komisarja.

| 22. | Komisija lahko predlaga uvrstitev točke na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Evropski parlament kolikor je mogoče upošteva take predloge. |
| --- | --- |

22.

Komisija lahko predlaga uvrstitev točke na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Evropski parlament kolikor je mogoče upošteva take predloge.

| 23. | Prošnje, ki jih vložijo komisarji, zato da bi v skladu s členom 37 (4) poslovnika Evropskega parlamenta podali izjavo na plenarnem zasedanju, se - kadar je to mogoče - uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja. |
| --- | --- |

23.

Prošnje, ki jih vložijo komisarji, zato da bi v skladu s členom 37 (4) poslovnika Evropskega parlamenta podali izjavo na plenarnem zasedanju, se - kadar je to mogoče - uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja.

| 24. | Komisar, pristojen za točko, ki se obravnava v parlamentarnem odboru, je praviloma navzoč na zadevni seji odbora, če je tja povabljen.
  Vsak član Komisije lahko na svojo prošnjo govori.
  Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik visokega položaja. |
| --- | --- |

24.

Komisar, pristojen za točko, ki se obravnava v parlamentarnem odboru, je praviloma navzoč na zadevni seji odbora, če je tja povabljen.

Vsak član Komisije lahko na svojo prošnjo govori.

Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik visokega položaja.

Upravne reforme v okviru Komisije

| 25. | Komisija vzpostavi ustrezne mehanizme za obveščanje Evropskega parlamenta in za redno vodenje konstruktivnega dialoga z njim o tekoči upravni reformi znotraj nje. |
| --- | --- |

25.

Komisija vzpostavi ustrezne mehanizme za obveščanje Evropskega parlamenta in za redno vodenje konstruktivnega dialoga z njim o tekoči upravni reformi znotraj nje.

| 26. | Vsaka pravila ravnanja komisarjev se nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu. Njihovo izvajanje se redno preverja. |
| --- | --- |

26.

Vsaka pravila ravnanja komisarjev se nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu. Njihovo izvajanje se redno preverja.

Končne določbe

| 27. | Evropski parlament in Komisija se zavezujeta, da bosta okrepila sodelovanje na področju informiranja in komuniciranja. Svoje dejavnosti lahko usklajujeta znotraj medinstitucionalne delovne skupine za informiranje in komuniciranje. V tem okviru lahko oblikujeta skupne ukrepe, namenjene krepitvi osveščenosti državljanov, in zagotovita pravilno usklajevanje svojih dejavnosti informiranja, pri čemer upoštevata avtonomijo in posebno vlogo vsake institucije. |
| --- | --- |

27.

Evropski parlament in Komisija se zavezujeta, da bosta okrepila sodelovanje na področju informiranja in komuniciranja. Svoje dejavnosti lahko usklajujeta znotraj medinstitucionalne delovne skupine za informiranje in komuniciranje. V tem okviru lahko oblikujeta skupne ukrepe, namenjene krepitvi osveščenosti državljanov, in zagotovita pravilno usklajevanje svojih dejavnosti informiranja, pri čemer upoštevata avtonomijo in posebno vlogo vsake institucije.

| 28. | Instituciji redno ocenjujeta uporabo tega okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

28.

Instituciji redno ocenjujeta uporabo tega okvirnega sporazuma.

| 29. | Vse podrobnosti so navedene v prilogah. |
| --- | --- |

29.

Vse podrobnosti so navedene v prilogah.

Priloga I

POSEBNI SPORAZUM O ZAKONODAJNEM POSTOPKU

| 1. | Pri izvajanju zgornjega okvirnega sporazuma in na podlagi izkušenj s pravili ravnanja med Komisijo in Evropskim parlamentom iz let 1990 in 1995 (5) se instituciji sporazumeta o naslednjih posebnih določbah v zvezi s potekom zakonodajnega postopka. |
| --- | --- |

1.

Pri izvajanju zgornjega okvirnega sporazuma in na podlagi izkušenj s pravili ravnanja med Komisijo in Evropskim parlamentom iz let 1990 in 1995 (5) se instituciji sporazumeta o naslednjih posebnih določbah v zvezi s potekom zakonodajnega postopka.

Zakonodajno načrtovanje in letni zakonodajni program

| 2. | Komisija pri sestavljanju letnega zakonodajnega programa kar najbolj upošteva smernice, ki jih predlaga Evropski parlament. Komisija predstavi svoj program tako zgodaj, da je mogoča široka javna razprava o njegovi vsebini. Navesti mora dovolj podrobnosti o tem, kaj natančno načrtuje pod vsako točko programa, zato da lahko Evropski parlament to upošteva pri svojem zakonodajnem načrtovanju. Komisija, brez poseganja v svoje pristojnosti, kakor hitro mogoče obvesti delovno skupino za medinstitucionalno usklajevanje o zamudah pri predstavitvi vsakega posebnega predloga ali dokumenta iz sprejetega programa. |
| --- | --- |

2.

Komisija pri sestavljanju letnega zakonodajnega programa kar najbolj upošteva smernice, ki jih predlaga Evropski parlament. Komisija predstavi svoj program tako zgodaj, da je mogoča široka javna razprava o njegovi vsebini. Navesti mora dovolj podrobnosti o tem, kaj natančno načrtuje pod vsako točko programa, zato da lahko Evropski parlament to upošteva pri svojem zakonodajnem načrtovanju. Komisija, brez poseganja v svoje pristojnosti, kakor hitro mogoče obvesti delovno skupino za medinstitucionalno usklajevanje o zamudah pri predstavitvi vsakega posebnega predloga ali dokumenta iz sprejetega programa.

Izbira pravne podlage

| 3. | Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament obvestila istočasno kot Svet o vseh predlogih, s katerimi namerava v teku postopkov odločanja spreminjati pravne podlage. |
| --- | --- |

3.

Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament obvestila istočasno kot Svet o vseh predlogih, s katerimi namerava v teku postopkov odločanja spreminjati pravne podlage.

| 4. | Komisija kar najbolj upošteva vse spremembe pravnih podlag svojih predlogov, ki jih vsebujejo dopolnitve Evropskega parlamenta. Komisija se zavezuje, da bo podala natančne razloge za svoje stališče. |
| --- | --- |

4.

Komisija kar najbolj upošteva vse spremembe pravnih podlag svojih predlogov, ki jih vsebujejo dopolnitve Evropskega parlamenta. Komisija se zavezuje, da bo podala natančne razloge za svoje stališče.

Splošni zakonodajni postopki

| 5. | Komisija in Evropski parlament zagotovita polno izvajanje Skupne izjave o praktičnih ureditvah glede novega postopka soodločanja (člen 251 Pogodbe ES), ki so jo podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija dne 5. maja 1999 (6). |
| --- | --- |

5.

Komisija in Evropski parlament zagotovita polno izvajanje Skupne izjave o praktičnih ureditvah glede novega postopka soodločanja (člen 251 Pogodbe ES), ki so jo podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija dne 5. maja 1999 (6).

| 6. | Komisija redno obvešča pristojni parlamentarni odbor o glavnih stališčih, ki se oblikujejo na razpravah znotraj teles Sveta, zlasti kadar se razlikujejo od izvirnega predloga, in prav tako pošlje tudi vse spremembe izvirnega predloga s strani Komisije, na podlagi katerih Svet nadaljuje razpravo. Komisija kakor hitro mogoče obvesti Evropski parlament o svojem pozitivnem mnenju glede sprememb, ki jih je v zvezi z njenimi predlogi predlagal Svet. |
| --- | --- |

6.

Komisija redno obvešča pristojni parlamentarni odbor o glavnih stališčih, ki se oblikujejo na razpravah znotraj teles Sveta, zlasti kadar se razlikujejo od izvirnega predloga, in prav tako pošlje tudi vse spremembe izvirnega predloga s strani Komisije, na podlagi katerih Svet nadaljuje razpravo. Komisija kakor hitro mogoče obvesti Evropski parlament o svojem pozitivnem mnenju glede sprememb, ki jih je v zvezi z njenimi predlogi predlagal Svet.

| 7. | Za zakonodajne postopke, ki ne vključujejo soodločanja: |
| --- | --- |

7.

Za zakonodajne postopke, ki ne vključujejo soodločanja:

| (i) | Komisija zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Evropski parlament ni dal svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(i)

Komisija zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Evropski parlament ni dal svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Evropskega parlamenta.

| (ii) | Komisija zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče Evropskih skupnosti in po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje z Evropskim parlamentom. Komisija obvesti Evropski parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče Evropskih skupnosti in po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje z Evropskim parlamentom. Komisija obvesti Evropski parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju.

| (iii) | Komisija se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Evropski parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po preverjanju s strani kolegija odloči ohraniti predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

(iii)

Komisija se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Evropski parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po preverjanju s strani kolegija odloči ohraniti predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Evropskim parlamentom.

| (iv) | Za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja se Evropski parlament zavezuje, da bo:






  — | po možnosti že neposredno po sprejetju zakonodajnega programa imenoval poročevalce o prihodnjih predlogih; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja se Evropski parlament zavezuje, da bo:

—

po možnosti že neposredno po sprejetju zakonodajnega programa imenoval poročevalce o prihodnjih predlogih;

| — | preučil zahteve za ponovno posvetovanje kot absolutne prednostne naloge, če so mu bile posredovane vse potrebne informacije; |
| --- | --- |

—

preučil zahteve za ponovno posvetovanje kot absolutne prednostne naloge, če so mu bile posredovane vse potrebne informacije;

| — | pri načrtovanju svojih dejavnosti upošteval naloge, ki sta jih Komisija in Svet ocenila kot prednostne; |
| --- | --- |

—

pri načrtovanju svojih dejavnosti upošteval naloge, ki sta jih Komisija in Svet ocenila kot prednostne;

| — | načrtoval zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z veljavnim zakonodajnim programom in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom; |
| --- | --- |

—

načrtoval zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z veljavnim zakonodajnim programom in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom;

| — | kolikor je koristno za postopek, upošteval primeren rok, v katerem bo dal svoje mnenje v prvi obravnavi v postopku sodelovanja in postopku soodločanja ali svoja mnenja v postopku posvetovanja. |
| --- | --- |

—

kolikor je koristno za postopek, upošteval primeren rok, v katerem bo dal svoje mnenje v prvi obravnavi v postopku sodelovanja in postopku soodločanja ali svoja mnenja v postopku posvetovanja.

| 8. | Če Sodišče nek akt razveljavi, ta pa še naprej ohranja pravne posledice, se Komisija zavezuje, da bo predstavila spremenjeni predlog zakonodajnega akta zaradi izvršitve sodbe Sodišča.
  Komisija izčrpno in vnaprej obvesti Evropski parlament, kadar namerava sprejeti izvedbene ukrepe na podlagi razveljavljenega akta, ki še naprej ohranja pravne posledice, zato da se zagotovi upoštevanje stališč Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

8.

Če Sodišče nek akt razveljavi, ta pa še naprej ohranja pravne posledice, se Komisija zavezuje, da bo predstavila spremenjeni predlog zakonodajnega akta zaradi izvršitve sodbe Sodišča.

Komisija izčrpno in vnaprej obvesti Evropski parlament, kadar namerava sprejeti izvedbene ukrepe na podlagi razveljavljenega akta, ki še naprej ohranja pravne posledice, zato da se zagotovi upoštevanje stališč Evropskega parlamenta.

| 9. | Komisija se zavezuje vnaprej obveščati Evropski parlament in Svet o umiku svojih predlogov. |
| --- | --- |

9.

Komisija se zavezuje vnaprej obveščati Evropski parlament in Svet o umiku svojih predlogov.

Posebna zakonodajna pooblastila Komisije

| 10. | Komisija se zavezuje izčrpno in pravočasno obveščati Evropski parlament o aktih, ki jih sprejme in ki sodijo v njeno zakonodajno pristojnost. |
| --- | --- |

10.

Komisija se zavezuje izčrpno in pravočasno obveščati Evropski parlament o aktih, ki jih sprejme in ki sodijo v njeno zakonodajno pristojnost.

Izvedbena pooblastila

| 11. | Izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ureja sporazum med Komisijo in Evropskim parlamentom o postopkih za izvedbo omenjenega sklepa (7).
  Evropski parlament in Komisija zagotovita dosledno izvajanje tega sporazuma. |
| --- | --- |

11.

Izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ureja sporazum med Komisijo in Evropskim parlamentom o postopkih za izvedbo omenjenega sklepa (7).

Evropski parlament in Komisija zagotovita dosledno izvajanje tega sporazuma.

| 12. | Pravila ravnanja o izvajanju strukturnih politik s strani Komisije (2000-2006), podpisana dne 6. maja 1999 (8), se še naprej uporablja za izvedbene ukrepe v zvezi s strukturnimi skladi. |
| --- | --- |

12.

Pravila ravnanja o izvajanju strukturnih politik s strani Komisije (2000-2006), podpisana dne 6. maja 1999 (8), se še naprej uporablja za izvedbene ukrepe v zvezi s strukturnimi skladi.

Spremljanje uporabe zakonodaje Skupnosti

| 13. | Poleg posebnih poročil in letnega poročila o izvajanju zakonodaje Skupnosti Komisija na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora ustno obvesti Evropski parlament o stanju, doseženem v postopku neposredno po tem, ko je bilo poslano obrazloženo mnenje, oziroma v primeru postopka zaradi opustitve sporočanja ukrepov za izvedbo direktive ali zaradi neupoštevanja sodbe Sodišča neposredno po formalnem obvestilu.
  Instituciji se sporazumeta, da bosta vse zadevne informacije, ki se nanašajo na zakonodajno načrtovanje in organiziranje zakonodajnih postopkov, izmenjevali v okviru delovne skupine za medinstitucionalno usklajevanje. |
| --- | --- |

13.

Poleg posebnih poročil in letnega poročila o izvajanju zakonodaje Skupnosti Komisija na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora ustno obvesti Evropski parlament o stanju, doseženem v postopku neposredno po tem, ko je bilo poslano obrazloženo mnenje, oziroma v primeru postopka zaradi opustitve sporočanja ukrepov za izvedbo direktive ali zaradi neupoštevanja sodbe Sodišča neposredno po formalnem obvestilu.

Instituciji se sporazumeta, da bosta vse zadevne informacije, ki se nanašajo na zakonodajno načrtovanje in organiziranje zakonodajnih postopkov, izmenjevali v okviru delovne skupine za medinstitucionalno usklajevanje.

PRILOGA II

OBVEŠČANJE EVROPSKEGA PARLAMENTA O MEDNARODNIH SPORAZUMIH IN ŠIRITVI TER UDELEŽBE EVROPSKEGA PARLAMENTA V TEM POGLEDU

| 1. | Za zagotovitev bolj specifičnega izvajanja splošnega načela, ki ga vsebuje okvirni sporazum, in na podlagi izkušenj s točko 3.10 pravil ravnanja med Komisijo in Evropskim parlamentom iz leta 1995 se instituciji sporazumeta o naslednjih ukrepih: |
| --- | --- |

1.

Za zagotovitev bolj specifičnega izvajanja splošnega načela, ki ga vsebuje okvirni sporazum, in na podlagi izkušenj s točko 3.10 pravil ravnanja med Komisijo in Evropskim parlamentom iz leta 1995 se instituciji sporazumeta o naslednjih ukrepih:

Mednarodni sporazumi

| 2. | Kar zadeva mednarodne sporazume, tudi trgovinske sporazume (pripravljalno fazo takih sporazumov, osnutke pogajalskih smernic in sprejete pogajalske smernice), Komisija pravočasno in jasno obvesti Evropski parlament, zato da bi v okviru mogočega ustrezno upoštevala stališča Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

2.

Kar zadeva mednarodne sporazume, tudi trgovinske sporazume (pripravljalno fazo takih sporazumov, osnutke pogajalskih smernic in sprejete pogajalske smernice), Komisija pravočasno in jasno obvesti Evropski parlament, zato da bi v okviru mogočega ustrezno upoštevala stališča Evropskega parlamenta.

| 3. | Komisija prek ustreznega parlamentarnega odbora in po potrebi na plenarnem zasedanju redno in izčrpno obvešča Evropski parlament o poteku in zaključku mednarodnih pogajanj. Obvestilo iz prejšnje točke se poda Evropskemu parlamentu dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoja stališča. Evropski parlament se s svoje strani zavezuje, da bo vzpostavil ustrezne postopke in jamstva glede zaupnosti v skladu z določbami Priloge 3. |
| --- | --- |

3.

Komisija prek ustreznega parlamentarnega odbora in po potrebi na plenarnem zasedanju redno in izčrpno obvešča Evropski parlament o poteku in zaključku mednarodnih pogajanj. Obvestilo iz prejšnje točke se poda Evropskemu parlamentu dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoja stališča. Evropski parlament se s svoje strani zavezuje, da bo vzpostavil ustrezne postopke in jamstva glede zaupnosti v skladu z določbami Priloge 3.

| 4. | Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščen o: |
| --- | --- |

4.

Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščen o:

| (i) | sklepih o začasni uporabi ali odložitvi izvajanja sporazumov
  in |
| --- | --- |

(i)

sklepih o začasni uporabi ali odložitvi izvajanja sporazumov

in

| (ii) | določitvi skupnega stališča v telesu, ustanovljenem s sporazumom v skladu s členom 310 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(ii)

določitvi skupnega stališča v telesu, ustanovljenem s sporazumom v skladu s členom 310 Pogodbe ES.

| 5. | Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta omogoči vključitev poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v delegacije Komisije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih, pri čemer se razume, da se poslanci ne smejo neposredno udeleževati dejanskih pogajalskih srečanj, pri katerih Skupnost zastopa Komisija sama.
  Opazovalce Evropskega parlamenta pa je treba v skladu s pogoji, določenimi v izmenjavi pisem med predsedniki obeh institucij, redno obveščati o napredku pri pogajanjih na srečanjih, zato da Komisija lahko upošteva stališča Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

5.

Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta omogoči vključitev poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v delegacije Komisije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih, pri čemer se razume, da se poslanci ne smejo neposredno udeleževati dejanskih pogajalskih srečanj, pri katerih Skupnost zastopa Komisija sama.

Opazovalce Evropskega parlamenta pa je treba v skladu s pogoji, določenimi v izmenjavi pisem med predsedniki obeh institucij, redno obveščati o napredku pri pogajanjih na srečanjih, zato da Komisija lahko upošteva stališča Evropskega parlamenta.

Širitev

| 6. | Komisija izčrpno obvešča Evropski parlament o napredku pogajanj o širitvi, zato da lahko slednji svoja stališča v okviru ustreznih parlamentarnih postopkov pravočasno izrazi. |
| --- | --- |

6.

Komisija izčrpno obvešča Evropski parlament o napredku pogajanj o širitvi, zato da lahko slednji svoja stališča v okviru ustreznih parlamentarnih postopkov pravočasno izrazi.

| 7. | V tem okviru Komisija v skladu s svojimi zmožnostmi poda Evropskemu parlamentu zadevne ustne ali pisne informacije o glavnih vidikih in dogajanjih v zvezi s širitvijo. |
| --- | --- |

7.

V tem okviru Komisija v skladu s svojimi zmožnostmi poda Evropskemu parlamentu zadevne ustne ali pisne informacije o glavnih vidikih in dogajanjih v zvezi s širitvijo.

| 8. | Če Evropski parlament v skladu s členom 96 (9) svojega poslovnika sprejme priporočilo o teh zadevah in če se Komisija iz utemeljenih razlogov odloči, da ne more podpreti takega priporočila, razloge pred Evropskim parlamentom obrazloži na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora. |
| --- | --- |

8.

Če Evropski parlament v skladu s členom 96 (9) svojega poslovnika sprejme priporočilo o teh zadevah in če se Komisija iz utemeljenih razlogov odloči, da ne more podpreti takega priporočila, razloge pred Evropskim parlamentom obrazloži na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora.

PRILOGA III

POŠILJANJE ZAUPNIH INFORMACIJ EVROPSKEMU PARLAMENTU

1.   Področje uporabe

| 1.1 | Ta priloga ureja pošiljanje zaupnih informacij Komisije Evropskemu parlamentu in obravnavanje takih informacij v okviru izvajanja parlamentarnih pristojnosti v zvezi z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, postopkom podelitve razrešnice ter splošnim izvajanjem nadzorne funkcije Evropskega parlamenta. Instituciji delujeta v skladu z medsebojnimi dolžnostmi iskrenega sodelovanja in v duhu popolnega medsebojnega zaupanja, pa tudi ob doslednem upoštevanju zadevnih določb Pogodbe, zlasti členov 6 in 46 Pogodbe o Evropski uniji in člena 276 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

1.1

Ta priloga ureja pošiljanje zaupnih informacij Komisije Evropskemu parlamentu in obravnavanje takih informacij v okviru izvajanja parlamentarnih pristojnosti v zvezi z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, postopkom podelitve razrešnice ter splošnim izvajanjem nadzorne funkcije Evropskega parlamenta. Instituciji delujeta v skladu z medsebojnimi dolžnostmi iskrenega sodelovanja in v duhu popolnega medsebojnega zaupanja, pa tudi ob doslednem upoštevanju zadevnih določb Pogodbe, zlasti členov 6 in 46 Pogodbe o Evropski uniji in člena 276 Pogodbe ES.

| 1.2 | „Informacije“ pomenijo vsako pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja. |
| --- | --- |

1.2

„Informacije“ pomenijo vsako pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja.

| 1.3 | Komisija zagotovi, da se Evropskemu parlamentu v skladu z določbami te priloge zagotovi dostop do informacij, vselej ko od enega izmed parlamentarnih teles, navedenih v točki 1.4, prejme zahtevo glede pošiljanja zaupnih informacij. |
| --- | --- |

1.3

Komisija zagotovi, da se Evropskemu parlamentu v skladu z določbami te priloge zagotovi dostop do informacij, vselej ko od enega izmed parlamentarnih teles, navedenih v točki 1.4, prejme zahtevo glede pošiljanja zaupnih informacij.

| 1.4 | V okviru te priloge lahko zaupne informacije Komisije zahtevajo naslednji: predsednik Evropskega parlamenta, predsedniki parlamentarnih odborov, ki jih to zadeva, predsedstvo in konferenca predsednikov. |
| --- | --- |

1.4

V okviru te priloge lahko zaupne informacije Komisije zahtevajo naslednji: predsednik Evropskega parlamenta, predsedniki parlamentarnih odborov, ki jih to zadeva, predsedstvo in konferenca predsednikov.

| 1.5 | Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih odborov še ni bil izdan dokončni sklep Komisije. |
| --- | --- |

1.5

Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih odborov še ni bil izdan dokončni sklep Komisije.

| 1.6 | Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta, in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (10). |
| --- | --- |

1.6

Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta, in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (10).

2.   Splošne določbe

| 2.1 | Na zahtevo enega izmed teles iz točke 1.4 Komisija kar najhitreje pošlje temu telesu vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje nadzorne funkcije Evropskega parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta naslednje:






  — | temeljne človekove pravice, vključno s pravicama do poštenega postopka in varovanja zasebnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

Na zahtevo enega izmed teles iz točke 1.4 Komisija kar najhitreje pošlje temu telesu vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje nadzorne funkcije Evropskega parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta naslednje:

—

temeljne človekove pravice, vključno s pravicama do poštenega postopka in varovanja zasebnosti;

| — | določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke; |
| --- | --- |

—

določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke;

| — | varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav; |
| --- | --- |

—

varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav;

| — | zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo, mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi. |
| --- | --- |

—

zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo, mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi.

V primeru nestrinjanja se zadeva pošlje predsednikoma institucij, ki razrešita spor.

Zaupne informacije države, institucije ali mednarodne organizacije se pošljejo le z njenim soglasjem.

| 2.2 | V primeru dvoma glede zaupne narave določene informacije ali če je treba določiti ustrezne načine pošiljanja v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2, se predsednik pristojnega parlamentarnega odbora, ki ga po potrebi spremlja poročevalec, nemudoma posvetuje s članom Komisije, ki je posebej pristojen za to področje.
  V primeru nestrinjanja se zadeva pošlje predsednikoma institucij, ki razrešita spor. |
| --- | --- |

2.2

V primeru dvoma glede zaupne narave določene informacije ali če je treba določiti ustrezne načine pošiljanja v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2, se predsednik pristojnega parlamentarnega odbora, ki ga po potrebi spremlja poročevalec, nemudoma posvetuje s članom Komisije, ki je posebej pristojen za to področje.

V primeru nestrinjanja se zadeva pošlje predsednikoma institucij, ki razrešita spor.

| 2.3 | Če na koncu postopka iz točke 2.2 sporazum ni dosežen, predsednik Evropskega parlamenta na obrazloženo zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora pozove Komisijo, naj v pravilno določenem in ustreznem roku pošlje zadevne zaupne informacije, pri čemer način pošiljanja izbere med možnostmi, navedenimi v točki 3. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Evropski parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Evropski parlament pridržuje pravico, da po potrebi uresničuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev. |
| --- | --- |

2.3

Če na koncu postopka iz točke 2.2 sporazum ni dosežen, predsednik Evropskega parlamenta na obrazloženo zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora pozove Komisijo, naj v pravilno določenem in ustreznem roku pošlje zadevne zaupne informacije, pri čemer način pošiljanja izbere med možnostmi, navedenimi v točki 3. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Evropski parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Evropski parlament pridržuje pravico, da po potrebi uresničuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev.

3.   Ureditve glede dostopa do zaupnih informacij in njihove obravnave

| 3.1 | Zaupne informacije, poslane v skladu s postopki iz točke 2.2 in po potrebi točke 2.3 , se na odgovornost predsednika ali člana Komisije pošljejo parlamentarnemu odboru, ki je podal zahtevo. |
| --- | --- |

3.1

Zaupne informacije, poslane v skladu s postopki iz točke 2.2 in po potrebi točke 2.3 , se na odgovornost predsednika ali člana Komisije pošljejo parlamentarnemu odboru, ki je podal zahtevo.

| 3.2 | Brez poseganja v določbe točke 2.3 se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo v medsebojnem soglasju med članom Komisije s posebno pristojnostjo za zadevno področje in ustreznim parlamentarnim telesom, ki ga zakonito zastopa njegov predsednik, ki izbereta eno izmed naslednjih možnosti:






  — | informacije, namenjene predsedniku in poročevalcu pristojnega parlamentarnega odbora; |
| --- | --- | --- |

3.2

Brez poseganja v določbe točke 2.3 se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo v medsebojnem soglasju med članom Komisije s posebno pristojnostjo za zadevno področje in ustreznim parlamentarnim telesom, ki ga zakonito zastopa njegov predsednik, ki izbereta eno izmed naslednjih možnosti:

—

informacije, namenjene predsedniku in poročevalcu pristojnega parlamentarnega odbora;

| — | omejeni dostop do informacij za vse člane pristojnega parlamentarnega odbora v skladu z ustreznimi postopki z možnostjo, da se dokumenti po preučitvi poberejo in da fotokopiranje ni dovoljeno; |
| --- | --- |

—

omejeni dostop do informacij za vse člane pristojnega parlamentarnega odbora v skladu z ustreznimi postopki z možnostjo, da se dokumenti po preučitvi poberejo in da fotokopiranje ni dovoljeno;

| — | obravnava v pristojnem parlamentarnem odboru, zaprta za javnost, v skladu z možnimi načini, ki se lahko razlikujejo glede na stopnjo zaupnosti, in v skladu z načeli, navedenimi v Prilogi VII poslovnika Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

—

obravnava v pristojnem parlamentarnem odboru, zaprta za javnost, v skladu z možnimi načini, ki se lahko razlikujejo glede na stopnjo zaupnosti, in v skladu z načeli, navedenimi v Prilogi VII poslovnika Evropskega parlamenta;

| — | posredovanje dokumentov, iz katerih so bili vsi osebni podatki odstranjeni; |
| --- | --- |

—

posredovanje dokumentov, iz katerih so bili vsi osebni podatki odstranjeni;

| — | v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, informacije, namenjene samo predsedniku Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

—

v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, informacije, namenjene samo predsedniku Evropskega parlamenta.

Zadevne informacije se niti ne objavijo niti se ne pošljejo drugim prejemnikom.

| 3.3 | V primeru nespoštovanja predvidene ureditve se uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedenimi v Prilogi VII poslovnika Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

3.3

V primeru nespoštovanja predvidene ureditve se uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedenimi v Prilogi VII poslovnika Evropskega parlamenta.

| 3.4 | Kar zadeva izvajanje navedenih določb, Evropski parlament zagotovi, da se dejansko vzpostavijo naslednji postopki:






  — | varen sistem arhiviranja dokumentov, označenih kot zaupni; |
| --- | --- | --- |

3.4

Kar zadeva izvajanje navedenih določb, Evropski parlament zagotovi, da se dejansko vzpostavijo naslednji postopki:

—

varen sistem arhiviranja dokumentov, označenih kot zaupni;

| — | varna soba za branje (brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih čitalcev ali druge tehnične opreme za razmnoževanje ali pošiljanje dokumentov, ipd.); |
| --- | --- |

—

varna soba za branje (brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih čitalcev ali druge tehnične opreme za razmnoževanje ali pošiljanje dokumentov, ipd.);

| — | varnostne določbe, ki urejajo dostop do sobe za branje, vključno z zahtevo glede podpisa v register dostopov in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij. |
| --- | --- |

—

varnostne določbe, ki urejajo dostop do sobe za branje, vključno z zahtevo glede podpisa v register dostopov in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij.

| 3.5 | Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge. |
| --- | --- |

3.5

Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge.

4.   Posodobitev

Glede na pridobljene izkušnje predsednika obeh institucij lahko predlagata, da se ta priloga spremeni ali dopolni.

---

(1)  Odobreno s strani konference predsednikov dne 29. junija 2000.

(2)  UL C 54, 25.2.2000, str. 51.

(3)  Zdaj člena 98 in 99.

(4)  Zdaj člen 103.

(5)  UL C 89, 10.4.1995, str. 68.

(6)  UL C 279, 1.10.1999, str. 230.

(7)  UL L 256, 10. 10. 2000, str. 19. Glej Prilogo XII.

(8)  UL C 279, 1. 10. 1999, str. 488.

(9)  Zdaj člen 82.

(10)  UL L 136, 31.5.1999, str. 20.

---

PRILOGA XIV

ČASOVNI RAZPORED ZA ZAKONODAJNI IN DELOVNI PROGRAM KOMISIJE

Časovni razpored za zakonodajni in delovni program Komisije (1)

Evropski parlament in Komisija sodelujeta pri pripravi zakonodajnega in delovnega programa Komisije v skladu z naslednjim časovnim razporedom (2):

| (a) | Na delnem zasedanju februarja/marca se zadevne institucije udeležijo razprave o glavnih smernicah političnih prednostnih nalog („stanje Unije“), ki se navezuje na sklep o letnem strateškem načrtovanju za naslednje leto, ki ga Komisija sprejme februarja. Razprava je osnova za pripravo predhodnega predloga proračuna s strani Komisije in za razpravo o proračunskih smernicah za naslednje leto v Parlamentu. Pred tem se konferenci predsednikov predstavi sklep Komisije o letnem strateškem načrtovanju (februar). |
| --- | --- |

(a)

Na delnem zasedanju februarja/marca se zadevne institucije udeležijo razprave o glavnih smernicah političnih prednostnih nalog („stanje Unije“), ki se navezuje na sklep o letnem strateškem načrtovanju za naslednje leto, ki ga Komisija sprejme februarja. Razprava je osnova za pripravo predhodnega predloga proračuna s strani Komisije in za razpravo o proračunskih smernicah za naslednje leto v Parlamentu. Pred tem se konferenci predsednikov predstavi sklep Komisije o letnem strateškem načrtovanju (februar).

| (b) | Med marcem in majem zadevni parlamentarni odbori sprožijo strukturiran dvostranski dialog s pristojnimi komisarji o dometu in izvajanju političnih prednostnih nalog na vsakem izmed njihovih posebnih področij. Vsak parlamentarni odbor poroča o izidu teh srečanj, konferenco predsednikov pa o njih obvesti konferenca predsednikov odborov. |
| --- | --- |

(b)

Med marcem in majem zadevni parlamentarni odbori sprožijo strukturiran dvostranski dialog s pristojnimi komisarji o dometu in izvajanju političnih prednostnih nalog na vsakem izmed njihovih posebnih področij. Vsak parlamentarni odbor poroča o izidu teh srečanj, konferenco predsednikov pa o njih obvesti konferenca predsednikov odborov.

| (c) | Junija in julija konferenca predsednikov odborov skupaj s pristojnim podpredsednikom Komisije oceni trenutni zakonodajni in delovni program (3). |
| --- | --- |

(c)

Junija in julija konferenca predsednikov odborov skupaj s pristojnim podpredsednikom Komisije oceni trenutni zakonodajni in delovni program (3).

| (d) | Septembra poteka v konferenci predsednikov odborov na podlagi dokumenta, ki ga izdela Komisija in ki med drugim obsega tudi posodobitev političnih prednostnih nalog ob upoštevanju izidov srečanj s parlamentarnimi odbori marca/maja, inventura, skupaj s pristojnim podpredsednikom Komisije, zakonodajnih predlogov s področij pristojnosti posameznih komisarjev, ki jih Komisija namerava vključiti v svoj zakonodajni in delovni program. |
| --- | --- |

(d)

Septembra poteka v konferenci predsednikov odborov na podlagi dokumenta, ki ga izdela Komisija in ki med drugim obsega tudi posodobitev političnih prednostnih nalog ob upoštevanju izidov srečanj s parlamentarnimi odbori marca/maja, inventura, skupaj s pristojnim podpredsednikom Komisije, zakonodajnih predlogov s področij pristojnosti posameznih komisarjev, ki jih Komisija namerava vključiti v svoj zakonodajni in delovni program.

| (e) | Na novembrskem delnem zasedanju predsednik Komisije ob udeležbi kolegija komisarjev formalno na plenarnem zasedanju predstavi zakonodajni in delovni program Komisije za prihodnje leto, skupaj z oceno izvajanja trenutnega programa. Zakonodajnemu in delovnemu programu se priloži seznam zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov za prihajajoče leto, in sicer v obliki, ki jo je treba še določiti (4). Zakonodajni in delovni program se pošlje vsaj deset delovnih dni pred delnim zasedanjem, na katerem se obravnava. Parlament poda svoje stališče na novembrskem ali decembrskem delnem zasedanju. |
| --- | --- |

(e)

Na novembrskem delnem zasedanju predsednik Komisije ob udeležbi kolegija komisarjev formalno na plenarnem zasedanju predstavi zakonodajni in delovni program Komisije za prihodnje leto, skupaj z oceno izvajanja trenutnega programa. Zakonodajnemu in delovnemu programu se priloži seznam zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov za prihajajoče leto, in sicer v obliki, ki jo je treba še določiti (4). Zakonodajni in delovni program se pošlje vsaj deset delovnih dni pred delnim zasedanjem, na katerem se obravnava. Parlament poda svoje stališče na novembrskem ali decembrskem delnem zasedanju.

---

(1)  Odobreno s strani konference predsednikov dne 31. januarja 2002.

(2)  Komisija predloži predhodni predlog proračuna maja, prva obravnava predloga proračuna poteka oktobra, druga pa decembra.

(3)  Pregled izvajanja zakonodajnega in delovnega programa na polovici izvajanja je lahko podlaga za skupni posvet o koristnosti različnih vrst seznamov zakonodajnega načrtovanja in za skupno odločanje o najboljših načrtovalskih orodjih, ki naj bi bili uporabljeni pri delovnem programu za leto 2003.

(4)  Dodati: časovni okvir in po potrebi pravno podlago ter proračunske posledice.

---

PRILOGA XV

SEZNAM DOKUMENTOV PARLAMENTA, KI SO NEPOSREDNO DOSTOPNI PREKO REGISTRA

1.   Dokumenti v zvezi z dejavnostmi Parlamenta

| 1.1 | Poslovnik Parlamenta |
| --- | --- |

1.1

Poslovnik Parlamenta

| 1.2 | Dokumenti s plenarnih zasedanj






  — | osnutki dnevnih redov |
| --- | --- | --- |

1.2

Dokumenti s plenarnih zasedanj

—

osnutki dnevnih redov

| — | končni osnutki dnevnih redov |
| --- | --- |

—

končni osnutki dnevnih redov

| — | dnevni redi |
| --- | --- |

—

dnevni redi

| — | dobesedni zapisi sej |
| --- | --- |

—

dobesedni zapisi sej

| — | zapisniki, začasna izdaja |
| --- | --- |

—

zapisniki, začasna izdaja

| — | zapisniki, končna izdaja |
| --- | --- |

—

zapisniki, končna izdaja

| — | seznami navzočih |
| --- | --- |

—

seznami navzočih

| — | izidi poimenskega glasovanja |
| --- | --- |

—

izidi poimenskega glasovanja

| — | sprejeta besedila |
| --- | --- |

—

sprejeta besedila

| — | prečiščena besedila |
| --- | --- |

—

prečiščena besedila

| — | sklepi v zvezi s proračunom |
| --- | --- |

—

sklepi v zvezi s proračunom

| — | predlogi sprememb, vsebovani v poročilih |
| --- | --- |

—

predlogi sprememb, vsebovani v poročilih

| — | drugi predlogi sprememb, namenjeni za plenarno zasedanje |
| --- | --- |

—

drugi predlogi sprememb, namenjeni za plenarno zasedanje

| — | predlogi sprememb skupnih predlogov resolucij |
| --- | --- |

—

predlogi sprememb skupnih predlogov resolucij

| — | osnutki dopolnitev in predlagane spremembe predloga proračuna |
| --- | --- |

—

osnutki dopolnitev in predlagane spremembe predloga proračuna

| — | predlogi resolucij in predlogi sklepov |
| --- | --- |

—

predlogi resolucij in predlogi sklepov

| — | skupni predlogi resolucij |
| --- | --- |

—

skupni predlogi resolucij

| 1.3 | Dokumenti v zvezi z dejavnostmi poslancev






  — | prijave finančnih interesov poslancev |
| --- | --- | --- |

1.3

Dokumenti v zvezi z dejavnostmi poslancev

—

prijave finančnih interesov poslancev

| — | pisne izjave |
| --- | --- |

—

pisne izjave

| — | pisna vprašanja |
| --- | --- |

—

pisna vprašanja

| — | ustna vprašanja, ki jih vloži poslanec, politična skupina ali parlamentarni odbor |
| --- | --- |

—

ustna vprašanja, ki jih vloži poslanec, politična skupina ali parlamentarni odbor

| — | vprašanja za čas za vprašanja |
| --- | --- |

—

vprašanja za čas za vprašanja

| — | odgovori na pisna vprašanja |
| --- | --- |

—

odgovori na pisna vprašanja

| — | odgovori na vprašanja za čas za vprašanja |
| --- | --- |

—

odgovori na vprašanja za čas za vprašanja

| — | predlogi resolucij |
| --- | --- |

—

predlogi resolucij

| — | predlogi sprememb poslovnika |
| --- | --- |

—

predlogi sprememb poslovnika

| — | seznam poslancev |
| --- | --- |

—

seznam poslancev

| — | seznam pomočnikov poslancev |
| --- | --- |

—

seznam pomočnikov poslancev

| 1.4 | Dokumenti parlamentarnih odborov






  — | dnevni redi |
| --- | --- | --- |

1.4

Dokumenti parlamentarnih odborov

—

dnevni redi

| — | zapisniki |
| --- | --- |

—

zapisniki

| — | delovno gradivo |
| --- | --- |

—

delovno gradivo

| — | osnutki poročil |
| --- | --- |

—

osnutki poročil

| — | predlogi sprememb osnutkov poročil |
| --- | --- |

—

predlogi sprememb osnutkov poročil

| — | poročila |
| --- | --- |

—

poročila

| — | osnutki mnenj |
| --- | --- |

—

osnutki mnenj

| — | predlogi sprememb osnutkov mnenj |
| --- | --- |

—

predlogi sprememb osnutkov mnenj

| — | mnenja |
| --- | --- |

—

mnenja

| — | seznami navzočih |
| --- | --- |

—

seznami navzočih

| 1.5 | Dokumenti parlamentarnih delegacij






  — | dnevni redi |
| --- | --- | --- |

1.5

Dokumenti parlamentarnih delegacij

—

dnevni redi

| — | zapisniki |
| --- | --- |

—

zapisniki

| — | delovno gradivo |
| --- | --- |

—

delovno gradivo

| — | seznami navzočih |
| --- | --- |

—

seznami navzočih

| — | priporočila in izjave |
| --- | --- |

—

priporočila in izjave

| 1.6 | Dokumenti za spravni postopek






  — | skupno delovno gradivo |
| --- | --- | --- |

1.6

Dokumenti za spravni postopek

—

skupno delovno gradivo

| — | skupna besedila, ki jih odobri Spravni odbor |
| --- | --- |

—

skupna besedila, ki jih odobri Spravni odbor

| — | priročnik „Spravni postopek“ |
| --- | --- |

—

priročnik „Spravni postopek“

| — | seznami navzočih |
| --- | --- |

—

seznami navzočih

| 1.7 | Dokumenti drugih parlamentarnih teles






  — | uradni dopisi predsednika v okviru nadaljnje obdelave sklepov naslednjih teles: predsedstva, konference predsednikov, kolegija kvestorjev, konference predsednikov odborov, konference predsednikov delegacij |
| --- | --- | --- |

1.7

Dokumenti drugih parlamentarnih teles

—

uradni dopisi predsednika v okviru nadaljnje obdelave sklepov naslednjih teles: predsedstva, konference predsednikov, kolegija kvestorjev, konference predsednikov odborov, konference predsednikov delegacij

| — | dnevni redi |
| --- | --- |

—

dnevni redi

| — | zapisniki |
| --- | --- |

—

zapisniki

| — | povzetki sklepov |
| --- | --- |

—

povzetki sklepov

| — | poročila o dejavnostih konference predsednikov odborov |
| --- | --- |

—

poročila o dejavnostih konference predsednikov odborov

2.   Dokumenti s splošnimi informacijami

| 2.1 | Bilten Parlamenta






  — | Dejavnosti |
| --- | --- | --- |

2.1

Bilten Parlamenta

—

Dejavnosti

| — | Koledar zasedanj |
| --- | --- |

—

Koledar zasedanj

| — | Posebna izdaja za Evropski svet |
| --- | --- |

—

Posebna izdaja za Evropski svet

| — | Dejavnosti Evropskega parlamenta — po zasedanju |
| --- | --- |

—

Dejavnosti Evropskega parlamenta — po zasedanju

| 2.2 | Tiskovni dokumenti






  — | izjave za tisk |
| --- | --- | --- |

2.2

Tiskovni dokumenti

—

izjave za tisk

| — | Dnevno poročilo (News Report/Direct-info) |
| --- | --- |

—

Dnevno poročilo (News Report/Direct-info)

| — | Novice (News Alert/Direct agenda) |
| --- | --- |

—

Novice (News Alert/Direct agenda)

| — | Ozadje (Background Notes/Dossiers) |
| --- | --- |

—

Ozadje (Background Notes/Dossiers)

| — | Dnevna beležka |
| --- | --- |

—

Dnevna beležka

| — | Briefing |
| --- | --- |

—

Briefing

| — | Teden |
| --- | --- |

—

Teden

| 2.3 | Študije in publikacije Parlamenta






  — | študije |
| --- | --- | --- |

2.3

Študije in publikacije Parlamenta

—

študije

| — | delovno gradivo |
| --- | --- |

—

delovno gradivo

| — | poročila |
| --- | --- |

—

poročila

| — | informativni zaznamki |
| --- | --- |

—

informativni zaznamki

| — | preglednice |
| --- | --- |

—

preglednice

| 2.4 | Dokumenti za razdeljevanje, zunanje pisarne |
| --- | --- |

2.4

Dokumenti za razdeljevanje, zunanje pisarne

3.   Uradni dokumenti, ki jih posredujejo druge institucije

Uradni dokumenti, ki jih posredujejo druge institucije v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 in ob upoštevanju v njej določenih omejitev ter na podlagi postopkov, dogovorjenih med institucijami, zlasti v zvezi z medinstitucionalnim odborom, predvidenim v členu 15(2) omenjene uredbe.

| 3.1 | Komisija






  — | dokumenti KOM |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisija

—

dokumenti KOM

| — | dokumenti SEK |
| --- | --- |

—

dokumenti SEK

| — | sklepi kolegija komisarjev |
| --- | --- |

—

sklepi kolegija komisarjev

| — | akti „komitologije“ (dokumenti, glede katerih ima Parlament pravico nadzora, osnutki izvedbenih ukrepov, dnevni redi, zapisniki, mnenja in dokumenti v vednost) |
| --- | --- |

—

akti „komitologije“ (dokumenti, glede katerih ima Parlament pravico nadzora, osnutki izvedbenih ukrepov, dnevni redi, zapisniki, mnenja in dokumenti v vednost)

| 3.2 | Svet






  — | dokumenti in obvestila, posredovana v okviru zakonodajnega in proračunskega postopka, postopka podelitve razrešnice, imenovanj in sklepanja sporazumov |
| --- | --- | --- |

3.2

Svet

—

dokumenti in obvestila, posredovana v okviru zakonodajnega in proračunskega postopka, postopka podelitve razrešnice, imenovanj in sklepanja sporazumov

| 3.3 | Evropska centralna banka






  — | obvestila |
| --- | --- | --- |

3.3

Evropska centralna banka

—

obvestila

| 3.4 | Evropska investicijska banka






  — | obvestila |
| --- | --- | --- |

3.4

Evropska investicijska banka

—

obvestila

| 3.5 | Odbor regij






  — | obvestila |
| --- | --- | --- |

3.5

Odbor regij

—

obvestila

| 3.6 | Evropski ekonomsko-socialni odbor






  — | obvestila |
| --- | --- | --- |

3.6

Evropski ekonomsko-socialni odbor

—

obvestila

| 3.7 | Računsko sodišče






  — | obvestila |
| --- | --- | --- |

3.7

Računsko sodišče

—

obvestila

| 3.8 | Medinstitucionalni odnosi






  — | medinstitucionalni sporazumi |
| --- | --- | --- |

3.8

Medinstitucionalni odnosi

—

medinstitucionalni sporazumi

4.   Dokumenti tretjih oseb

| 4.1 | Dokumenti držav članic |
| --- | --- |

4.1

Dokumenti držav članic

| 4.2 | Peticije (ob soglasju predlagatelja peticije) |
| --- | --- |

4.2

Peticije (ob soglasju predlagatelja peticije)

| 4.3 | Uradna korespondenca |
| --- | --- |

4.3

Uradna korespondenca

5.   Upravni dokumenti

Uradna pisma — obvestila generalnega sekretariata o sklepih Parlamenta

---

PRILOGA XVI

Uredba (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov

UREDBA (ES) ŠT. 1049/2001 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA Z DNE 30. MAJA 2001 O DOSTOPU JAVNOSTI DO DOKUMENTOV EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE (1)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 255(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (2),

skladno s postopkom, navedenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Drugi pododstavek člena 1 Pogodbe o Evropski uniji opredeljuje pojem javnosti in pravi, da je Pogodba nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani. |
| --- | --- |

(1)

Drugi pododstavek člena 1 Pogodbe o Evropski uniji opredeljuje pojem javnosti in pravi, da je Pogodba nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani.

| (2) | Javnost omogoča državljanom, da tesneje sodelujejo v postopku odločanja, in zagotavlja, da je uprava deležna večje zakonitost ter je učinkovitejša in bolj odgovorna državljanu v demokratičnem sistemu. Javnost prispeva h krepitvi načela demokracije in spoštovanja človekovih temeljnih pravic in svoboščin, določenih v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Javnost omogoča državljanom, da tesneje sodelujejo v postopku odločanja, in zagotavlja, da je uprava deležna večje zakonitost ter je učinkovitejša in bolj odgovorna državljanu v demokratičnem sistemu. Javnost prispeva h krepitvi načela demokracije in spoštovanja človekovih temeljnih pravic in svoboščin, določenih v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije.

| (3) | Sklepi srečanj Evropskega sveta v Birminghamu, Edinburghu in Kopenhagnu so poudarili potrebo po uvedbi večje preglednosti v delu institucij Unije. Ta uredba utrjuje pobude, ki so jih institucije že podvzele, da bi izboljšale preglednost postopka odločanja. |
| --- | --- |

(3)

Sklepi srečanj Evropskega sveta v Birminghamu, Edinburghu in Kopenhagnu so poudarili potrebo po uvedbi večje preglednosti v delu institucij Unije. Ta uredba utrjuje pobude, ki so jih institucije že podvzele, da bi izboljšale preglednost postopka odločanja.

| (4) | Namen te uredbe je čim bolj uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov ter določiti splošna načela in omejitve takega dostopa v skladu s členom 255(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(4)

Namen te uredbe je čim bolj uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov ter določiti splošna načela in omejitve takega dostopa v skladu s členom 255(2) Pogodbe ES.

| (5) | Ker vprašanje dostopa do dokumentov ni zajeto v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi se morali Evropski parlament, Svet in Komisija v skladu z Izjavo št. 41, priloženo Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, v zvezi z dokumenti, ki zadevajo v navedenih pogodbah zajete dejavnosti, ravnati po tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ker vprašanje dostopa do dokumentov ni zajeto v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi se morali Evropski parlament, Svet in Komisija v skladu z Izjavo št. 41, priloženo Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, v zvezi z dokumenti, ki zadevajo v navedenih pogodbah zajete dejavnosti, ravnati po tej uredbi.

| (6) | Širši dostop do dokumentov se zagotovi, kadar institucije delujejo v svoji zakonodajni funkciji, vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno pa se ohranja učinkovitost postopka odločanja institucij. Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno dostopni. |
| --- | --- |

(6)

Širši dostop do dokumentov se zagotovi, kadar institucije delujejo v svoji zakonodajni funkciji, vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno pa se ohranja učinkovitost postopka odločanja institucij. Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno dostopni.

| (7) | V skladu s členoma 28(1) in 41(1) Pogodbe EU velja pravica do dostopa tudi za dokumente, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko ter na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah. Vsaka institucija mora spoštovati svoje varnostne predpise. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 28(1) in 41(1) Pogodbe EU velja pravica do dostopa tudi za dokumente, ki se nanašajo na skupno zunanjo in varnostno politiko ter na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah. Vsaka institucija mora spoštovati svoje varnostne predpise.

| (8) | Da bi zagotovili celovito uporabo te uredbe za vse dejavnosti Unije, morajo v tej uredbi določena načela uporabljati tudi vse agencije, ki jih ustanovijo institucije. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili celovito uporabo te uredbe za vse dejavnosti Unije, morajo v tej uredbi določena načela uporabljati tudi vse agencije, ki jih ustanovijo institucije.

| (9) | Zaradi izredno občutljive vsebine so nekateri dokumenti deležni posebne obravnave. Obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini takih dokumentov mora biti urejeno z medinstitucionalnim sporazumom. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi izredno občutljive vsebine so nekateri dokumenti deležni posebne obravnave. Obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini takih dokumentov mora biti urejeno z medinstitucionalnim sporazumom.

| (10) | Da bi dosegli večjo odprtost v delu institucij, se Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi dostop do dokumentov, ki jih institucije pripravijo, in tudi do dokumentov, ki jih institucije prejmejo. V tem smislu Izjava št. 35, priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, določa, da lahko država članica od Komisije ali Sveta zahteva, da se dokument, ki izvira iz te države, brez njenega predhodnega soglasja ne pošlje tretjim strankam. |
| --- | --- |

(10)

Da bi dosegli večjo odprtost v delu institucij, se Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi dostop do dokumentov, ki jih institucije pripravijo, in tudi do dokumentov, ki jih institucije prejmejo. V tem smislu Izjava št. 35, priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, določa, da lahko država članica od Komisije ali Sveta zahteva, da se dokument, ki izvira iz te države, brez njenega predhodnega soglasja ne pošlje tretjim strankam.

| (11) | Načeloma bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti. Vendar pa je treba nekatere javne in zasebne interese zaščititi z izjemami. Institucije bi morale imeti pravico varovati svoja notranja posvetovanja in razprave, kadar je to potrebno za varovanje svoje sposobnosti opravljanja nalog. Pri ocenjevanju izjem bi morale institucije upoštevati načela v zakonodaji Skupnosti s področja varstva osebnih podatkov, na vseh področjih delovanja Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Načeloma bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti. Vendar pa je treba nekatere javne in zasebne interese zaščititi z izjemami. Institucije bi morale imeti pravico varovati svoja notranja posvetovanja in razprave, kadar je to potrebno za varovanje svoje sposobnosti opravljanja nalog. Pri ocenjevanju izjem bi morale institucije upoštevati načela v zakonodaji Skupnosti s področja varstva osebnih podatkov, na vseh področjih delovanja Skupnosti.

| (12) | Vsi predpisi o dostopu do dokumentov institucij morajo biti v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(12)

Vsi predpisi o dostopu do dokumentov institucij morajo biti v skladu s to uredbo.

| (13) | Da bi zagotovili celovito spoštovanje pravice do dostopa, mora biti uporabljen dvofazni upravni postopek z dodatno možnostjo sodnega postopka ali pritožb varuhu človekovih pravic. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zagotovili celovito spoštovanje pravice do dostopa, mora biti uporabljen dvofazni upravni postopek z dodatno možnostjo sodnega postopka ali pritožb varuhu človekovih pravic.

| (14) | Vsaka institucija mora sprejeti potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o novih veljavnih določbah in za usposabljanje svojega osebja za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. Da bi državljani lažje uresničevali svoje pravice, mora vsaka institucija zagotoviti dostop do registra dokumentov. |
| --- | --- |

(14)

Vsaka institucija mora sprejeti potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o novih veljavnih določbah in za usposabljanje svojega osebja za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. Da bi državljani lažje uresničevali svoje pravice, mora vsaka institucija zagotoviti dostop do registra dokumentov.

| (15) | Čeprav ni namen ali učinek te uredbe spreminjati nacionalne predpise o dostopu do dokumentov, pa je vendarle jasno, da morajo na podlagi načela lojalnega sodelovanja, ki ureja odnose med institucijami in državami članicami, države članice paziti, da ne ovirajo ustrezne uporabe te uredbe, in spoštovati varnostne predpise institucij. |
| --- | --- |

(15)

Čeprav ni namen ali učinek te uredbe spreminjati nacionalne predpise o dostopu do dokumentov, pa je vendarle jasno, da morajo na podlagi načela lojalnega sodelovanja, ki ureja odnose med institucijami in državami članicami, države članice paziti, da ne ovirajo ustrezne uporabe te uredbe, in spoštovati varnostne predpise institucij.

| (16) | Ta uredba ne posega v obstoječe pravice držav članic, sodnih organov ali preiskovalnih teles do dostopa do dokumentov. |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba ne posega v obstoječe pravice držav članic, sodnih organov ali preiskovalnih teles do dostopa do dokumentov.

| (17) | V skladu s členom 255(3) Pogodbe ES vsaka institucija v svojem poslovniku določi posebne določbe o dostopu do dokumentov. Sklep Sveta 93/731/ES z dne 20. decembra 1993 o dostopu javnosti do dokumentov Sveta (4), Sklep Komisije 94/90/ESPJ, ES, Euratom z dne 8. februarja 1994 o dostopu javnosti do dokumentov Komisije (5), Sklep Evropskega parlamenta 97/632/ES, ESPJ, Euratom z dne 10. julija 1997 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta (6) ter predpisi o zaupnosti schengenskih dokumentov se zato, če je treba, spremenijo ali razveljavijo – |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 255(3) Pogodbe ES vsaka institucija v svojem poslovniku določi posebne določbe o dostopu do dokumentov. Sklep Sveta 93/731/ES z dne 20. decembra 1993 o dostopu javnosti do dokumentov Sveta (4), Sklep Komisije 94/90/ESPJ, ES, Euratom z dne 8. februarja 1994 o dostopu javnosti do dokumentov Komisije (5), Sklep Evropskega parlamenta 97/632/ES, ESPJ, Euratom z dne 10. julija 1997 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta (6) ter predpisi o zaupnosti schengenskih dokumentov se zato, če je treba, spremenijo ali razveljavijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Namen te uredbe je:

| (a) | določiti načela, pogoje in omejitve na podlagi javnega ali zasebnega interesa, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „institucije“), določene v členu 255 Pogodbe ES, da bi zagotovili čim širši dostop do dokumentov, |
| --- | --- |

(a)

določiti načela, pogoje in omejitve na podlagi javnega ali zasebnega interesa, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „institucije“), določene v členu 255 Pogodbe ES, da bi zagotovili čim širši dostop do dokumentov,

| (b) | določiti pravila, ki zagotavljajo čim lažje uresničevanje te pravice, in |
| --- | --- |

(b)

določiti pravila, ki zagotavljajo čim lažje uresničevanje te pravice, in

| (c) | spodbujati učinkovito upravno prakso za dostop do dokumentov. |
| --- | --- |

(c)

spodbujati učinkovito upravno prakso za dostop do dokumentov.

Člen 2

Upravičenci do dostopa in področje uporabe

1.   Vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic imajo pravico do dostopa do dokumentov institucij ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih s to uredbo.

2.   Institucije lahko ob upoštevanju istih načel, pogojev in omejitev odobrijo dostop do dokumentov vsem fizičnim ali pravnim osebam, ki nimajo prebivališča ali statutarnega sedeža v eni od držav članic.

3.   Ta uredba se uporablja za vse dokumente institucij, to je za dokumente, ki jih institucije pripravijo ali prejmejo in so v njihovi posesti, na vseh področjih delovanja Evropske unije.

4.   Brez poseganja v člena 4 in 9 so dokumenti dostopni javnosti na pisno prošnjo ali neposredno v elektronski obliki ali preko registra. Zlasti dokumenti, pripravljeni ali prejeti med zakonodajnim postopkom, so neposredno dostopni v skladu s členom 12.

5.   Za dokumente občutljive narave, določene v členu 9(1), velja postopek v skladu z navedenim členom.

6.   Ta uredba ne posega v pravice dostopa javnosti do dokumentov institucij, ki izvirajo iz instrumentov mednarodnega prava ali aktov institucij, ki jih izvajajo.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (a) | „dokument“ pomeni neko vsebino, ne glede na to, kakšen je njen medij (napisana na papirju ali shranjena v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), o vprašanju, nanašajočem se na politiko, dejavnosti ali odločitve s področja odgovornosti institucije; |
| --- | --- |

(a)

„dokument“ pomeni neko vsebino, ne glede na to, kakšen je njen medij (napisana na papirju ali shranjena v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), o vprašanju, nanašajočem se na politiko, dejavnosti ali odločitve s področja odgovornosti institucije;

| (b) | „tretja stranka“ pomeni neko fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj zadevne institucije, vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti ali zunaj Skupnosti in tretjimi državami. |
| --- | --- |

(b)

„tretja stranka“ pomeni neko fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj zadevne institucije, vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti ali zunaj Skupnosti in tretjimi državami.

Člen 4

Izjeme

1.   Institucije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo:

| (a) | javnega interesa, kar zadeva:






  — | javno varnost, |
| --- | --- | --- |

(a)

javnega interesa, kar zadeva:

—

javno varnost,

| — | obrambne in vojaške zadeve, |
| --- | --- |

—

obrambne in vojaške zadeve,

| — | mednarodne odnose, |
| --- | --- |

—

mednarodne odnose,

| — | finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti ali države članice; |
| --- | --- |

—

finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti ali države članice;

| (b) | zasebnosti in integritete posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Skupnosti s področja varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

zasebnosti in integritete posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Skupnosti s področja varstva osebnih podatkov.

2.   Institucije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo:

| — | poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino, |
| --- | --- |

—

poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino,

| — | sodnih postopkov in pravnega svetovanja, |
| --- | --- |

—

sodnih postopkov in pravnega svetovanja,

| — | namena inšpekcij, preiskav in revizij, |
| --- | --- |

—

namena inšpekcij, preiskav in revizij,

razen če prevlada javni interes za razkritje.

3.   Dostop do dokumenta, ki ga je institucija pripravila za notranjo rabo ali prejela in se nanaša na zadevo, o kateri institucija ni odločala, se zavrne, če bi razkritje resno oslabilo postopek odločanja institucije, razen če prevlada javni interes za razkritje.

Dostop do dokumenta, ki vsebuje mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj v zadevni instituciji, se zavrne tudi po sprejetju odločitve, če bi razkritje resno oslabilo postopek odločanja institucije, razen če prevlada javni interes za razkritje.

4.   Glede dokumentov tretjih strank se institucija s tretjimi strankami posvetuje, da bi presodila, ali se lahko uporabi izjema iz odstavka 1 ali 2, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne.

5.   Država članica lahko institucijo prosi, naj ne razkrije dokumenta, ki izvira iz te države članice, brez njenega predhodnega soglasja.

6.   Če velja katera od izjem le za dele zahtevanega dokumenta, se drugi deli dokumenta objavijo.

7.   Izjeme, določene v odstavkih od 1 do 3, veljajo le za obdobje, ko je varstvo utemeljeno z vsebino dokumenta. Izjeme lahko veljajo za največ 30 let. Pri dokumentih, za katere veljajo izjeme glede zasebnosti ali poslovnih interesov, ter pri dokumentih občutljive narave lahko, če je potrebno, izjeme veljajo tudi po tem obdobju.

Člen 5

Dokumenti v državah članicah

Kadar država članica prejme zahtevo za dokument, ki je v njeni posesti, izvira pa iz institucije, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne, se država članica posvetuje z zadevno institucijo, da bi sprejela odločitev, ki ne ogroža doseganja ciljev te uredbe.

Država članica lahko namesto tega napoti zahtevo na institucijo.

Člen 6

Prošnje

1.   Prošnje za dostop do dokumenta se podajo v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko, v enem od jezikov, navedenih v členu 314 Pogodbe ES, in dovolj natančno, da lahko institucija ugotovi, za kateri dokument gre. Prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo.

2.   Če prošnja ni dovolj natančna, institucija pozove prosilca, naj prošnjo razjasni, in mu pri tem pomaga, na primer tako, da mu zagotovi informacije o uporabi javnih registrov dokumentov.

3.   Če se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko zadevna institucija s prosilcem neuradno posvetuje o primerni rešitvi.

4.   Institucije dajo informacije in pomoč državljanom v zvezi s tem, kako in kje lahko vložijo prošnje za dostop do dokumentov.

Člen 7

Obravnava začetnih prošenj

1.   Prošnja za dostop do dokumenta se obravnava takoj. Prosilcu je poslano potrdilo o prejemu. V 15 delovnih dneh od vpisa prošnje v register institucija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za popolno ali delno zavrnitev ter seznani prosilca s pravico do vložitve potrdilne prošnje v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2.   Pri popolni ali delni zavrnitvi lahko prosilec v 15 delovnih dneh od prejema odgovora institucije vloži potrdilno prošnjo, v kateri institucijo prosi, da svoje stališče ponovno preuči.

3.   V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge.

4.   Če institucija ne odgovori v predpisanem roku, ima prosilec pravico do vložitve potrdilne prošnje.

Člen 8

Obravnava potrdilnih prošenj

1.   Potrdilna prošnja se obravnava takoj. V 15 delovnih dneh od vpisa take prošnje v register institucija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za popolno ali delno zavrnitev. Pri popolni ali delni zavrnitvi institucija prosilca seznani s sredstvi, ki jih ima na voljo, kakršna so začetek sodnega postopka proti instituciji in/ali pritožba varuhu človekovih pravic pod pogoji, določenimi v členu 230 oziroma 195 Pogodbe ES.

2.   V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge.

3.   Če institucija ne odgovori v predpisanem roku, se šteje, da je odgovor negativen, in prosilec ima pravico, da sproži sodni postopek proti instituciji in/ali pošlje pritožbo varuhu človekovih pravic na podlagi ustreznih določb Pogodbe ES.

Člen 9

Obravnava dokumentov občutljive narave

1.   Dokumenti občutljive narave so dokumenti, ki izvirajo iz institucij ali njihovih agencij, iz držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij in so označeni s „TRÈS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ ali „CONFIDENTIEL“ v skladu s predpisi institucije, ki ščitijo bistvene interese Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic na področjih, zajetih v členu 4(1)(a), zlasti javne varnosti, obrambe in vojaških zadev.

2.   Prošnje za dostop do dokumentov občutljive narave na podlagi postopkov, določenih v členih 7 in 8, obravnavajo samo tiste osebe, ki imajo pravico seznaniti se z navedenimi dokumenti. Brez poseganja v člen 11(2) te osebe tudi ocenijo, kako se na dokumente občutljive narave lahko sklicuje v javnem registru.

3.   Dokumenti občutljive narave se vpišejo v register ali objavijo samo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril.

4.   Institucija, ki zavrne dostop do dokumenta občutljive narave, navede razloge za svojo odločitev tako, da ne škodi interesom, ki jih ščiti člen 4.

5.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob obravnavi prošenj za dokumente občutljive narave spoštujejo načela iz tega člena in člena 4.

6.   Predpisi institucij o dokumentih občutljive narave se objavijo.

7.   Komisija in Svet obvestita Evropski parlament o dokumentih občutljive narave v skladu z dogovori med institucijami.

Člen 10

Dostop po prošnji

1.   Prosilec ima dostop do dokumentov, da jih pregleda na kraju samem ali da dobi kopijo, vključno z elektronsko kopijo, kjer je ta na voljo, skladno s svojimi željami. Strošek izdelave in pošiljanja kopij se lahko zaračuna prosilcu. Ta strošek ne presega realne cene izdelave in pošiljanja kopij. Pregled na kraju samem, kopije, ki obsegajo manj kakor 20 strani formata A4, in neposredni dostop v elektronski obliki ali preko registra so brezplačni.

2.   Če je institucija dokument že objavila in je prosilcu zlahka dostopen, lahko institucija svojo obveznost odobritve dostopa do dokumentov izpolni tako, da prosilca obvesti, kako pride do želenega dokumenta.

3.   Dokumenti se pošljejo v obstoječi različici in formatu (elektronskem ali drugem formatu, kakršen je braille, široki tisk ali trak) glede na želje prosilca.

Člen 11

Registri

1.   Za uveljavitev pravic državljanov na podlagi te uredbe vsaka institucija omogoči javni dostop do registra dokumentov. Dostop do registra je omogočen v elektronski obliki. Napotila k dokumentom se nemudoma vpišejo v register.

2.   Register vsebuje za vsak dokument referenčno številko (kjer je to primerno, vključno z medinstitucionalno referenco), predmet in/ali kratek opis vsebine dokumenta ter datum prejema ali priprave in vpisa dokumenta v register. Napotila se pripravijo tako, da ni oslabljeno varstvo interesov iz člena 4.

3.   Institucije nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev registra, ki bo deloval od 3. junija 2002.

Člen 12

Neposredni dostop v elektronski obliki ali preko registra

1.   Institucije, če je mogoče, zagotovijo, da so dokumenti neposredno dostopni javnosti v elektronski obliki ali preko registra v skladu s predpisi zadevne institucije.

2.   Zlasti zakonodajni dokumenti, to so dokumenti, pripravljeni ali prejeti med postopki za sprejetje aktov, ki so pravno zavezujoči v državah članicah ali zanje, morajo biti neposredno dostopni ob upoštevanju členov 4 in 9.

3.   Kjer je mogoče, morajo biti neposredno dostopni tudi drugi dokumenti, in sicer dokumenti, ki se nanašajo na razvoj politike ali strategije.

4.   Kadar neposredni dostop ni omogočen preko registra, je, če je mogoče, v registru navedeno, kje dokument je.

Člen 13

Objava v Uradnem listu

1.   Poleg aktov, navedenih v členu 254(1) in (2) Pogodbe ES ter prvem odstavku člena 163 Pogodbe Euratom, se ob upoštevanju členov 4 in 9 te uredbe v Uradnem listu objavijo naslednji dokumenti:

| (a) | predlogi Komisije; |
| --- | --- |

(a)

predlogi Komisije;

| (b) | skupna stališča, ki jih sprejme Svet v skladu s postopki iz členov 251 in 252 Pogodbe ES, in razlogi, na katerih temeljijo skupna stališča, ter stališča Evropskega parlamenta v teh postopkih; |
| --- | --- |

(b)

skupna stališča, ki jih sprejme Svet v skladu s postopki iz členov 251 in 252 Pogodbe ES, in razlogi, na katerih temeljijo skupna stališča, ter stališča Evropskega parlamenta v teh postopkih;

| (c) | okvirni sklepi in sklepi, navedeni v členu 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(c)

okvirni sklepi in sklepi, navedeni v členu 34(2) Pogodbe EU;

| (d) | konvencije, ki jih sprejme Svet v skladu s členom 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(d)

konvencije, ki jih sprejme Svet v skladu s členom 34(2) Pogodbe EU;

| (e) | konvencije, podpisane med državami članicami na podlagi člena 293 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(e)

konvencije, podpisane med državami članicami na podlagi člena 293 Pogodbe ES;

| (f) | mednarodni sporazumi, sklenjeni s strani Skupnosti ali v skladu s členom 24 Pogodbe EU. |
| --- | --- |

(f)

mednarodni sporazumi, sklenjeni s strani Skupnosti ali v skladu s členom 24 Pogodbe EU.

2.   Če je mogoče, se v Uradnem listu objavijo naslednji dokumenti:

| (a) | pobude, ki jih Svetu predloži država članica na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES ali na podlagi člena 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(a)

pobude, ki jih Svetu predloži država članica na podlagi člena 67(1) Pogodbe ES ali na podlagi člena 34(2) Pogodbe EU;

| (b) | skupna stališča, navedena v členu 34(2) Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(b)

skupna stališča, navedena v členu 34(2) Pogodbe EU;

| (c) | direktive, ki niso navedene v členu 254(1) in (2) Pogodbe ES, odločbe, ki niso navedene v členu 254(1) Pogodbe ES, priporočila in mnenja. |
| --- | --- |

(c)

direktive, ki niso navedene v členu 254(1) in (2) Pogodbe ES, odločbe, ki niso navedene v členu 254(1) Pogodbe ES, priporočila in mnenja.

3.   Vsaka institucija lahko v svojem poslovniku določi, kateri drugi dokumenti se objavijo v Uradnem listu.

Člen 14

Obveščanje

1.   Vsaka institucija sprejme potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o pravicah, ki jih uživa na podlagi te uredbe.

2.   Države članice sodelujejo z institucijami pri obveščanju državljanov.

Člen 15

Upravna praksa v institucijah

1.   Institucije razvijejo učinkovito upravno prakso, da bi omogočile uresničevanje pravice do dostopa, ki jo zagotavlja ta uredba.

2.   Institucije ustanovijo medinstitucionalni odbor, da preuči najboljšo prakso, obravnava možne spore in razpravlja o prihodnjem razvoju dostopa javnosti do dokumentov.

Člen 16

Razmnoževanje dokumentov

Ta uredba ne posega v obstoječe predpise o avtorskih pravicah, ki lahko omejijo pravico tretje stranke do razmnoževanja ali izkoriščanja objavljenih dokumentov.

Člen 17

Poročila

1.   Vsaka institucija objavi vsako leto poročilo za preteklo leto, vključno s številom primerov, ko je institucija zavrnila dostop do dokumentov, razlogi za zavrnitev ter številom dokumentov občutljive narave, ki niso vpisani v register.

2.   Najpozneje do 31. januarja 2004 Komisija objavi poročilo o izvajanju načel te uredbe in da priporočila, po potrebi vključno s predlogi revizije te uredbe in akcijskim programom ukrepov, ki jih bodo sprejele institucije.

Člen 18

Ukrepi glede uporabe

1.   Vsaka institucija prilagodi svoj poslovnik določbam te uredbe. Prilagoditve začnejo veljati 3. decembra 2001.

2.   V šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija preuči skladnost Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (7) s to uredbo, da bi čim bolj zagotovila ohranitev in arhiviranje dokumentov.

3.   V šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija preuči skladnost obstoječih predpisov o dostopu do dokumentov s to uredbo.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 3. decembra 2001.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(2)  UL C 177 E, 27.6.2000, str. 70.

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2001 in Sklep Sveta z dne 28. maja 2001.

(4)  UL L 340, 31.12.1993, str. 43. Sklep, ki ga nazadnje spreminja Sklep 2000/527/ES (UL L 212, 23.8.2000, str. 9).

(5)  UL L 46, 18.2.1994, str. 58. Sklep, ki ga spreminja Sklep 96/567/ES, ESPJ, Euratom (UL L 247, 28.9.1996, str. 45).

(6)  UL L 263, 25.9.1997, str. 27.

(7)  UL L 43, 15.2.1983, str. 1.

---