# Uradni list L 52/25.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 52 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4825. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 52

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4825. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 303/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 304/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 305/2005 z dne 19. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 v zvezi s tarifnimi kvotami za nekatere izdelke po poreklu iz Čila | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 306/2005 z dne 24. februarja 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (
  1
  ) | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 307/2005 z dne 24. februarja 2005 o odprtju preferencialne tarifne kvote za uvoz surovega trsnega sladkorja s poreklom iz držav AKP za dobavo rafinerijam v obdobju od 1. marca do 30. junija 2005 | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 308/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 309/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 310/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 311/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 312/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 313/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 314/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 315/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 29 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 316/2005 z dne 24. februarja 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004 | 31 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 317/2005 z dne 24. februarja 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004 | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 318/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005 | 33 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 319/2005 z dne 24. februarja 2005 v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004 | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 320/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004 | 35 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 321/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004 | 36 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 303/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 304/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 305/2005 z dne 19. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 v zvezi s tarifnimi kvotami za nekatere izdelke po poreklu iz Čila

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 306/2005 z dne 24. februarja 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (
  1
  )

1

9

Uredba Komisije (ES) št. 307/2005 z dne 24. februarja 2005 o odprtju preferencialne tarifne kvote za uvoz surovega trsnega sladkorja s poreklom iz držav AKP za dobavo rafinerijam v obdobju od 1. marca do 30. junija 2005

11

Uredba Komisije (ES) št. 308/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

13

Uredba Komisije (ES) št. 309/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

15

Uredba Komisije (ES) št. 310/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

16

Uredba Komisije (ES) št. 311/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

20

Uredba Komisije (ES) št. 312/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

23

Uredba Komisije (ES) št. 313/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

25

Uredba Komisije (ES) št. 314/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

26

Uredba Komisije (ES) št. 315/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

29

Uredba Komisije (ES) št. 316/2005 z dne 24. februarja 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

31

Uredba Komisije (ES) št. 317/2005 z dne 24. februarja 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

32

Uredba Komisije (ES) št. 318/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

33

Uredba Komisije (ES) št. 319/2005 z dne 24. februarja 2005 v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

34

Uredba Komisije (ES) št. 320/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004

35

Uredba Komisije (ES) št. 321/2005 z dne 24. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004

36

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2005/157/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o imenovanju dveh nemških članov in dveh nemških nadomestnih članov Odbora regij | 37 |
| | * | 2005/158/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij | 39 |
| | * | 2005/159/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o imenovanju šestih belgijskih članov in osmih belgijskih nadomestnih članov Odbora regij | 40 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/160/ES:Sklep Komisije z dne 27. oktobra 2004 o odobritvi izmenjave pisem med Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) in Komisijo Evropskih skupnosti glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/ES:Odločba Komisije z dne 24. februarja 2005 o finančni pomoči Skupnosti za leto 2005 nekaterim referenčnim laboratorijem Skupnosti za ostanke s področja veterinarskega javnega zdravja
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 392) | 49 |
| | * | 2005/162/ES:Priporočilo Komisije z dne 15. februarja 2005 o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta (
  1
  ) | 51 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2005/157/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o imenovanju dveh nemških članov in dveh nemških nadomestnih članov Odbora regij

37

*

2005/158/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

39

*

2005/159/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o imenovanju šestih belgijskih članov in osmih belgijskih nadomestnih članov Odbora regij

40

Komisija

*

2005/160/ES:Sklep Komisije z dne 27. oktobra 2004 o odobritvi izmenjave pisem med Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) in Komisijo Evropskih skupnosti glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/ES:Odločba Komisije z dne 24. februarja 2005 o finančni pomoči Skupnosti za leto 2005 nekaterim referenčnim laboratorijem Skupnosti za ostanke s področja veterinarskega javnega zdravja
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 392)

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 392)

49

*

2005/162/ES:Priporočilo Komisije z dne 15. februarja 2005 o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 303/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 304/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 15. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene Uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene Uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih izvedbenih pravil za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), opredeljuje proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporabi, kadar se ti proizvodi, izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih izvedbenih pravil za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), opredeljuje proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporabi, kadar se ti proizvodi, izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Vendar pa pri nekaterih mlečnih izdelkih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestil zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi morala omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Vendar pa pri nekaterih mlečnih izdelkih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestil zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi morala omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev.

| (5) | V skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevati proizvodna nadomestila, pomoči ali druge ukrepe z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000, ali za izenačene proizvode. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevati proizvodna nadomestila, pomoči ali druge ukrepe z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000, ali za izenačene proizvode.

| (6) | Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje. |
| --- | --- |

(6)

Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje.

| (7) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (3), morata biti maslo in smetana gospodarskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, na voljo po znižanih cenah. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (3), morata biti maslo in smetana gospodarskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, na voljo po znižanih cenah.

| (8) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, ki so naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 ter v členu 1 Uredbe (ES) št. 1255/1999 in ki se izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 189/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

2

(3)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 921/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 94).

3

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 25. februarja 2005 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3):

| (a) | Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 2571/97 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 2571/97

33,12

35,31

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

61,57

65,60

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 2571/97 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 2571/97

42,55

46,00

| (b) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

128,43

138,25

| (c) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz drugega blaga

121,18

131,00

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004 in za blago, našteto v Tabeli I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 305/2005

z dne 19. oktobra 2004

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 v zvezi s tarifnimi kvotami za nekatere izdelke po poreklu iz Čila

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 z dne 18. februarja 2003 o uvedbi tarifnih določil, ki izhajajo iz Sporazuma o vzpostavljanju odnosov med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, ter Republiko Čile na drugi (1), zlasti člena 5 Uredbe;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 312/2003 predpisuje tarifne določbe za Skupnost, ki izhajajo iz Sporazuma o vzpostavljanju odnosov med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 312/2003 predpisuje tarifne določbe za Skupnost, ki izhajajo iz Sporazuma o vzpostavljanju odnosov med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi (2).

| (2) | Z Odločbo Sveta 2005/106/ES (3) je Svet potrdil Protokol k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi, o upoštevanju pridružitve Republike Cipra, Republike Češke, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovaške in Republike Slovenije k Evropski uniji (v nadaljevanju: „Protokol“). Protokol vključuje nove tarifne koncesije Skupnosti, izmed katerih so nekatere omejene s tarifnimi kvotami. Izvajanje kvotnih določil pa zahteva spremembo Uredbe (ES) št. 312/2003. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo Sveta 2005/106/ES (3) je Svet potrdil Protokol k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi, o upoštevanju pridružitve Republike Cipra, Republike Češke, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovaške in Republike Slovenije k Evropski uniji (v nadaljevanju: „Protokol“). Protokol vključuje nove tarifne koncesije Skupnosti, izmed katerih so nekatere omejene s tarifnimi kvotami. Izvajanje kvotnih določil pa zahteva spremembo Uredbe (ES) št. 312/2003.

| (3) | Obseg tarifne kvote za česen (zaporedna številka 09.1925), namizno grozdje (zaporedna številka 09.1929) in sadje kivi (zaporedna številka 19.1939) se letno poveča za pet odstotkov prvotne količine. |
| --- | --- |

(3)

Obseg tarifne kvote za česen (zaporedna številka 09.1925), namizno grozdje (zaporedna številka 09.1929) in sadje kivi (zaporedna številka 19.1939) se letno poveča za pet odstotkov prvotne količine.

| (4) | Za leto 2004 se količina novih tarifnih kvot Skupnosti sorazmerno omeji glede na obdobje, v katerem so razpisane nove tarifne kvote. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2004 se količina novih tarifnih kvot Skupnosti sorazmerno omeji glede na obdobje, v katerem so razpisane nove tarifne kvote.

| (5) | Upoštevajoč, da Protokol zagotavlja uvedbo novih tarifnih koncesij Skupnosti s 1. majem 2004, se ta uredba prične uporabljati na isti dan, v veljavo pa stopi takoj, ko bo to mogoče. |
| --- | --- |

(5)

Upoštevajoč, da Protokol zagotavlja uvedbo novih tarifnih koncesij Skupnosti s 1. majem 2004, se ta uredba prične uporabljati na isti dan, v veljavo pa stopi takoj, ko bo to mogoče.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 312/2003 je spremenjena v skladu z določili Priloge k tej uredbi.

Člen 2

1.   V letu 2004 se obseg tarifnih kvot pod zaporednimi številkami 09.1937, 09.1939 in 09.1941 omeji na osem dvanajstin letne količine vsake posamezne postavke. Nepopolni kilogrami se zaokrožijo navzgor na naslednji celotni kilogram.

2.   V letu 2004 bosta dodani količini 20 ton in 1 000 ton upoštevajoč tarifne kvote za zaporedni številki 09.1925 in 09.1929.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Z izjemo točk (1) in (2) Priloge se Uredba začne uporabljati s 1. majem 2004.

Točki (1) in (2) Priloge se bosta začeli uporabljati s 1. januarjem 2005.

Ta uredba je v celoti obvezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. oktobra 2004

Za Komisijo

Frederik BOLKESTEIN

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 20.2.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 352, 30.12.2002, str. 3.

2

(3)  UL L 38, 10.2.2005, str. 1.

3

---

PRILOGA

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 312/2003 se tabele spremenijo v skladu z naslednjimi določili:

| 1. | Za zaporedno številko 09.1925, četrti stolpec, se količina zamenja s 530 tonami.
  Po letu 2005 se letna količina tarifnih kvot vsako leto poveča za pet odstotkov prvotne količine. |
| --- | --- |

1.

Za zaporedno številko 09.1925, četrti stolpec, se količina zamenja s 530 tonami.

Po letu 2005 se letna količina tarifnih kvot vsako leto poveča za pet odstotkov prvotne količine.

| 2. | Za zaporedno številko 09.1929, četrti stolpec, se količina zamenja s 38 500 tonami.
  Po letu 2005 se letna količina tarifnih kvot vsako leto poveča za pet odstotkov prvotne količine. |
| --- | --- |

2.

Za zaporedno številko 09.1929, četrti stolpec, se količina zamenja s 38 500 tonami.

Po letu 2005 se letna količina tarifnih kvot vsako leto poveča za pet odstotkov prvotne količine.

| 3. | Vstavijo se naslednje vrstice:









  „09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Ribe, zamrznjene | 725 ton | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Ribji fileti in ostalo ribje meso, zamrznjeno |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kivi | 1 000 ton (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Pripravljena ali konzervirana skuša | 90 ton | 100“ |

3.

Vstavijo se naslednje vrstice:

„09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Ribe, zamrznjene

725 ton

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Ribji fileti in ostalo ribje meso, zamrznjeno

09.1939

0810 50 00

Kivi

1 000 ton (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Pripravljena ali konzervirana skuša

90 ton

100“

---

(1)  Ta tarifna kvota se bo uporabljala za leto 2004 in vsako naslednje koledarsko leto za tem, s pričetkom s 1.1.2005 do prenehanja veljavnosti dne 31.12.2012.

(2)  Ta tarifna kvota se bo uporabljala za leto 2004 in vsako naslednje koledarsko leto za tem, s pričetkom s 1.1.2005 do prenehanja veljavnosti dne 31.12.2006.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 306/2005

z dne 24. februarja 2005

o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (1) in zlasti člena 2(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta določa metodologijo za ekonomske račune za kmetijstvo v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „metodologija ERK“). Odstavka 3.056 in 3.064 te Priloge določata primere subvencij na proizvode in drugih subvencij na proizvodnjo z navedbo posebnih proračunskih postavk. Nekatere od teh navedb niso več veljavne in treba je posodobiti oba odstavka. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta določa metodologijo za ekonomske račune za kmetijstvo v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „metodologija ERK“). Odstavka 3.056 in 3.064 te Priloge določata primere subvencij na proizvode in drugih subvencij na proizvodnjo z navedbo posebnih proračunskih postavk. Nekatere od teh navedb niso več veljavne in treba je posodobiti oba odstavka.

| (2) | Naloga posodobitve metodologije ERK je dodeljena Komisiji. |
| --- | --- |

(2)

Naloga posodobitve metodologije ERK je dodeljena Komisiji.

| (3) | Uredbo (ES) št. 138/2004 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 138/2004 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (2) – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 33, 5.2.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

2

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 138/2004 se spremeni:

| 1. | Odstavek 3.056 se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „3.056 | Metoda vrednotenja proizvodnje po osnovnih cenah zahteva temeljno razlikovanje med subvencijami na proizvode in drugimi subvencijami na proizvodnjo. Subvencije na kmetijske proizvode (1) se lahko plačajo bodisi kmetijskim proizvajalcem bodisi drugim gospodarskim subjektom. Samo subvencije na proizvode, plačane kmetijskim proizvajalcem, se prištejejo k tržni ceni, ki jo prejmejo proizvajalci, da dosežejo osnovno ceno. Subvencije na kmetijske proizvode, plačane drugim gospodarskim subjektom razen kmetijskim proizvajalcem, se ne zajamejo v ERK.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Odstavek 3.056 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3.056

Metoda vrednotenja proizvodnje po osnovnih cenah zahteva temeljno razlikovanje med subvencijami na proizvode in drugimi subvencijami na proizvodnjo. Subvencije na kmetijske proizvode (1) se lahko plačajo bodisi kmetijskim proizvajalcem bodisi drugim gospodarskim subjektom. Samo subvencije na proizvode, plačane kmetijskim proizvajalcem, se prištejejo k tržni ceni, ki jo prejmejo proizvajalci, da dosežejo osnovno ceno. Subvencije na kmetijske proizvode, plačane drugim gospodarskim subjektom razen kmetijskim proizvajalcem, se ne zajamejo v ERK.“

| 2. | Odstavek 3.064 se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „3.064 | V kmetijstvu so najpomembnejši tipi drugih subvencij, povezanih s proizvodnjo:






  — | subvencije na plačilno listo, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Odstavek 3.064 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3.064

V kmetijstvu so najpomembnejši tipi drugih subvencij, povezanih s proizvodnjo:

—

subvencije na plačilno listo,

| — | subvencije za obresti (prim. ESR 95, 4.37(c)) rezidenčnim proizvodnim enotam, tudi če so namenjene spodbujanju investicij (2). Dejansko so to tekoči transferji, namenjeni zmanjšanju proizvajalčevih poslovnih stroškov. V računih se obravnavajo kot subvencije proizvajalcem, ki imajo od njih koristi, četudi v praksi država plača razliko v obrestih neposredno kreditni instituciji, ki je odobrila posojilo (z odstopanjem od merila plačila), |
| --- | --- |

—

subvencije za obresti (prim. ESR 95, 4.37(c)) rezidenčnim proizvodnim enotam, tudi če so namenjene spodbujanju investicij (2). Dejansko so to tekoči transferji, namenjeni zmanjšanju proizvajalčevih poslovnih stroškov. V računih se obravnavajo kot subvencije proizvajalcem, ki imajo od njih koristi, četudi v praksi država plača razliko v obrestih neposredno kreditni instituciji, ki je odobrila posojilo (z odstopanjem od merila plačila),

| — | vračila DDV, ki so višja od potrebnih ali normalnih nadomestil v danem položaju in ki izhajajo iz sistema pavšalnega nadomestila (prim. 3.041 in 3.042), |
| --- | --- |

—

vračila DDV, ki so višja od potrebnih ali normalnih nadomestil v danem položaju in ki izhajajo iz sistema pavšalnega nadomestila (prim. 3.041 in 3.042),

| — | prevzem prispevkov za socialno varnost in davke na nepremičnine, |
| --- | --- |

—

prevzem prispevkov za socialno varnost in davke na nepremičnine,

| — | prevzem drugih stroškov, kot so pomoč za zasebno skladiščenje vina in grozdnega mošta in ponovno skladiščenje namiznih vin (če so zaloge v lasti kmetijske enote), |
| --- | --- |

—

prevzem drugih stroškov, kot so pomoč za zasebno skladiščenje vina in grozdnega mošta in ponovno skladiščenje namiznih vin (če so zaloge v lasti kmetijske enote),

| — | druge subvencije na proizvodnjo: |
| --- | --- |

—

druge subvencije na proizvodnjo:

| — | podpore za zemljo v prahi (obvezna praha, povezana s podporami glede na površino, in prostovoljna praha), |
| --- | --- |

—

podpore za zemljo v prahi (obvezna praha, povezana s podporami glede na površino, in prostovoljna praha),

| — | finančno nadomestilo za umik svežega sadja in vrtnin s trga. Ta plačila pogosto prejmejo skupine tržnih proizvajalcev in jih je treba obravnavati kot subvencije kmetijstvu, saj so neposredna nadomestila za izgubo proizvodnje, |
| --- | --- |

—

finančno nadomestilo za umik svežega sadja in vrtnin s trga. Ta plačila pogosto prejmejo skupine tržnih proizvajalcev in jih je treba obravnavati kot subvencije kmetijstvu, saj so neposredna nadomestila za izgubo proizvodnje,

| — | premije za govedo za sezonske prilagoditve (‚izvensezonske premije’) in ekstenzifikacija, |
| --- | --- |

—

premije za govedo za sezonske prilagoditve (‚izvensezonske premije’) in ekstenzifikacija,

| — | podpore za kmetijsko proizvodnjo v območjih z omejenimi možnostmi in/ali hribovitih območjih, |
| --- | --- |

—

podpore za kmetijsko proizvodnjo v območjih z omejenimi možnostmi in/ali hribovitih območjih,

| — | druge podpore, namenjene vplivu na proizvodne metode (ekstenzifikacija, tehnike, namenjene zmanjšanju onesnaževanja itd.), |
| --- | --- |

—

druge podpore, namenjene vplivu na proizvodne metode (ekstenzifikacija, tehnike, namenjene zmanjšanju onesnaževanja itd.),

| — | zneski, plačani kmetovalcem kot nadomestilo za ponavljajoče se izgube blaga v zalogah, npr. poljščine ali živina, ki se štejejo kot nedokončana proizvodnja, ter nasadi, če so še v obdobju rasti (prim. 2.040 do 2.045). Nasprotno pa se kompenzacijski transferji za izgube blaga v zalogi in/ali nasadi, uporabljeni kot proizvodni dejavniki, zajamejo kot drugi kapitalski transferji v računu kapitala.“ |
| --- | --- |

—

zneski, plačani kmetovalcem kot nadomestilo za ponavljajoče se izgube blaga v zalogah, npr. poljščine ali živina, ki se štejejo kot nedokončana proizvodnja, ter nasadi, če so še v obdobju rasti (prim. 2.040 do 2.045). Nasprotno pa se kompenzacijski transferji za izgube blaga v zalogi in/ali nasadi, uporabljeni kot proizvodni dejavniki, zajamejo kot drugi kapitalski transferji v računu kapitala.“

---

(1)  Subvencije na kmetijske proizvode, plačane kmetijskim proizvajalcem, vključujejo vse subvencije v obliki neposrednih plačil kmetom za izpad dohodka zaradi manjšega obsega proizvodnje (se pravi v primerih, ko država proizvajalcem kmetijskih proizvodov plača razliko med povprečnimi tržnimi cenami in zajamčenimi cenami kmetijskih proizvodov).

(2)  Kadar pa ima podpora dvojni namen financiranja odplačila glavnice dolga in plačila obresti nanj in kadar je ni možno razdeliti med oba elementa, se celotna podpora obravnava kot investicijska podpora.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 307/2005

z dne 24. februarja 2005

o odprtju preferencialne tarifne kvote za uvoz surovega trsnega sladkorja s poreklom iz držav AKP za dobavo rafinerijam v obdobju od 1. marca do 30. junija 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti člena 39(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 39(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se za obdobje tržnih let 2001/2002 do 2005/2006 in za ustrezno dobavo rafinerijam Skupnosti zaračunava posebna znižana stopnja dajatve pri uvozu surovega trsnega sladkorja, ki izvira iz držav, s katerimi je Skupnost sklenila sporazume o dobavi po ugodnejših pogojih. Trenutno so takšni sporazumi sklenjeni na podlagi Sklepa Sveta 2001/870/ES (2) na eni strani z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (države AKP) iz Protokola št. 3 o sladkorju AKP, ki je omenjen v Prilogi V k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES (3), in na drugi strani z Republiko Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 39(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se za obdobje tržnih let 2001/2002 do 2005/2006 in za ustrezno dobavo rafinerijam Skupnosti zaračunava posebna znižana stopnja dajatve pri uvozu surovega trsnega sladkorja, ki izvira iz držav, s katerimi je Skupnost sklenila sporazume o dobavi po ugodnejših pogojih. Trenutno so takšni sporazumi sklenjeni na podlagi Sklepa Sveta 2001/870/ES (2) na eni strani z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (države AKP) iz Protokola št. 3 o sladkorju AKP, ki je omenjen v Prilogi V k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES (3), in na drugi strani z Republiko Indijo.

| (2) | Sporazumi v obliki izmenjave pisem, sklenjeni s Sklepom 2001/870/ES, določajo, da morajo zadevne rafinerije plačati minimalno nakupno ceno, ki je enaka zajamčeni ceni za surovi sladkor, zmanjšani za prilagoditveno pomoč, določeno za zadevno tržno leto. Zato je treba to minimalno ceno določiti ob upoštevanju dejavnikov, ki se uporabljajo za tržno leto 2004/2005. |
| --- | --- |

(2)

Sporazumi v obliki izmenjave pisem, sklenjeni s Sklepom 2001/870/ES, določajo, da morajo zadevne rafinerije plačati minimalno nakupno ceno, ki je enaka zajamčeni ceni za surovi sladkor, zmanjšani za prilagoditveno pomoč, določeno za zadevno tržno leto. Zato je treba to minimalno ceno določiti ob upoštevanju dejavnikov, ki se uporabljajo za tržno leto 2004/2005.

| (3) | Količine posebnega preferencialnega sladkorja za uvoz so določene v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 1260/2001 na osnovi letne predvidene bilance dobav Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Količine posebnega preferencialnega sladkorja za uvoz so določene v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 1260/2001 na osnovi letne predvidene bilance dobav Skupnosti.

| (4) | Takšna bilanca je pokazala nujnost uvoza surovega sladkorja in na tej stopnji za tržno leto 2004/2005 odprtje tarifnih kvot za posebno znižano stopnjo dajatve, predvideno z navedenimi sporazumi, ki omogočajo zadoščanje potrebam rafinerij Skupnosti za del tega tržnega leta. Kvote so bile tako odprte na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1213/2004 (4) za obdobje od 1. julija 2004 do 28. februarja 2005. |
| --- | --- |

(4)

Takšna bilanca je pokazala nujnost uvoza surovega sladkorja in na tej stopnji za tržno leto 2004/2005 odprtje tarifnih kvot za posebno znižano stopnjo dajatve, predvideno z navedenimi sporazumi, ki omogočajo zadoščanje potrebam rafinerij Skupnosti za del tega tržnega leta. Kvote so bile tako odprte na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1213/2004 (4) za obdobje od 1. julija 2004 do 28. februarja 2005.

| (5) | Ker so napovedi proizvodnje surovega trsnega sladkorja za tržno leto 2004/2005 že na voljo, je treba odpreti kvoto za drugo polovico tržnega leta. |
| --- | --- |

(5)

Ker so napovedi proizvodnje surovega trsnega sladkorja za tržno leto 2004/2005 že na voljo, je treba odpreti kvoto za drugo polovico tržnega leta.

| (6) | Potrebno je navesti, da se mora Uredba Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz trsnega sladkorja v okviru določenih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 in o spremembi Uredb (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (5), uporabiti za novo kvoto. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je navesti, da se mora Uredba Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz trsnega sladkorja v okviru določenih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 in o spremembi Uredb (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (5), uporabiti za novo kvoto.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za obdobje od 1. marca do 30. junija 2005 se v okviru Sklepa 2001/870/ES za uvoz surovega trsnega sladkorja, namenjenega za rafiniranje, z oznako KN 1701 11 10 odpre tarifna kvota 17 824 ton, izraženih v belem sladkorju, ki izvira iz držav AKP, podpisnic sporazuma v obliki izmenjav pisem, odobrenim s tem sklepom.

Člen 2

1.   Posebna znižana stopnja dajatve na 100 kg surovega sladkorja standardne kakovosti za uvoz količin, navedenih v členu 1, se določi na 0 EUR.

2.   Minimalna nakupna cena, ki jo plačajo rafinerije Skupnosti, se določi za navedeno obdobje iz člena 1 na 49,68 EUR za 100 kg surovega sladkorja standardne kakovosti.

Člen 3

Uredba (ES) št. 1159/2003 velja za tarifne kvote, odprte s to uredbo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. marca 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 325, 8.12.2001, str. 21.

2

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

3

(4)  UL L 232, 1.7.2004, str. 17.

4

(5)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1409/2004 (UL L 256, 3.8.2004, str. 11).

5

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 308/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 22. februarja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 22. februarja 2005.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 22. februarja 2005, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64.

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58.

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila |
| Za izvoz v namembni kraj, naveden v alinei 1 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 | Za izvoz v namembne kraje, navedene v alinei 2 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila

Za izvoz v namembni kraj, naveden v alinei 1 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Za izvoz v namembne kraje, navedene v alinei 2 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 309/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 22. februarja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 22. februarja 2005.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 22. februarja 2005, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 31,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67.

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58.

3

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 310/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni tržni ureditvi za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni tržni ureditvi za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se razlika med kotiranji ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, ki so navedeni v členu 1 vsake od teh uredb, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se razlika med kotiranji ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, ki so navedeni v členu 1 vsake od teh uredb, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o skupnih izvedbenih pravilih za odobravanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in merilih za določitev vsote takih nadomestil (3), navaja izdelke, za katere naj bi se določila stopnja nadomestila, se uporablja, če so ti izdelki izvoženi v obliki blaga iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o skupnih izvedbenih pravilih za odobravanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in merilih za določitev vsote takih nadomestil (3), navaja izdelke, za katere naj bi se določila stopnja nadomestila, se uporablja, če so ti izdelki izvoženi v obliki blaga iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Vnaprej določene visoke stopnje nadomestil lahko ogrozijo obveznosti, ki so bile sprejete v zvezi z nadomestili, ki se jih lahko dodeli za izvoz kmetijskih proizvodov v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi. Zato je treba v takih okoliščinah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar tako, da se ne prepreči sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne višine nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča doseganje teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Vnaprej določene visoke stopnje nadomestil lahko ogrozijo obveznosti, ki so bile sprejete v zvezi z nadomestili, ki se jih lahko dodeli za izvoz kmetijskih proizvodov v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi. Zato je treba v takih okoliščinah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar tako, da se ne prepreči sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne višine nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča doseganje teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju poravnave med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede izvoza testenin Skupnosti v Združene države, odobrene z Odločbo Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati nadomestilo za blago, ki sodi v oznaki KN 1902 11 00 in 1902 19, glede na predvideno destinacijo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju poravnave med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede izvoza testenin Skupnosti v Združene države, odobrene z Odločbo Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati nadomestilo za blago, ki sodi v oznaki KN 1902 11 00 in 1902 19, glede na predvideno destinacijo.

| (6) | V skladu s členoma 4(3) in (5) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba določiti nižjo stopnjo izvoznega nadomestila, ob upoštevanju višine proizvodnega nadomestila, v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 1722/93 (5), za osnovne zadevne proizvode, uporabljene v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 4(3) in (5) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba določiti nižjo stopnjo izvoznega nadomestila, ob upoštevanju višine proizvodnega nadomestila, v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 1722/93 (5), za osnovne zadevne proizvode, uporabljene v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače se štejejo za manj občutljive na cene žit, ki so uporabljena za njihovo izdelavo. Vendar pa Protokol 19 Akta o pristopu Velike Britanije, Irske in Danske določa, da morajo biti določeni potrebni ukrepi, da se omogoči uporaba žit Skupnosti v izdelovanju alkoholnih pijač, pridobljenih iz žit. Tako je stopnjo nadomestila, uporabljeno za žita, izvožena v obliki alkoholnih pijač, treba prilagoditi. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače se štejejo za manj občutljive na cene žit, ki so uporabljena za njihovo izdelavo. Vendar pa Protokol 19 Akta o pristopu Velike Britanije, Irske in Danske določa, da morajo biti določeni potrebni ukrepi, da se omogoči uporaba žit Skupnosti v izdelovanju alkoholnih pijač, pridobljenih iz žit. Tako je stopnjo nadomestila, uporabljeno za žita, izvožena v obliki alkoholnih pijač, treba prilagoditi.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, uporabljene na podlagi osnovnih proizvodov iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvožene v obliki blaga, zajetega v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, so določene, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo od 25. februarja 2005 za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov (2) | Stopnja nadomestila za 100 kg osnovnega izdelka |
| V primeru vnaprejšnjega določanja nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | — | — |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza (zrnje), uporabljena v obliki | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | 3,708 | 3,708 |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 1,047 | 1,047 |
| – – v drugih primerih | 4,000 | 4,000 |
| – glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodekstrinskega sirupa tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | 2,708 | 2,708 |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 0,785 | 0,785 |
| – – v drugih primerih | 3,000 | 3,000 |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 1,047 | 1,047 |
| – drugo (vključno nepredelano) | 4,000 | 4,000 |
| Krompirjev škrob tarifne oznake 1108 13 00podoben proizvodu, dobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | 3,275 | 3,275 |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 1,047 | 1,047 |
| – v drugih primerih | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | Brušeni riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – olgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljeni riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sorgo v zrnju razen hibridov za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov (2)

Stopnja nadomestila za 100 kg osnovnega izdelka

V primeru vnaprejšnjega določanja nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

—

—

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza (zrnje), uporabljena v obliki

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

3,708

3,708

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

1,047

1,047

– – v drugih primerih

4,000

4,000

– glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodekstrinskega sirupa tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

2,708

2,708

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

0,785

0,785

– – v drugih primerih

3,000

3,000

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

1,047

1,047

– drugo (vključno nepredelano)

4,000

4,000

Krompirjev škrob tarifne oznake 1108 13 00podoben proizvodu, dobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

3,275

3,275

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

1,047

1,047

– v drugih primerih

4,000

4,000

ex 1006 30

Brušeni riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– olgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljeni riž

—

—

1007 00 90

Sorgo v zrnju razen hibridov za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004 in za blago, našteto v Tabeli I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

(2)  Kar zadeva kmetijske proizvode, dobljene s predelavo osnovnih ali/in enakovrednih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1520/2000 (UL L 177, 15.7.2000, str. 1).

(3)  Zadevno blago se uvršča pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe tarifnih oznak 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, dobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se lahko izvozno nadomestilo dodeli le za glukozni sirup.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 311/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 3072/92 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 3072/92 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3), o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3), o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 3072/95 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 312/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil.

| (3) | Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici. |
| --- | --- |

(3)

Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici.

| (4) | Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza. |
| --- | --- |

(4)

Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza.

| (5) | Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila.

| (6) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(6)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za krmne mešanice, zajete v Uredbi (ES) št. 1784/2003 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1517/95, so določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 51.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

Oznake proizvodov, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Žitni proizvodi | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| Koruza in proizvodi na osnovi koruze:
  tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).







  C10 | : | Vse namembne države. |

Žitni proizvodi

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

Koruza in proizvodi na osnovi koruze:

tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

C10

:

Vse namembne države.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 313/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 8,75 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

8,75 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

2

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 314/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1) in zlasti člena 14(3) in 19 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 določa, da se lahko razlika med izračuni ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1 te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 določa, da se lahko razlika med izračuni ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1 te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se nadomestila določijo glede na trenutni položaj in predvideno gibanje, ob upoštevanju cen in ponudbe riža in lomljenega riža na trgu Skupnosti na eni strani, ter cen riža in lomljenega riža na svetovnem trgu na drugi strani. V skladu z navedenim členom je prav tako potrebno zagotoviti ravnotežje in naraven razvoj cen in trgovine na trgu riža ter obenem upoštevati gospodarski vidik predlaganega izvoza in potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti, z omejitvami, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se nadomestila določijo glede na trenutni položaj in predvideno gibanje, ob upoštevanju cen in ponudbe riža in lomljenega riža na trgu Skupnosti na eni strani, ter cen riža in lomljenega riža na svetovnem trgu na drugi strani. V skladu z navedenim členom je prav tako potrebno zagotoviti ravnotežje in naraven razvoj cen in trgovine na trgu riža ter obenem upoštevati gospodarski vidik predlaganega izvoza in potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti, z omejitvami, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | Uredba Komisije (EGS) št. 1361/76 (2) predvideva največji dovoljeni odstotek lomljenega riža v rižu, za katerega je določeno izvozno nadomestilo, in opredeljuje odstotek znižanja nadomestila, kjer delež lomljenega riža v izvoženem rižu presega ta največji dovoljeni odstotek. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EGS) št. 1361/76 (2) predvideva največji dovoljeni odstotek lomljenega riža v rižu, za katerega je določeno izvozno nadomestilo, in opredeljuje odstotek znižanja nadomestila, kjer delež lomljenega riža v izvoženem rižu presega ta največji dovoljeni odstotek.

| (4) | V razpisu, ki zadeva izvozna nadomestila za okroglozrnat, srednjezrnat in dolgozrnat riž A, so bile ponudbe zavrnjene. Posledično s tem sedaj ni primerno, da se določi splošna izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(4)

V razpisu, ki zadeva izvozna nadomestila za okroglozrnat, srednjezrnat in dolgozrnat riž A, so bile ponudbe zavrnjene. Posledično s tem sedaj ni primerno, da se določi splošna izvozna nadomestila za riž.

| (5) | Člen 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1785/2003 določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu uvoznega nadomestila za riž in lomljen riž. |
| --- | --- |

(5)

Člen 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1785/2003 določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu uvoznega nadomestila za riž in lomljen riž.

| (6) | Zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna diferenciacija nadomestila za nekatere proizvode glede na namemben kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna diferenciacija nadomestila za nekatere proizvode glede na namemben kraj.

| (7) | Zaradi upoštevanja trenutnega povpraševanja po pakiranem dolgozrnatem rižu na določenih trgih je treba določiti posebno nadomestilo za zadeven proizvod. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi upoštevanja trenutnega povpraševanja po pakiranem dolgozrnatem rižu na določenih trgih je treba določiti posebno nadomestilo za zadeven proizvod.

| (8) | Nadomestilo se določi najmanj enkrat mesečno. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Nadomestilo se določi najmanj enkrat mesečno. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti.

| (9) | Uporaba teh pravil in kriterijev v sedanjih razmerah na trgu za riž in zlasti za izračune ali cene riža in lomljenega riža v Skupnosti ter na svetovnem trgu zahteva določitev nadomestila v zneskih, ki so navedeni v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Uporaba teh pravil in kriterijev v sedanjih razmerah na trgu za riž in zlasti za izračune ali cene riža in lomljenega riža v Skupnosti ter na svetovnem trgu zahteva določitev nadomestila v zneskih, ki so navedeni v Prilogi k tej uredbi.

| (10) | Zaradi upravljanja količinskih omejitev, ki izhajajo iz obveznosti Skupnosti v okviru STO, je treba omejiti izdajo izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi upravljanja količinskih omejitev, ki izhajajo iz obveznosti Skupnosti v okviru STO, je treba omejiti izdajo izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila.

| (11) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode v naravnem stanju, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, razen teh, ki so našteti v odstavku 1(c) tega člena, se določijo tako, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Prekine se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 154, 15.6.1976, str. 11.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

| Oznaka proizvoda | Namembni kraji | Merska enota | Višina nadomestil (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:






  R01 | Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia. |
| R02 | Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraji

Merska enota

Višina nadomestil (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 et 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

R01

Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia.

R02

Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan.

R03

Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja.

---

(1)  Postopek, opredeljen v členu 8(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 (UL L 189, 29.7.2003, str. 12), velja za dovoljenja, zahtevana v skladu s to uredbo za količine glede na namembne kraje:

| namembni kraj R01: | 0 t, |
| --- | --- |
| vsi namembni kraji R02, R03: | 0 t, |
| namembni kraji 021 in 023: | 0 t, |
| namembni kraj 066: | 0 t, |
| namembni kraj A97: | 0 t. |

namembni kraj R01:

0 t,

vsi namembni kraji R02, R03:

0 t,

namembni kraji 021 in 023:

0 t,

namembni kraj 066:

0 t,

namembni kraj A97:

0 t.

N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

| R01 | Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia. |
| --- | --- |
| R02 | Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja. |

R01

Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia.

R02

Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan.

R03

Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 315/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 316/2005

z dne 24. februarja 2005

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 18. do 24. februarja 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 313, 12.10.2004, str. 10.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 317/2005

z dne 24. februarja 2005

v zvezi s ponudbami, predloženimi za izvoz ovsa v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1565/2004 z dne 3. septembra 2004 o posebnem intervencijskem ukrepu za žita na Finskem in Švedskem za tržno leto 2004/2005 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države, razen v Bolgarijo, Norveško, Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države, razen v Bolgarijo, Norveško, Romunijo in Švico.

| (2) | Na podlagi kriterijev, določenih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, ni treba določiti najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi kriterijev, določenih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, ni treba določiti najvišjega nadomestila.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru natečaja za nadomestilo za izvoz ovsa, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004, se med ponudbami, predloženimi od 18. februarja do 24. februarja 2005, ne izbere nobene ponudbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 285, 4.9.2004, str. 3.

3

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 318/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 18. do 24. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 8,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 319/2005

z dne 24. februarja 2005

v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) je bil objavljen natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih dražav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) je bil objavljen natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih dražav.

| (2) | Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) daje Komisiji možnost, da v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb, odloči, da ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) daje Komisiji možnost, da v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb, odloči, da ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega izvoznega nadomestila ni treba določiti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega izvoznega nadomestila ni treba določiti.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V zvezi s ponudbami, prejetimi v obdobju od 18. februarja do 24. februarja 2005 za znižanje uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004, se ne izbere nobenega ponudnika.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 32.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 320/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2277/2004 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2277/2004 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 18. do 24. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 30,99 EUR/t in velja za največjo skupno količino 139 000 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 35.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 321/2005

z dne 24. februarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2276/2004 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2276/2004 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 18. februarja do 24. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 31,69 EUR/t in velja za največjo skupno količino 43 700 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 34.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/37

---

SKLEP SVETA

z dne 17. februarja 2005

o imenovanju dveh nemških članov in dveh nemških nadomestnih članov Odbora regij

(2005/157/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nemške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je sprejel Sklep 2002/60/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij. |
| --- | --- |

(1)

Svet je sprejel Sklep 2002/60/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij.

| (2) | Dve mesti člana sta se sprostili po poteku mandatov ge. Barbare RICHSTEIN in g. Manfreda LENZA, o čemer je bil Svet obveščen 12. januarja 2005; mesto nadomestnega člana Odbora regij se je sprostilo po preteku mandata g. Wolfganga KLEINA, o čemer je bil Svet obveščen 7. decembra 2004; mesto nadomestnega člana Odbora regij se je sprostilo zaradi odstopa g. Hans-Georga KLUGEJA, o čemer je bil Svet obveščen 21. decembra 2004 – |
| --- | --- |

(2)

Dve mesti člana sta se sprostili po poteku mandatov ge. Barbare RICHSTEIN in g. Manfreda LENZA, o čemer je bil Svet obveščen 12. januarja 2005; mesto nadomestnega člana Odbora regij se je sprostilo po preteku mandata g. Wolfganga KLEINA, o čemer je bil Svet obveščen 7. decembra 2004; mesto nadomestnega člana Odbora regij se je sprostilo zaradi odstopa g. Hans-Georga KLUGEJA, o čemer je bil Svet obveščen 21. decembra 2004 –

SKLENIL:

Edini člen

Imenujejo se naslednji člani in nadomestni člani Odbora regij:

| (a) | člana: | g. Gerd HARMS
  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten
  Staatssekretär in der Staatskanzlei
  kot zamenjava ge. Barbare RICHSTEIN |
| --- | --- | --- |

(a)

člana:

g. Gerd HARMS

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten

Staatssekretär in der Staatskanzlei

kot zamenjava ge. Barbare RICHSTEIN

| | ga. Barbara RICHSTEIN
  Abgeordnete des Landtages Brandenburg
  (poslanka Landtag de Brandebourg)
  kot zamenjava g. Manfreda LENZA; |
| --- | --- |

ga. Barbara RICHSTEIN

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

(poslanka Landtag de Brandebourg)

kot zamenjava g. Manfreda LENZA;

| (b) | nadomestna člana: | g. Markus KARP
  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur
  kot zamenjava g. Hans-Georga KLUGEJA |
| --- | --- | --- |

(b)

nadomestna člana:

g. Markus KARP

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

kot zamenjava g. Hans-Georga KLUGEJA

| | g. Steffen REICHE
  Mitglied des Landtages
  kot zamenjava g. Wolfganga KLEINA |
| --- | --- |

g. Steffen REICHE

Mitglied des Landtages

kot zamenjava g. Wolfganga KLEINA

za preostanek mandata, t.j. do 25. januarja 2006.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.

1

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/39

---

SKLEP SVETA

z dne 17. februarja 2005

o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

(2005/158/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je sprejel Sklep 2002/60/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij. |
| --- | --- |

(1)

Svet je sprejel Sklep 2002/60/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij.

| (2) | Zaradi odstopa g. Pereja ESTEVA i ABADA, o katerem je bil Svet obveščen 19. januarja 2005, se je izpraznilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi odstopa g. Pereja ESTEVA i ABADA, o katerem je bil Svet obveščen 19. januarja 2005, se je izpraznilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SKLENIL:

Edini člen

Ga. Anna TERRÓN i CUSÍ, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, je imenovana za nadomestno članico Odbora regij, kjer za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2006, nadomesti g. Pereja ESTEVA i ABADA.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.

1

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/40

---

SKLEP SVETA

z dne 17. februarja 2005

o imenovanju šestih belgijskih članov in osmih belgijskih nadomestnih članov Odbora regij

(2005/159/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 263,

ob upoštevanju predloga belgijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij (1).

| (2) | Mesti člana in nadomestnega člana Odbora regija sta se sprostili po odstopu člana g. Fransa RAMONA, o katerem je bil Svet obveščen 8. septembra 2004, in po odstopu nadomestnega člana g. Josa BEXA, o katerem je bil Svet obveščen 3. februarja 2005, pet mest članov in sedem mest nadomestnih članov Odbora regij pa se je sprostilo po izteku mandatov članov g. Paula VAN GREMBERGNA (BE), g. Barta SOMERSA (BE), g. Stefaana PLATTEAUJA (BE), g. Xavierja DESGAINA (BE) in g. Hervéja HASQUINA (BE) ter nadomestnih članov g. Jacquesa TIMMERMANSA (BE), g. Andréja DENYSA, ge. Josée VERCAMMEN, g. Sergea KUBLE, g. Rudyja DEMOTTA, g. Jean-Marca NOLLETA in g. Bernda GENTGESA, o katerih je bil Svet obveščen 24. januarja 2005 – |
| --- | --- |

(2)

Mesti člana in nadomestnega člana Odbora regija sta se sprostili po odstopu člana g. Fransa RAMONA, o katerem je bil Svet obveščen 8. septembra 2004, in po odstopu nadomestnega člana g. Josa BEXA, o katerem je bil Svet obveščen 3. februarja 2005, pet mest članov in sedem mest nadomestnih članov Odbora regij pa se je sprostilo po izteku mandatov članov g. Paula VAN GREMBERGNA (BE), g. Barta SOMERSA (BE), g. Stefaana PLATTEAUJA (BE), g. Xavierja DESGAINA (BE) in g. Hervéja HASQUINA (BE) ter nadomestnih članov g. Jacquesa TIMMERMANSA (BE), g. Andréja DENYSA, ge. Josée VERCAMMEN, g. Sergea KUBLE, g. Rudyja DEMOTTA, g. Jean-Marca NOLLETA in g. Bernda GENTGESA, o katerih je bil Svet obveščen 24. januarja 2005 –

SKLENIL:

Edini člen

Imenujejo se:

| (a) | za člane: | g. Yves LETERME
  Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid
  namesto g. Fransa RAMONA |
| --- | --- | --- |

(a)

za člane:

g. Yves LETERME

Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

namesto g. Fransa RAMONA

| | g. Bart SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  (na osnovi njegovega novega mandata flamskega poslanca) |
| --- | --- |

g. Bart SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(na osnovi njegovega novega mandata flamskega poslanca)

| | ga. Fientje MOERMAN
  Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel
  namesto g. Stefaana PLATTEAU |
| --- | --- |

ga. Fientje MOERMAN

Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

namesto g. Stefaana PLATTEAU

| | g. Geert BOURGEOIS
  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme
  namesto g. Paula VAN GREMBERGNA |
| --- | --- |

g. Geert BOURGEOIS

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

namesto g. Paula VAN GREMBERGNA

| | g. Michel LEBRUN
  valonski poslanec
  namesto g. Xavierja DESGAINA |
| --- | --- |

g. Michel LEBRUN

valonski poslanec

namesto g. Xavierja DESGAINA

| | g. Jean-François ISTASSE
  predsednik Parlamenta francoske skupnosti
  namesto g. Hervéja HASQUINA; |
| --- | --- |

g. Jean-François ISTASSE

predsednik Parlamenta francoske skupnosti

namesto g. Hervéja HASQUINA;

| (b) | za nadomestne člane: | g. Johan SAUWENS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  namesto g. Andréja DENYSA |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestne člane:

g. Johan SAUWENS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

namesto g. Andréja DENYSA

| | g. Bart CARON
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  namesto g. Jacquesa TIMMERMANSA |
| --- | --- |

g. Bart CARON

Vlaams Volksvertegenwoordiger

namesto g. Jacquesa TIMMERMANSA

| | g. Stefaan PLATTEAU
  Burgemeester
  namesto ge. Josée VERCAMMEN |
| --- | --- |

g. Stefaan PLATTEAU

Burgemeester

namesto ge. Josée VERCAMMEN

| | ga. Marie-Dominique SIMONET
  ministrica valonske vlade za raziskave, nove tehnologije in zunanje zadeve
  namesto g. Sergea KUBLE |
| --- | --- |

ga. Marie-Dominique SIMONET

ministrica valonske vlade za raziskave, nove tehnologije in zunanje zadeve

namesto g. Sergea KUBLE

| | g. Maurice BAYENET
  poslanec v Parlamentu francoske skupnosti
  namesto g. Jean-Marca NOLLETA |
| --- | --- |

g. Maurice BAYENET

poslanec v Parlamentu francoske skupnosti

namesto g. Jean-Marca NOLLETA

| | g. Béa DIALLO
  poslanec v Parlamentu francoske skupnosti
  namesto g. Rudyja DEMOTTA |
| --- | --- |

g. Béa DIALLO

poslanec v Parlamentu francoske skupnosti

namesto g. Rudyja DEMOTTA

| | g. Claude DESAMA
  župan Verviersa
  namesto Bernda GENTGESA |
| --- | --- |

g. Claude DESAMA

župan Verviersa

namesto Bernda GENTGESA

| | g. Jan ROEGIERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  namesto g. Josa BEXA |
| --- | --- |

g. Jan ROEGIERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

namesto g. Josa BEXA

za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2006.

V Bruslju, 17. februarja 2005.

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.

1

---

Komisija

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/42

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. oktobra 2004

o odobritvi izmenjave pisem med Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) in Komisijo Evropskih skupnosti glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/160/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vzpostavitev sodelovanja z Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) na področju civilne zaščite in humanitarnih dejavnosti je odraz dosledne politike, ki išče tesnejše odnose in sodelovanje z Združenimi narodi, kot je bilo poudarjeno v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Gradimo učinkovito partnerstvo z Združenimi narodi na področju razvoja in humanitarnih dejavnosti“ z dne 2. maja 2001 (1), pa tudi v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: Izbira večstranskosti“ z dne 10. septembra 2003 (2), |
| --- | --- |

(1)

Vzpostavitev sodelovanja z Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) na področju civilne zaščite in humanitarnih dejavnosti je odraz dosledne politike, ki išče tesnejše odnose in sodelovanje z Združenimi narodi, kot je bilo poudarjeno v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Gradimo učinkovito partnerstvo z Združenimi narodi na področju razvoja in humanitarnih dejavnosti“ z dne 2. maja 2001 (1), pa tudi v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: Izbira večstranskosti“ z dne 10. septembra 2003 (2),

| (2) | Izkušnje iz preteklosti so poudarile potrebo po oblikovanju temeljnih načel za nadaljnje sodelovanje in usklajevanje med UNOCHA (vključno z njegovim sistemom ukrepov in orodji za usklajevanje za primer nesreče) in Evropsko komisijo (v okviru dejavnosti mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite, kot je določeno v Odločbi Sveta 2001/792/ES, Euratom (3) in dejavnosti ECHO – Urada za človekoljubno pomoč (4)) v primeru, ko obe strani sočasno zagotavljata ali olajšujeta posredovanje pomoči državi, ki jo je prizadela naravna nesreča ali nesreča, ki jo povzroči človek, ter skušata učinkovito sodelovati, čim bolj izkoristiti razpoložljiva sredstva in preprečiti nepotrebno podvajanje prizadevanj. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje iz preteklosti so poudarile potrebo po oblikovanju temeljnih načel za nadaljnje sodelovanje in usklajevanje med UNOCHA (vključno z njegovim sistemom ukrepov in orodji za usklajevanje za primer nesreče) in Evropsko komisijo (v okviru dejavnosti mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite, kot je določeno v Odločbi Sveta 2001/792/ES, Euratom (3) in dejavnosti ECHO – Urada za človekoljubno pomoč (4)) v primeru, ko obe strani sočasno zagotavljata ali olajšujeta posredovanje pomoči državi, ki jo je prizadela naravna nesreča ali nesreča, ki jo povzroči človek, ter skušata učinkovito sodelovati, čim bolj izkoristiti razpoložljiva sredstva in preprečiti nepotrebno podvajanje prizadevanj.

| (3) | Komisija in UNOCHA sta zaključila pogajanja o besedilu izmenjave pisem glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča), ki se predlaga v odobritev – |
| --- | --- |

(3)

Komisija in UNOCHA sta zaključila pogajanja o besedilu izmenjave pisem glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča), ki se predlaga v odobritev –

SKLENILA:

Edini člen

1.   Odobri se izmenjava pisem med Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) in Komisijo Evropskih skupnosti glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča) iz Priloge.

2.   Član Komisije, odgovoren za okolje, in član Komisije, odgovoren za razvoj in človekoljubno pomoč, ali osebe, ki jih imenujeta za ta namen, so pooblaščeni za podpis izmenjave pisem v imenu Komisije Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 27. oktobra 2004

Za Komisijo

Margot WALLSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  COM(2001) 231, 2.5.2001.

1

(2)  COM(2003) 526, 10.9.2003.

2

(3)  UL L 297, 15.11.2001, str. 7.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 (UL L 163, 2.7.1996, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

---

PRILOGA

Izmenjava pisem med Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) in Komisijo Evropskih skupnosti glede njunega sodelovanja v okviru odzivanja na elementarne nesreče (v primeru sočasnih posredovanj v državi, ki jo je prizadela elementarna nesreča)

Spoštovani,

Evropska komisija (Generalni direktorat za okolje in Urad za človekoljubno pomoč, ECHO) pozdravlja obstoječe sodelovanje med Uradom Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) in Evropsko komisijo na področju človekoljubne pomoči in pomoči v primeru elementarnih nesreč.

Združeni narodi imajo osrednjo vlogo pri vodenju in usklajevanju prizadevanj mednarodne skupnosti pri posredovanju mednarodne človekoljubne pomoči v skladu s splošnim pooblastilom Generalne skupščine (na podlagi Resolucije Generalne skupščine 46/182, njene priloge in predhodnih resolucij Generalne skupščine, navedenih v Resoluciji).

Mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite odraža skupna prizadevanja za pospeševanje okrepljenega sodelovanja med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na področju civilne zaščite pri odzivanju na elementarne nesreče.

Nedavno Sporočilo Komisije z naslovom „Evropska unija in Združeni narodi: Izbira večstranskosti“ (KOM(2003) 526 konč.), ki poudarja „pomen krepitve sodelovanja z ZN in širjenja glasu EU v ZN“, Sporočilo Komisije z naslovom „Gradimo učinkovito partnerstvo z Združenimi narodi na področju razvoja in humanitarnih dejavnosti“ (KOM(2001) 231 konč.) ter Smernice EU o otrocih v oboroženih spopadih, sprejete decembra 2003, potrjujejo pomen, ki ga Komisija pripisuje splošnemu tesnemu sodelovanju z ZN, zlasti na področju odzivanja na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek. Poleg tega generalni sekretar Združenih narodov v političnem dokumentu (1) z dne 8. januarja 2002, naslovljenemu na predsednika Evropske komisije, stranema priporoča skupno delovanje za podporo vloge ZN pri zagotavljanju skladnega okvira usklajevanja za zagotavljanje človekoljubne pomoči.

UNOCHA že več let tesno sodeluje z ECHO (2), med drugim na podlagi tako imenovanega „Dialoga na področju strateškega načrtovanja“. Mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite, ki je bil vzpostavljen oktobra 2001 (3) zahteva nadaljnje sodelovanje z UNOCHA na področju civilne zaščite. Za ta dva sistema je v duhu Fribourškega procesa (4), pomembno delovati na skladen in dopolnilen način pri podpiranju držav in prebivalstva, ki so jih prizadele elementarne nesreče in izredne razmere v primeru nesreče.

Cilj te izmenjave pisem je oblikovanje temeljnih načel za nadaljnje sodelovanje in usklajevanje med UNOCHA na eni strani (vključno z njegovim sistemom ukrepov in orodji za usklajevanje za primer nesreče) in Evropsko komisijo na drugi strani (v okviru mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in ECHO) v primeru, ko obe strani sočasno zagotavljata ali olajšujeta posredovanje pomoči državi, ki jo je prizadela naravna nesreča ali nesreča, ki jo povzroči človek, ter skušata učinkovito sodelovati, čim bolj izkoristiti razpoložljiva sredstva in preprečiti nepotrebno podvajanje prizadevanj. UNOCHA in Evropska komisija menita, da se bo z usklajenim pristopom najbolje pomagalo žrtvam katere koli elementarne nesreče. Zato strani priznavata naslednje:

| 1. | Zagotavljanje zaščite in pomoči svojim državljanom v primeru elementarnih nesreč in izrednih razmer v primeru nesreče je temeljna odgovornost vsake države. Ko pa so potrebe po pomoči večje od zmogljivosti prizadete države za odzivanje, mora biti mednarodna skupnost pripravljena in sposobna pomagati. |
| --- | --- |

1.

Zagotavljanje zaščite in pomoči svojim državljanom v primeru elementarnih nesreč in izrednih razmer v primeru nesreče je temeljna odgovornost vsake države. Ko pa so potrebe po pomoči večje od zmogljivosti prizadete države za odzivanje, mora biti mednarodna skupnost pripravljena in sposobna pomagati.

| 2. | Nacionalna in mednarodna razpoložljiva sredstva za odzivanje na elementarne nesreče so omejena in pomembno je, da UNOCHA in Evropska komisija tesno sodelujeta za optimiziranje njihove uporabe. |
| --- | --- |

2.

Nacionalna in mednarodna razpoložljiva sredstva za odzivanje na elementarne nesreče so omejena in pomembno je, da UNOCHA in Evropska komisija tesno sodelujeta za optimiziranje njihove uporabe.

| 3. | Za nadgradnjo zagona pozitivnega sodelovanja med UNOCHA in Evropsko komisijo so potrebni nadaljnji praktični koraki. Obe strani si bosta zato redno izmenjevali podatke, vzdrževali kontinuirani dialog na ravni politike in operativni ravni, s ciljem, da se zagotovi največje možno dopolnjevanje med njunimi dejavnostmi usposabljanja in urjenja, pa tudi načrtovanja in posredovanja pomoči v primeru elementarnih nesreč. |
| --- | --- |

3.

Za nadgradnjo zagona pozitivnega sodelovanja med UNOCHA in Evropsko komisijo so potrebni nadaljnji praktični koraki. Obe strani si bosta zato redno izmenjevali podatke, vzdrževali kontinuirani dialog na ravni politike in operativni ravni, s ciljem, da se zagotovi največje možno dopolnjevanje med njunimi dejavnostmi usposabljanja in urjenja, pa tudi načrtovanja in posredovanja pomoči v primeru elementarnih nesreč.

V ta namen se UNOCHA in Evropska komisija sporazumeta glede Standardnih operativnih postopkov (SOP), ki so priloženi k tej izmenjavi pisem, in jih bosta izvajali za pospeševanje učinkovitega usklajevanja. Na podlagi pridobljenih izkušenj se bodo SOP lahko po potrebi dodatno razvijali in/ali prilagojevali na tehnični ravni.

Ta izmenjava pisem ne vpliva na vlogo, ki je v skladu s členom 6(2) Odločbe Sveta 2001/792/ES dodeljena državi članici, ki predseduje Svetu Evropske unije.

Poleg tega izmenjava pisem ne vpliva na dogovore o sodelovanju in usklajevanju, kot so dogovori med UNOCHA in ECHO, ki ne zajemajo le vprašanj iz priloženih SOP (Priloga 2).

Rada bi predlagala, naj se na podlagi tega pisma s SOP in vašega odgovora šteje, da sta obe strani odobrili zgoraj navedene ukrepe.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  Vizija o partnerstvu: Združeni narodi in Evropska unija v humanitarnih dejavnostih in razvoju, New York, december 2001.

1

(2)  Pooblastilo ECHO je zakonsko urejeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/96 o humanitarni pomoči z dne 20. junija 1996.

2

(3)  Odločba Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite (UL L 297, 15.11.2001, str. 5).

3

(4)  Komunike in okvir ukrepov s Fribourškega foruma, Švica, 15.–16. junij 2000.

4

Priloga 1 SOP za področje civilne zaščite

UNOCHA – Mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite

Skupni standardni operativni postopki za usklajevanje v primeru odzivanja na elementarne nesreče

I.   Pripravljalna faza (tj. obdobje med dvema elementarnima nesrečama)

UNOCHA in Evropska komisija:

| — | bosta delovala v skladu s skupno razvito in dogovorjeno metodologijo in terminologijo, ki temelji na mednarodno dogovorjenih pojmih, zlasti pojmih v okviru ZN (1). To bo imelo poseben pomen v primeru struktur za usklajevanje na terenu, |
| --- | --- |

—

bosta delovala v skladu s skupno razvito in dogovorjeno metodologijo in terminologijo, ki temelji na mednarodno dogovorjenih pojmih, zlasti pojmih v okviru ZN (1). To bo imelo poseben pomen v primeru struktur za usklajevanje na terenu,

| — | bosta zagotavljala redno izmenjavo podatkov; to bi moralo vključevati opozarjanje, vprašanja na ravni politike in operativna vprašanja, pa tudi načrtovana srečanja in delavnice, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala redno izmenjavo podatkov; to bi moralo vključevati opozarjanje, vprašanja na ravni politike in operativna vprašanja, pa tudi načrtovana srečanja in delavnice,

| — | bosta zagotavljala medsebojno udeležbo in prispevanje pri usposabljanju, urjenju in delavnicah o pridobljenih novih spoznanjih, ki jih organizirata obe strani, in, po potrebi, organiziranje skupnih urjenj, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala medsebojno udeležbo in prispevanje pri usposabljanju, urjenju in delavnicah o pridobljenih novih spoznanjih, ki jih organizirata obe strani, in, po potrebi, organiziranje skupnih urjenj,

| — | se bosta dogovorila o splošnih pristojnostih in nalogah ekip in strokovnjakov za oceno stanja/usklajevanje. |
| --- | --- |

—

se bosta dogovorila o splošnih pristojnostih in nalogah ekip in strokovnjakov za oceno stanja/usklajevanje.

II.   Faza odzivanja – na sedežih:

UNOCHA in Evropska komisija:

| — | se bosta medsebojno opozarjala o pojavu elementarne nesreče in zagotavljala podatke o njunem nameravanem odzivanju. Ob načrtovani uporabi mehanizma za elementarne nesreče, ki se pojavijo zunaj EU, in če obstaja možnost uporabe sistemov odzivanja tako ZN kot ES, si bosta Evropska komisija in UNOCHA čimprej izmenjala stališča o predhodni oceni razmer, potrebah pomoči in nameravanem odzivanju, s ciljem, da se čim bolj izkoristijo razpoložljiva sredstva in zagotovi usklajen pristop, ki temelji na zgoraj navedenem okviru in pojmih, |
| --- | --- |

—

se bosta medsebojno opozarjala o pojavu elementarne nesreče in zagotavljala podatke o njunem nameravanem odzivanju. Ob načrtovani uporabi mehanizma za elementarne nesreče, ki se pojavijo zunaj EU, in če obstaja možnost uporabe sistemov odzivanja tako ZN kot ES, si bosta Evropska komisija in UNOCHA čimprej izmenjala stališča o predhodni oceni razmer, potrebah pomoči in nameravanem odzivanju, s ciljem, da se čim bolj izkoristijo razpoložljiva sredstva in zagotovi usklajen pristop, ki temelji na zgoraj navedenem okviru in pojmih,

| — | bosta zagotavljala in vzdrževala izmenjavo podatkov med fazo odzivanja glede naslednjih vprašanj:






  — | poročil in posodobljenih podatkov o razmerah |
| --- | --- | --- |

—

bosta zagotavljala in vzdrževala izmenjavo podatkov med fazo odzivanja glede naslednjih vprašanj:

—

poročil in posodobljenih podatkov o razmerah

| — | opredelitve prednostnih potreb in potrebnih sredstev |
| --- | --- |

—

opredelitve prednostnih potreb in potrebnih sredstev

| — | predvidene in načrtovane razporeditve sredstev |
| --- | --- |

—

predvidene in načrtovane razporeditve sredstev

| — | mobilizacije sredstev (vključno z moduli za podporo) za preprečitev prekrivanj in podvajanja prizadevanj |
| --- | --- |

—

mobilizacije sredstev (vključno z moduli za podporo) za preprečitev prekrivanj in podvajanja prizadevanj

| — | podrobnosti o razpoložljivih koordinatorjih in sredstvih |
| --- | --- |

—

podrobnosti o razpoložljivih koordinatorjih in sredstvih

| — | vseh posodobitev pristojnosti in nalog napotenih ekip za oceno stanja/usklajevanje |
| --- | --- |

—

vseh posodobitev pristojnosti in nalog napotenih ekip za oceno stanja/usklajevanje

| — | politike informiranja sredstev javnega obveščanja. |
| --- | --- |

—

politike informiranja sredstev javnega obveščanja.

III.   Faza odzivanja – na terenu:

UNOCHA in Evropska komisija se sporazumeta, da:

| — | bi se moralo vse mednarodne udeležence pri zagotavljanju pomoči spodbuditi k usklajevanju njihovih dejavnosti v Centru za usklajevanje operacij na kraju samem (OSOCC) v podporo nacionalnim/lokalnim organom za obvladovanje nesreč, |
| --- | --- |

—

bi se moralo vse mednarodne udeležence pri zagotavljanju pomoči spodbuditi k usklajevanju njihovih dejavnosti v Centru za usklajevanje operacij na kraju samem (OSOCC) v podporo nacionalnim/lokalnim organom za obvladovanje nesreč,

| — | bi koordinatorji UNOCHA in Evropske komisije morali pomagati nacionalnim/lokalnim organom za obvladovanje nesreč z usklajevanjem mednarodnih udeležencev v skladu z obstoječo metodologijo iz Smernic INSARAG. |
| --- | --- |

—

bi koordinatorji UNOCHA in Evropske komisije morali pomagati nacionalnim/lokalnim organom za obvladovanje nesreč z usklajevanjem mednarodnih udeležencev v skladu z obstoječo metodologijo iz Smernic INSARAG.

---

(1)  Kot so „Smernice Mednarodne svetovalne skupine za iskanje in reševanje (INSARAG)“ in „Smernice iz OSLA o uporabi sredstev vojaške in civilne zaščite pri pomoči v primeru elementarnih nesreč“, maj 1994, itd.

Priloga 2 SOP za področje človekoljubne pomoči

UN/OCHA – Urad za človekoljubno pomoč ECHO

Skupni standardni operativni postopki za usklajevanje v primeru odzivanja na elementarne nesreče

1.   Pripravljalna/redna faza (tj. obdobje med dvema elementarnima nesrečama)

UNOCHA in Evropska komisija:

| — | bosta nadaljevala obstoječi strateški dialog o pripravljenosti na nesreče za razvijanje tesnega sodelovanja z namenom izboljšanja splošne zmogljivosti za odzivanje na nesreče; ta vključuje operativne in finančne vidike, |
| --- | --- |

—

bosta nadaljevala obstoječi strateški dialog o pripravljenosti na nesreče za razvijanje tesnega sodelovanja z namenom izboljšanja splošne zmogljivosti za odzivanje na nesreče; ta vključuje operativne in finančne vidike,

| — | bosta zagotavljala medsebojno vključevanje osebja obeh strani pri programih usposabljanja in seminarjih, ki jih organizirata ECHO in OCHA, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala medsebojno vključevanje osebja obeh strani pri programih usposabljanja in seminarjih, ki jih organizirata ECHO in OCHA,

| — | bosta organizirala, kadar je to ustrezno, urjenja o pridobljenih novih spoznanjih, ki naj bi vodila k izboljšanju programov sodelovanja (SOP), |
| --- | --- |

—

bosta organizirala, kadar je to ustrezno, urjenja o pridobljenih novih spoznanjih, ki naj bi vodila k izboljšanju programov sodelovanja (SOP),

| — | bosta zagotavljala redno izmenjavo podatkov o standardni uporabljeni metodologiji ob upoštevanju ocen o potrebah in usklajevanja pomoči za izboljšanje njihove skladnosti in zbliževanja, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala redno izmenjavo podatkov o standardni uporabljeni metodologiji ob upoštevanju ocen o potrebah in usklajevanja pomoči za izboljšanje njihove skladnosti in zbliževanja,

| — | bosta vodila redne skupne preglede in posodabljanje svojih sistemov za primer nesreče (organizacija, kontaktne točke, koordinate) za stalno zagotavljanje povezljivosti in združljivosti, |
| --- | --- |

—

bosta vodila redne skupne preglede in posodabljanje svojih sistemov za primer nesreče (organizacija, kontaktne točke, koordinate) za stalno zagotavljanje povezljivosti in združljivosti,

| — | si bosta izmenjevala strokovne podlage in presoje ter povzetke analiz o nesrečah. |
| --- | --- |

—

si bosta izmenjevala strokovne podlage in presoje ter povzetke analiz o nesrečah.

2.   Faza odzivanja/nesreče

2.1   Na ravni sedežev

UNOCHA in Evropska komisija:

| — | bosta zagotavljala izmenjavo podatkov o napotitvi ekip za oceno stanja na kraj nesreče (vključitev ECHO na seznam elektronskih naslovov UNDAC za opozarjanje (sporočila M1 do M3); določitev stalnih komunikacijskih/kontaktnih točk na sedežih – kot je nabiralnik za elektronsko pošto ECHO v primeru nesreče – pa tudi na terenu), |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala izmenjavo podatkov o napotitvi ekip za oceno stanja na kraj nesreče (vključitev ECHO na seznam elektronskih naslovov UNDAC za opozarjanje (sporočila M1 do M3); določitev stalnih komunikacijskih/kontaktnih točk na sedežih – kot je nabiralnik za elektronsko pošto ECHO v primeru nesreče – pa tudi na terenu),

| — | bosta zagotavljala povezavo med ECHO in UNDAC na terenu, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala povezavo med ECHO in UNDAC na terenu,

| — | bosta zagotavljala izmenjavo poročil in informativne sestanke o trenutnih izrednih razmerah (vključno z dostopom ECHO do OSOCC). |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala izmenjavo poročil in informativne sestanke o trenutnih izrednih razmerah (vključno z dostopom ECHO do OSOCC).

2.2   Na terenu

UNOCHA in Evropska komisija:

| — | bosta pospeševala sodelovanje ekip ECHO pri mehanizmu usklajevanja, ki ga vzpostavita OCHA/UNDAC, |
| --- | --- |

—

bosta pospeševala sodelovanje ekip ECHO pri mehanizmu usklajevanja, ki ga vzpostavita OCHA/UNDAC,

| — | bosta zagotavljala izmenjavo podatkov na terenu o ugotovitvah in ukrepih v teku ali načrtovanih ukrepih, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala izmenjavo podatkov na terenu o ugotovitvah in ukrepih v teku ali načrtovanih ukrepih,

| — | bosta zagotavljala, kadar koli je to mogoče in primerno, izmenjavo analiz in osnutkov poročil med ekipami ter posredovanje skupnih priporočil svojim sedežem, |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala, kadar koli je to mogoče in primerno, izmenjavo analiz in osnutkov poročil med ekipami ter posredovanje skupnih priporočil svojim sedežem,

| — | bosta zagotavljala, kadar koli je to mogoče, vodenje, s strani ECHO in UNDAC, skupnih ocen o stanju in spodbujanje izmenjave podatkov med različnimi udeleženci v nesreči (z ustanavljanjem Informacijskih centrov za človekoljubno pomoč), |
| --- | --- |

—

bosta zagotavljala, kadar koli je to mogoče, vodenje, s strani ECHO in UNDAC, skupnih ocen o stanju in spodbujanje izmenjave podatkov med različnimi udeleženci v nesreči (z ustanavljanjem Informacijskih centrov za človekoljubno pomoč),

| — | si bosta v okviru najboljših zmožnosti delila ali zagotavljala dostop do logističnih sredstev (tj. prevoz, komunikacije). |
| --- | --- |

—

si bosta v okviru najboljših zmožnosti delila ali zagotavljala dostop do logističnih sredstev (tj. prevoz, komunikacije).

---

ZDRUŽENI NARODI

28. oktober 2004

Spoštovana komisarja Wallström in Nielson,

v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z dne 27. oktobra 2004, s katerim se predlaga vzpostavitev strukturiranega dialoga in tesnejšega sodelovanja med Evropsko komisijo in Združenimi narodi na področju odzivanja v primeru elementarnih nesreč, usklajevanja na terenu in humanitarnih dejavnosti.

Z zadovoljstvom potrjujem strinjanje Združenih narodov ter se veselim srečanja z vami in vašimi nasledniki takoj, ko bo to mogoče, za obravnavanje hitrega in učinkovitega izvajanja.

Ob tej priložnosti bi rad izrazil zadovoljstvo glede rezultatov, ki so bili doseženi na razpravah med našimi službami v zadnjih osemnajstih mesecih in ki so v duhu vodilnih načel iz Priloge k Resoluciji Generalne skupščine 46/182 privedli do sklenitve tega besedila sporazuma. Poleg tega bi rad pozdravil odlično opravljeno delo naših skupin in spodbujevalno vlogo treh držav, ki so v tem obdobju vodile evropsko predsedstvo.

S spoštovanjem,

Jan Egeland

Generalni podsekretar za humanitarne zadeve

Koordinator za nujno pomoč

Komisarka Margot Wallström

Generalni direktorat za okolje

Bruselj

Komisar Poul Nielson

Urad za človekoljubno pomoč (ECHO)

Bruselj

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/49

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. februarja 2005

o finančni pomoči Skupnosti za leto 2005 nekaterim referenčnim laboratorijem Skupnosti za ostanke s področja veterinarskega javnega zdravja

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 392)

(Besedilo v francoskem, italijanskem, nemškem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/161/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 28(2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 90/424/EGS določa, da mora Komisija prispevati k izboljšanju učinkovitosti veterinarskih pregledov z zagotovitvijo finančne pomoči referenčnim laboratorijem. Vsak referenčni laboratorij, ki se tako imenuje v skladu z veterinarsko zakonodajo Skupnosti lahko pod določenimi pogoji prejme pomoč Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 90/424/EGS določa, da mora Komisija prispevati k izboljšanju učinkovitosti veterinarskih pregledov z zagotovitvijo finančne pomoči referenčnim laboratorijem. Vsak referenčni laboratorij, ki se tako imenuje v skladu z veterinarsko zakonodajo Skupnosti lahko pod določenimi pogoji prejme pomoč Skupnosti.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 156/2004 z dne 29. januarja 2004 o finančni pomoči Skupnosti referenčnim laboratorijem Skupnosti v skladu s členom 28 Odločbe 90/424/EGS (2) določa, da je treba zagotoviti finančni prispevek Skupnosti, če se odobreni delovni programi izvajajo učinkovito in če upravičenci v določenem roku dostavijo vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 156/2004 z dne 29. januarja 2004 o finančni pomoči Skupnosti referenčnim laboratorijem Skupnosti v skladu s členom 28 Odločbe 90/424/EGS (2) določa, da je treba zagotoviti finančni prispevek Skupnosti, če se odobreni delovni programi izvajajo učinkovito in če upravičenci v določenem roku dostavijo vse potrebne informacije.

| (3) | Komisija je ocenila delovne programe in ustrezne proračunske predloge, ki so jih za leto 2005 predložili zadevni referenčni laboratoriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ocenila delovne programe in ustrezne proračunske predloge, ki so jih za leto 2005 predložili zadevni referenčni laboratoriji Skupnosti.

| (4) | Ustrezno se zagotovi finančna pomoč Skupnosti za načrtovane referenčne laboratorije Skupnosti za naloge in dolžnosti, določene v Direktivi Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS ter odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (3). |
| --- | --- |

(4)

Ustrezno se zagotovi finančna pomoč Skupnosti za načrtovane referenčne laboratorije Skupnosti za naloge in dolžnosti, določene v Direktivi Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS ter odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (3).

| (5) | Dodatno pomoč je treba zagotovi tudi za organizacijo delavnic s področij v pristojnosti referenčnih laboratorijev Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Dodatno pomoč je treba zagotovi tudi za organizacijo delavnic s področij v pristojnosti referenčnih laboratorijev Skupnosti.

| (6) | Dobro finančno poslovodenje zahteva, da se pri zagotavljanju finančne pomoči Skupnosti referenčnemu laboratoriju Skupnosti v Rimu upoštevajo ponavljajoče se težave, ki so nastale pri njegovem delovanju. Decembra 2004 je bila opravljena presoja tega laboratorija, da bi se preverila skladnost z nalogami, dolžnostmi in upravičenostjo pogojev, določenih v pravilih Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Dobro finančno poslovodenje zahteva, da se pri zagotavljanju finančne pomoči Skupnosti referenčnemu laboratoriju Skupnosti v Rimu upoštevajo ponavljajoče se težave, ki so nastale pri njegovem delovanju. Decembra 2004 je bila opravljena presoja tega laboratorija, da bi se preverila skladnost z nalogami, dolžnostmi in upravičenostjo pogojev, določenih v pravilih Skupnosti.

| (7) | V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (4), se ukrepi za veterinarsko in zdravstveno varstvo rastlin, sprejeti v skladu s skupnimi pravili Skupnosti, financirajo iz jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Za finančni nadzor se za to odločbo uporabljata člena 8 in 9 Uredbe (ES) št. 1258/1999. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (4), se ukrepi za veterinarsko in zdravstveno varstvo rastlin, sprejeti v skladu s skupnimi pravili Skupnosti, financirajo iz jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Za finančni nadzor se za to odločbo uporabljata člena 8 in 9 Uredbe (ES) št. 1258/1999.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo ljudi in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo ljudi in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Skupnost zagotavlja finančno pomoč Nemčiji za naloge in dolžnosti iz Poglavja 2 Priloge V k Direktivi 96/23/ES, ki jih bo opravil Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (bivši Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)), Berlin, Nemčija, za odkrivanje ostankov nekaterih snovi.

Za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 navedena finančna pomoč ne presega 420 000 EUR.

2.   Poleg najvišjega zneska iz odstavka 1 Skupnost zagotavlja finančno pomoč Nemčiji za organizacijo delavnice, ki jo bo organiziral laboratorij iz odstavka 1. Navedena pomoč ne presega 30 000 EUR.

Člen 2

1.   Skupnost zagotavlja finančno pomoč Franciji za naloge in dolžnosti iz Poglavja 2 Priloge V k Direktivi 96/23/ES, ki jih bo opravil Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence française de sécurité sanitaire des aliments (bivši Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)), Fougères, Francija, za odkrivanje ostankov določenih snovi.

Za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 navedena finančna pomoč ne presega 420 000 EUR.

2.   Poleg najvišjemu znesku določenemu v členu 1 Skupnost zagotavlja finančno pomoč Franciji za organizacijo delavnice, ki jo bo organiziral laboratorij iz odstavka 1. Navedena pomoč ne presega 30 000 EUR.

Člen 3

1.   Skupnost zagotavlja finančno pomoč Italiji za naloge in dolžnosti iz Poglavja 2 Priloge V k Direktivi 96/23/ES, ki jih bo opravil Istituto Superiore di Sanità, Rim, Italija, za odkrivanje ostankov določenih snovi.

Za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 navedena finančna pomoč ne presega 420 000 EUR.

2.   Poleg najvišjemu znesku določenemu v členu 1 Skupnost zagotavlja finančno pomoč Italiji za organizacijo dveh delavnic, ki ju bo organiziral laboratorij iz odstavka 1. Navedena pomoč ne presega 30 000 EUR.

Člen 4

1.   Skupnost zagotavlja finančno pomoč Nizozemski za naloge in dolžnosti iz Poglavja 2 Priloge V k Direktivi 96/23/ES, ki jih bo opravil Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM), Bilthoven, Nizozemska, za odkrivanje ostankov določenih snovi.

Za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 navedena finančna pomoč ne presega 420 000 EUR.

2.   Poleg najvišjemu znesku določenemu v členu 1 Skupnost zagotavlja finančno pomoč Nizozemski za organizacijo delavnice, ki jo bo organiziral laboratorij iz odstavka 1. Navedena pomoč ne presega 30 000 EUR.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko, Italijansko Republiko, Kraljevino Nizozemsko in Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/99/ES (UL L 325, 12.12.2003, str. 31).

1

(2)  UL L 27, 30.1.2004, str. 5.

2

(3)  UL L 125, 23.5.1996, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 882/2004 (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

3

(4)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

4

---

| 25.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/51

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 15. februarja 2005

o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta

(Besedilo velja za EGP)

(2005/162/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V sporočilu, sprejetem 21. maja 2003, je Komisija predstavila akcijski načrt „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja družb v Evropski uniji – načrt za napredek“ (1). Glavna cilja akcijskega načrta sta krepitev pravic delničarjev in zaščita zaposlenih, upnikov in drugih strank, s katerimi se ukvarjajo družbe, ob ustreznem prilagajanju prava družb in pravil o upravljanju družb različnim kategorijam družb, kot tudi spodbujanje učinkovitosti in konkurenčnosti poslovanja, s posebno pozornostjo nekaterim posebnim čezmejnim vprašanjem. |
| --- | --- |

(1)

V sporočilu, sprejetem 21. maja 2003, je Komisija predstavila akcijski načrt „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja družb v Evropski uniji – načrt za napredek“ (1). Glavna cilja akcijskega načrta sta krepitev pravic delničarjev in zaščita zaposlenih, upnikov in drugih strank, s katerimi se ukvarjajo družbe, ob ustreznem prilagajanju prava družb in pravil o upravljanju družb različnim kategorijam družb, kot tudi spodbujanje učinkovitosti in konkurenčnosti poslovanja, s posebno pozornostjo nekaterim posebnim čezmejnim vprašanjem.

| (2) | V svoji Resoluciji z dne 21. aprila 2004 je Evropski parlament pozdravil akcijski načrt in izrazil močno podporo večini izraženih pobud. Evropski parlament je pozval Komisijo, da naj predlaga pravila za odpravo in za preprečevanje navzkrižja interesov, posebej pa je poudaril tudi potrebo, da imajo javne družbe revizijsko komisijo, katere naloge bi morale vključevati nadziranje neodvisnosti, nepristranskosti in učinkovitosti zunanjih revizorjev. |
| --- | --- |

(2)

V svoji Resoluciji z dne 21. aprila 2004 je Evropski parlament pozdravil akcijski načrt in izrazil močno podporo večini izraženih pobud. Evropski parlament je pozval Komisijo, da naj predlaga pravila za odpravo in za preprečevanje navzkrižja interesov, posebej pa je poudaril tudi potrebo, da imajo javne družbe revizijsko komisijo, katere naloge bi morale vključevati nadziranje neodvisnosti, nepristranskosti in učinkovitosti zunanjih revizorjev.

| (3) | Družbe najamejo neizvršne direktorje ali člane nadzornega sveta iz različnih vzrokov. Posebno pomembna je njihova vloga pri nadziranju izvršnih direktorjev ali članov uprave in pri obravnavanju situacij, ki vključujejo navzkrižje interesov. Pospeševanje slednje vloge je bistveno za povrnitev zaupanja v finančne trge. Države članice bi bilo zato treba povabiti, da sprejmejo ukrepe za javne družbe, opredeljene kot družbe, katerih vrednostni papirji so sprejeti za trgovanje na organiziranem trgu v Skupnosti. Pri izvajanju tega priporočila bi morale države članice upoštevati posebnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe in preprečiti, da bi bile različne oblike kolektivnih naložbenih podjemov po nepotrebnem različno obravnavane. Glede kolektivnih naložbenih podjemov, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (2), slednja že določa niz posebnih mehanizmov upravljanja. Vendar pa, da bi se izognili nepotrebno neenakemu obravnavanju tistih kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, ki jih usklajevanje na ravni Skupnosti ne zadeva, bi morale države članice upoštevati, ali in do kolikšne mere enakovredni mehanizmi upravljanja zadevajo te neusklajene kolektivne naložbene podjeme. |
| --- | --- |

(3)

Družbe najamejo neizvršne direktorje ali člane nadzornega sveta iz različnih vzrokov. Posebno pomembna je njihova vloga pri nadziranju izvršnih direktorjev ali članov uprave in pri obravnavanju situacij, ki vključujejo navzkrižje interesov. Pospeševanje slednje vloge je bistveno za povrnitev zaupanja v finančne trge. Države članice bi bilo zato treba povabiti, da sprejmejo ukrepe za javne družbe, opredeljene kot družbe, katerih vrednostni papirji so sprejeti za trgovanje na organiziranem trgu v Skupnosti. Pri izvajanju tega priporočila bi morale države članice upoštevati posebnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe in preprečiti, da bi bile različne oblike kolektivnih naložbenih podjemov po nepotrebnem različno obravnavane. Glede kolektivnih naložbenih podjemov, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (2), slednja že določa niz posebnih mehanizmov upravljanja. Vendar pa, da bi se izognili nepotrebno neenakemu obravnavanju tistih kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, ki jih usklajevanje na ravni Skupnosti ne zadeva, bi morale države članice upoštevati, ali in do kolikšne mere enakovredni mehanizmi upravljanja zadevajo te neusklajene kolektivne naložbene podjeme.

| (4) | Glede na zahtevnost številnih obravnavanih vprašanj, sprejemanje podrobnih obvezujočih pravil ni nujno najbolj zaželen in učinkovit način za dosego zastavljenih ciljev. Številni kodeksi o upravljanju družb, sprejeti v državah članicah, se z namenom spodbujanja skladnosti zanašajo na razkrivanje, ki temelji na pristopu „upoštevaj ali pojasni“: to pomeni, da morajo družbe razkriti, ali ravnajo v skladu s kodeksom, oziroma pojasniti vse bistvene odmike od kodeksa. Ta pristop družbam omogoča, da izrazijo sektorske zahteve in zahteve, ki so značilne za družbe, trgom pa ocenjevanje pojasnil in ponujenih utemeljitev. Zato je z namenom spodbujanja vloge neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta primerno, da se vse države članice povabi, da ukrenejo vse, kar je potrebno, da na državni ravni uvedejo niz določb, temelječih na načelih, predstavljenih v tem priporočilu, ki naj bi jih uporabljale javne družbe bodisi na podlagi pristopa „upoštevaj ali pojasni“ bodisi na podlagi zakonodaje. |
| --- | --- |

(4)

Glede na zahtevnost številnih obravnavanih vprašanj, sprejemanje podrobnih obvezujočih pravil ni nujno najbolj zaželen in učinkovit način za dosego zastavljenih ciljev. Številni kodeksi o upravljanju družb, sprejeti v državah članicah, se z namenom spodbujanja skladnosti zanašajo na razkrivanje, ki temelji na pristopu „upoštevaj ali pojasni“: to pomeni, da morajo družbe razkriti, ali ravnajo v skladu s kodeksom, oziroma pojasniti vse bistvene odmike od kodeksa. Ta pristop družbam omogoča, da izrazijo sektorske zahteve in zahteve, ki so značilne za družbe, trgom pa ocenjevanje pojasnil in ponujenih utemeljitev. Zato je z namenom spodbujanja vloge neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta primerno, da se vse države članice povabi, da ukrenejo vse, kar je potrebno, da na državni ravni uvedejo niz določb, temelječih na načelih, predstavljenih v tem priporočilu, ki naj bi jih uporabljale javne družbe bodisi na podlagi pristopa „upoštevaj ali pojasni“ bodisi na podlagi zakonodaje.

| (5) | Če se države članice odločijo, da bodo uporabile pristop „upoštevaj ali pojasni“ (pri katerem morajo podjetja pojasniti svoje ravnanje glede na niz določenih priporočil o najboljši praksi), bi morale imeti možnost, da to storijo na podlagi ustreznih priporočil, ki so jih razvili udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

(5)

Če se države članice odločijo, da bodo uporabile pristop „upoštevaj ali pojasni“ (pri katerem morajo podjetja pojasniti svoje ravnanje glede na niz določenih priporočil o najboljši praksi), bi morale imeti možnost, da to storijo na podlagi ustreznih priporočil, ki so jih razvili udeleženci na trgu.

| (6) | Osnovni cilj katerih koli ukrepov, ki jih bodo sprejele države članice v skladu s tem priporočilom, bi moral biti izboljšanje upravljanja javnih družb. Ker je omenjeni cilj pomemben za zaščito dejanskih ali možnih vlagateljev v vse javne družbe v Skupnosti, ne glede na to, ali so registrirane v eni od držav članic ali ne, bi ti ukrepi morali veljati tudi za družbe iz tretjih držav, ki imajo vrednostne papirje uvrščene na organizirani trg v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Osnovni cilj katerih koli ukrepov, ki jih bodo sprejele države članice v skladu s tem priporočilom, bi moral biti izboljšanje upravljanja javnih družb. Ker je omenjeni cilj pomemben za zaščito dejanskih ali možnih vlagateljev v vse javne družbe v Skupnosti, ne glede na to, ali so registrirane v eni od držav članic ali ne, bi ti ukrepi morali veljati tudi za družbe iz tretjih držav, ki imajo vrednostne papirje uvrščene na organizirani trg v Skupnosti.

| (7) | Prisotnost neodvisnih predstavnikov v upravnem odboru ali nadzornem svetu, sposobnih izpodbijati odločitve vodstva, na splošno velja kot sredstvo za zaščito interesov delničarjev in drugih zainteresiranih strani. V družbah z razpršenim lastništvom je temeljni problem vprašanje, kako zagotoviti, da bi bilo vodstvo odgovorno majhnim delničarjem. V družbah z večinskimi delničarji je pozornost bolj namenjena zagotavljanju takšnega vodenja družbe, ki v zadostni meri upošteva interese manjšinskih delničarjev. Zagotavljanje zadostne zaščite za tretje stranke je pomembno v obeh primerih. Ne glede na formalno strukturo sveta katere koli družbe, bi morala biti v ta namen vodstvena funkcija podvržena učinkoviti in dovolj neodvisni nadzorni funkciji. Neodvisnost je treba razumeti kot odsotnost kakršnega koli bistvenega navzkrižja interesov; v tej zvezi bi bilo treba pozornost posvetiti nevarnostim, ki se bi utegnile pojaviti zaradi dejstva, da ima predstavnik sveta tesne vezi s konkurenčno družbo. |
| --- | --- |

(7)

Prisotnost neodvisnih predstavnikov v upravnem odboru ali nadzornem svetu, sposobnih izpodbijati odločitve vodstva, na splošno velja kot sredstvo za zaščito interesov delničarjev in drugih zainteresiranih strani. V družbah z razpršenim lastništvom je temeljni problem vprašanje, kako zagotoviti, da bi bilo vodstvo odgovorno majhnim delničarjem. V družbah z večinskimi delničarji je pozornost bolj namenjena zagotavljanju takšnega vodenja družbe, ki v zadostni meri upošteva interese manjšinskih delničarjev. Zagotavljanje zadostne zaščite za tretje stranke je pomembno v obeh primerih. Ne glede na formalno strukturo sveta katere koli družbe, bi morala biti v ta namen vodstvena funkcija podvržena učinkoviti in dovolj neodvisni nadzorni funkciji. Neodvisnost je treba razumeti kot odsotnost kakršnega koli bistvenega navzkrižja interesov; v tej zvezi bi bilo treba pozornost posvetiti nevarnostim, ki se bi utegnile pojaviti zaradi dejstva, da ima predstavnik sveta tesne vezi s konkurenčno družbo.

| (8) | Za zagotovitev, da bo vodstvena funkcija podvržena učinkoviti in dovolj neodvisni nadzorni funkciji, bi moral upravni odbor ali nadzorni svet vključevati zadostno število neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta, ki v družbi ali njeni skupini nimajo vodstvene funkcije in ki so neodvisni, tj. prosti vseh bistvenih navzkrižij interesov. Glede na različne pravne sisteme v državah članicah, ne bi bilo primerno, da se delež neodvisnih direktorjev v upravnem odboru ali nadzornem svetu natančno določi na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da bo vodstvena funkcija podvržena učinkoviti in dovolj neodvisni nadzorni funkciji, bi moral upravni odbor ali nadzorni svet vključevati zadostno število neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta, ki v družbi ali njeni skupini nimajo vodstvene funkcije in ki so neodvisni, tj. prosti vseh bistvenih navzkrižij interesov. Glede na različne pravne sisteme v državah članicah, ne bi bilo primerno, da se delež neodvisnih direktorjev v upravnem odboru ali nadzornem svetu natančno določi na ravni Skupnosti.

| (9) | Nadzorna vloga neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta se običajno šteje za ključnega pomena na treh področjih, na katerih je možnost navzkrižja interesov na ravni vodstva posebej visoka, še zlasti kadar te zadeve niso neposredna odgovornost delničarjev, to je pri imenovanju direktorjev, pri prejemkih direktorjev in pri reviziji. Zato je na teh področjih primerno pospeševanje vloge neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta in spodbujanje ustanavljanja komisij, pristojnih bodisi za imenovanje, za prejemke ali za revizijo, v upravnem odboru ali nadzornem svetu. |
| --- | --- |

(9)

Nadzorna vloga neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta se običajno šteje za ključnega pomena na treh področjih, na katerih je možnost navzkrižja interesov na ravni vodstva posebej visoka, še zlasti kadar te zadeve niso neposredna odgovornost delničarjev, to je pri imenovanju direktorjev, pri prejemkih direktorjev in pri reviziji. Zato je na teh področjih primerno pospeševanje vloge neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta in spodbujanje ustanavljanja komisij, pristojnih bodisi za imenovanje, za prejemke ali za revizijo, v upravnem odboru ali nadzornem svetu.

| (10) | Načeloma, in brez poseganja v pooblastila skupščine delničarjev, ima samo upravni odbor ali nadzorni svet kot celota zakonsko predpisano pristojnost odločanja in je zato kot telo, sestavljeno iz več članov, kolektivno odgovorno za izvajanje svojih nalog. Upravni odbor ali nadzorni svet je pooblaščen, da določi število in strukturo komisij, za katere meni, da so primerne za olajšanje lastnega dela, vendar pa te komisije načeloma ne smejo predstavljati nadomestek samega upravnega odbora ali nadzornega sveta. Kot splošno pravilo bi torej komisije za imenovanje, za prejemke in za revizijo morale oblikovati le priporočila, namenjena pripravi odločitev, ki jih nato sprejme upravni odbor ali nadzorni svet. Kljub temu bi moral imeti upravni odbor ali nadzorni svet možnost prenosa dela svojih pooblastil za odločanje na komisije, kadar meni, da je to primerno, in kadar je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, pri čemer bo ostal upravni odbor ali nadzorni svet v celoti odgovoren za odločitve, ki so sprejete na njegovem področju pristojnosti. |
| --- | --- |

(10)

Načeloma, in brez poseganja v pooblastila skupščine delničarjev, ima samo upravni odbor ali nadzorni svet kot celota zakonsko predpisano pristojnost odločanja in je zato kot telo, sestavljeno iz več članov, kolektivno odgovorno za izvajanje svojih nalog. Upravni odbor ali nadzorni svet je pooblaščen, da določi število in strukturo komisij, za katere meni, da so primerne za olajšanje lastnega dela, vendar pa te komisije načeloma ne smejo predstavljati nadomestek samega upravnega odbora ali nadzornega sveta. Kot splošno pravilo bi torej komisije za imenovanje, za prejemke in za revizijo morale oblikovati le priporočila, namenjena pripravi odločitev, ki jih nato sprejme upravni odbor ali nadzorni svet. Kljub temu bi moral imeti upravni odbor ali nadzorni svet možnost prenosa dela svojih pooblastil za odločanje na komisije, kadar meni, da je to primerno, in kadar je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, pri čemer bo ostal upravni odbor ali nadzorni svet v celoti odgovoren za odločitve, ki so sprejete na njegovem področju pristojnosti.

| (11) | Ker sproža določanje kandidatov, ki naj bi zapolnili prosta mesta v vodstvenih organih družbe (enotirni ali dvotirni organ upravljanja), vprašanja, ki so povezana z izbiro neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta, ki naj bi nadzirali vodstvo, ali ki so povezana z zagotavljanjem izpolnjevanja njegovih nalog, bi morala biti komisija za imenovanja sestavljena pretežno iz neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. To pa ne bi izključevalo, da so v komisiji za imenovanja neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta, ki ne ustrezajo merilom neodvisnosti. Prav tako ne bi izključevalo izvršnih direktorjev/članov uprave (če je komisija za imenovanja ustanovljena v primeru enotirnega organa upravljanja in dokler niso takšni direktorji v tej komisiji v večini). |
| --- | --- |

(11)

Ker sproža določanje kandidatov, ki naj bi zapolnili prosta mesta v vodstvenih organih družbe (enotirni ali dvotirni organ upravljanja), vprašanja, ki so povezana z izbiro neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta, ki naj bi nadzirali vodstvo, ali ki so povezana z zagotavljanjem izpolnjevanja njegovih nalog, bi morala biti komisija za imenovanja sestavljena pretežno iz neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. To pa ne bi izključevalo, da so v komisiji za imenovanja neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta, ki ne ustrezajo merilom neodvisnosti. Prav tako ne bi izključevalo izvršnih direktorjev/članov uprave (če je komisija za imenovanja ustanovljena v primeru enotirnega organa upravljanja in dokler niso takšni direktorji v tej komisiji v večini).

| (12) | Ker obstajajo v državah članicah različni pristopi k organom, pristojnim za imenovanja in odstavitve direktorjev, bi morala biti vloga komisije za imenovanje, ustanovljene znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, predvsem zagotavljanje, da je, ko ima upravni odbor ali nadzorni svet funkcijo v procesu imenovanj in odstavitev (ne glede na to ali je v skladu z nacionalno zakonodajo pristojen za predložitev predlogov ali za sprejemanje odločitev), ta vloga opravljena na čim bolj objektiven in strokoven način. Komisija za imenovanja bi morala zato predvsem oblikovati priporočila upravnemu odboru ali nadzornemu svetu glede imenovanja in odstavitve direktorjev s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom družb. |
| --- | --- |

(12)

Ker obstajajo v državah članicah različni pristopi k organom, pristojnim za imenovanja in odstavitve direktorjev, bi morala biti vloga komisije za imenovanje, ustanovljene znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, predvsem zagotavljanje, da je, ko ima upravni odbor ali nadzorni svet funkcijo v procesu imenovanj in odstavitev (ne glede na to ali je v skladu z nacionalno zakonodajo pristojen za predložitev predlogov ali za sprejemanje odločitev), ta vloga opravljena na čim bolj objektiven in strokoven način. Komisija za imenovanja bi morala zato predvsem oblikovati priporočila upravnemu odboru ali nadzornemu svetu glede imenovanja in odstavitve direktorjev s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom družb.

| (13) | Na področju prejemkov se kodeksi o upravljanju družb, ki so jih sprejele države članice, osredotočajo predvsem na prejemke izvršnih direktorjev ali članov uprave, ker je na tem področju največja možnost zlorab in obstoja navzkrižij interesov. Številni kodeksi tudi priznavajo, da bi tudi politika prejemkov višjih kadrov morala biti obravnavana na nivoju odbora oz. sveta. Posebna pozornost je namenjena možnosti delniških opcij. Ker v državah članicah obstajajo različni pristopi v zvezi z organi, odgovornimi za določanje prejemkov direktorjev, bi morala biti vloga komisije za prejemke, ustanovljene znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, predvsem zagotavljanje, da je, ko ima upravni odbor ali nadzorni svet določeno vlogo v procesu določanja prejemkov (ne glede na to ali je v skladu z nacionalno zakonodajo pristojen za predložitev predlogov ali za sprejemanje odločitev), ta vloga opravljena na čim bolj objektiven in strokoven način. Komisija za prejemke bi zato morala upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predvsem oblikovati priporočila glede tistih vprašanj o prejemkih, o katerih odloča pristojen organ v skladu z nacionalnim pravom družb. |
| --- | --- |

(13)

Na področju prejemkov se kodeksi o upravljanju družb, ki so jih sprejele države članice, osredotočajo predvsem na prejemke izvršnih direktorjev ali članov uprave, ker je na tem področju največja možnost zlorab in obstoja navzkrižij interesov. Številni kodeksi tudi priznavajo, da bi tudi politika prejemkov višjih kadrov morala biti obravnavana na nivoju odbora oz. sveta. Posebna pozornost je namenjena možnosti delniških opcij. Ker v državah članicah obstajajo različni pristopi v zvezi z organi, odgovornimi za določanje prejemkov direktorjev, bi morala biti vloga komisije za prejemke, ustanovljene znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, predvsem zagotavljanje, da je, ko ima upravni odbor ali nadzorni svet določeno vlogo v procesu določanja prejemkov (ne glede na to ali je v skladu z nacionalno zakonodajo pristojen za predložitev predlogov ali za sprejemanje odločitev), ta vloga opravljena na čim bolj objektiven in strokoven način. Komisija za prejemke bi zato morala upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predvsem oblikovati priporočila glede tistih vprašanj o prejemkih, o katerih odloča pristojen organ v skladu z nacionalnim pravom družb.

| (14) | Zdi se, da sta dve temeljni nalogi upravnega odbora ali nadzornega sveta zagotavljanje, da finančna poročila in druge s tem povezane informacije, ki jih razširja družba, predstavljajo točno in popolno sliko njenega položaja, in nadziranje postopkov za ocenjevanje in upravljanje s tveganji. V tem pogledu daje večina kodeksov o upravljanju družb bistveno vlogo revizijski komisiji v smislu pomoči upravnemu odboru ali nadzornemu svetu pri izpolnjevanju te dolžnosti. V nekaterih državah članicah so te odgovornosti, v celoti ali delno, dodeljene organom družbe zunaj upravnega odbora ali nadzornega sveta. Zato bi bilo primerno določiti, da bi praviloma morala revizijska komisija, ustanovljena znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, za slednjega oblikovati priporočila o omenjenih revizijskih vprašanjih, hkrati pa, da bi te funkcije lahko opravljali tudi drugi organi, – zunaj upravnega odbora ali nadzornega sveta – ki bi bili enako učinkoviti. |
| --- | --- |

(14)

Zdi se, da sta dve temeljni nalogi upravnega odbora ali nadzornega sveta zagotavljanje, da finančna poročila in druge s tem povezane informacije, ki jih razširja družba, predstavljajo točno in popolno sliko njenega položaja, in nadziranje postopkov za ocenjevanje in upravljanje s tveganji. V tem pogledu daje večina kodeksov o upravljanju družb bistveno vlogo revizijski komisiji v smislu pomoči upravnemu odboru ali nadzornemu svetu pri izpolnjevanju te dolžnosti. V nekaterih državah članicah so te odgovornosti, v celoti ali delno, dodeljene organom družbe zunaj upravnega odbora ali nadzornega sveta. Zato bi bilo primerno določiti, da bi praviloma morala revizijska komisija, ustanovljena znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, za slednjega oblikovati priporočila o omenjenih revizijskih vprašanjih, hkrati pa, da bi te funkcije lahko opravljali tudi drugi organi, – zunaj upravnega odbora ali nadzornega sveta – ki bi bili enako učinkoviti.

| (15) | Da bi neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta lahko dejansko opravljali svojo funkcijo, bi morali imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje ter dovolj časa za svoje delo. Poleg tega bi jih moralo med njimi zadostno število dosegati ustrezna merila neodvisnosti. Pred imenovanjem neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta bi morale biti zagotovljene zadostne informacije o teh vprašanjih, te informacije pa bi morale biti dovolj pogosto osvežene. |
| --- | --- |

(15)

Da bi neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta lahko dejansko opravljali svojo funkcijo, bi morali imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje ter dovolj časa za svoje delo. Poleg tega bi jih moralo med njimi zadostno število dosegati ustrezna merila neodvisnosti. Pred imenovanjem neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta bi morale biti zagotovljene zadostne informacije o teh vprašanjih, te informacije pa bi morale biti dovolj pogosto osvežene.

| (16) | Večina kodeksov o upravljanju družb glede usposobljenosti direktorjev zahteva, da so v svetu oz. v odboru prisotni ustrezno usposobljeni posamezniki, hkrati pa priznavajo, da bi morala biti opredelitev ustrezne usposobljenosti prepuščena sami družbi, saj je usposobljenost med drugim odvisna tudi od dejavnosti, velikosti in okolja, v katerem deluje družba, in zato, ker bi moral tej usposobljenosti zadostiti svet oz. odbor kot celota. Kljub temu pa neko vprašanje ponavadi sproža posebno skrb, in sicer potreba po posebni usposobljenosti posameznikov v revizijski komisiji, v kateri je določeno posebno znanje nujno potrebno. Upravni odbor ali nadzorni svet bi zato moral sam določiti zaželeno sestavo revizijske komisije in jo redno ocenjevati, pri čemer bi moral posebno pozornost nameniti izkušnjam, ki se zahtevajo za to komisijo. |
| --- | --- |

(16)

Večina kodeksov o upravljanju družb glede usposobljenosti direktorjev zahteva, da so v svetu oz. v odboru prisotni ustrezno usposobljeni posamezniki, hkrati pa priznavajo, da bi morala biti opredelitev ustrezne usposobljenosti prepuščena sami družbi, saj je usposobljenost med drugim odvisna tudi od dejavnosti, velikosti in okolja, v katerem deluje družba, in zato, ker bi moral tej usposobljenosti zadostiti svet oz. odbor kot celota. Kljub temu pa neko vprašanje ponavadi sproža posebno skrb, in sicer potreba po posebni usposobljenosti posameznikov v revizijski komisiji, v kateri je določeno posebno znanje nujno potrebno. Upravni odbor ali nadzorni svet bi zato moral sam določiti zaželeno sestavo revizijske komisije in jo redno ocenjevati, pri čemer bi moral posebno pozornost nameniti izkušnjam, ki se zahtevajo za to komisijo.

| (17) | Večina kodeksov o upravljanju družb poskuša zagotoviti, da bi direktorji namenili dovolj časa svojim dolžnostim. Nekateri omejujejo število mandatov, ki jih imajo lahko v drugih družbah: položaji predsednika, izvršnega direktorja ter člana uprave se ponavadi štejejo za bolj zahtevne od položaja neizvršnega direktorja ali člana nadzornega sveta, vendar pa je točno število drugih dovoljenih drugih mandatov zelo različno. Stopnja vključitve, ki se zahteva od direktorja, je v precejšnjem obsegu odvisna od družbe in od njenega okolja; vsak direktor bi se moral zavezati, da bo primerno uravnotežil svoje raznovrstne obveznosti. |
| --- | --- |

(17)

Večina kodeksov o upravljanju družb poskuša zagotoviti, da bi direktorji namenili dovolj časa svojim dolžnostim. Nekateri omejujejo število mandatov, ki jih imajo lahko v drugih družbah: položaji predsednika, izvršnega direktorja ter člana uprave se ponavadi štejejo za bolj zahtevne od položaja neizvršnega direktorja ali člana nadzornega sveta, vendar pa je točno število drugih dovoljenih drugih mandatov zelo različno. Stopnja vključitve, ki se zahteva od direktorja, je v precejšnjem obsegu odvisna od družbe in od njenega okolja; vsak direktor bi se moral zavezati, da bo primerno uravnotežil svoje raznovrstne obveznosti.

| (18) | Na splošno kodeksi o upravljanju družb, sprejeti v državah članicah, priznavajo, da mora biti visok odstotek neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta neodvisnih, to pomeni prostih bistvenih navzkrižji interesov. Neodvisnost najpogosteje razumemo kot odsotnost tesnih vezi z vodstvom, z večinskimi delničarji ali z družbo samo. Ker ni skupnega dogovora o tem, kaj neodvisnost natančno pomeni, bi bilo primerno oblikovati splošno izjavo, ki bi opisala, kaj je glavni cilj. Določiti bi bilo treba tudi (neizčrpen) seznam situacij, ki vključujejo odnose ali okoliščine, ki se običajno štejejo za takšne, da lahko sprožijo bistveno navzkrižje interesov, in ki jih morajo države članice upoštevati, ko na nacionalnem nivoju določajo ustrezna merila, ki naj bi jih uporabljal upravni odbor ali nadzorni svet. Vendar pa bi morala prvenstveno biti odločitev o tem, kaj pomeni neodvisnost, prepuščena upravnemu odboru ali nadzornemu svetu. Ko upravni odbor ali nadzorni svet uporablja merila o neodvisnosti, bi se moral osredotočiti na vsebino in ne na obliko. |
| --- | --- |

(18)

Na splošno kodeksi o upravljanju družb, sprejeti v državah članicah, priznavajo, da mora biti visok odstotek neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta neodvisnih, to pomeni prostih bistvenih navzkrižji interesov. Neodvisnost najpogosteje razumemo kot odsotnost tesnih vezi z vodstvom, z večinskimi delničarji ali z družbo samo. Ker ni skupnega dogovora o tem, kaj neodvisnost natančno pomeni, bi bilo primerno oblikovati splošno izjavo, ki bi opisala, kaj je glavni cilj. Določiti bi bilo treba tudi (neizčrpen) seznam situacij, ki vključujejo odnose ali okoliščine, ki se običajno štejejo za takšne, da lahko sprožijo bistveno navzkrižje interesov, in ki jih morajo države članice upoštevati, ko na nacionalnem nivoju določajo ustrezna merila, ki naj bi jih uporabljal upravni odbor ali nadzorni svet. Vendar pa bi morala prvenstveno biti odločitev o tem, kaj pomeni neodvisnost, prepuščena upravnemu odboru ali nadzornemu svetu. Ko upravni odbor ali nadzorni svet uporablja merila o neodvisnosti, bi se moral osredotočiti na vsebino in ne na obliko.

| (19) | Ob upoštevanju pomena, ki ga pripisujemo vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta pri ponovni vzpostavitvi zaupanja in, bolj splošno, pri razvoju učinkovitih postopkov upravljanja družb, bi bilo treba ukrepom v zvezi z izvajanjem določil tega priporočila v državah članicah, tesno slediti – |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju pomena, ki ga pripisujemo vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta pri ponovni vzpostavitvi zaupanja in, bolj splošno, pri razvoju učinkovitih postopkov upravljanja družb, bi bilo treba ukrepom v zvezi z izvajanjem določil tega priporočila v državah članicah, tesno slediti –

PRIPOROČA:

ODDELEK I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

1.   Področje uporabe

1.1   Države članice so povabljene, da na nacionalnem nivoju sprejmejo potrebne ukrepe za uvedbo niza določb o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta ter o vlogi komisij upravnega odbora ali nadzornega sveta, ki naj bi jih uporabljale javne družbe, in sicer s pristopom „upoštevaj ali pojasni“ ali s pomočjo zakonodaje ter na način, ki najbolje ustreza njihovemu pravnemu okolju.

Ustrezno bi morale upoštevati posebnosti kolektivnih naložbenih podjemov v obliki družbe, ki ga ureja Direktiva 85/611/EGS. Države članice bi morale preučiti tudi posebnosti kolektivnih družbenih podjemov v obliki družbe, ki jih ta direktiva ne ureja, in katerih edini namen je naložiti denar investitorjev v različne nabore sredstev ter ne poskušajo pridobiti pravnega ali upravljavskega nadzora nad katerim koli izdajateljem osnovnih naložb.

1.2   Če se država članica odloči, da bo uporabila pristop „upoštevaj ali pojasni“, pri čemer morajo družbe svoje ravnanje pojasniti glede na niz določenih priporočil o najboljši praksi, bi morale od družb zahtevati, da vsakoletno opredelijo priporočila, ki jih niso upoštevale (in v primeru priporočil, katerih zahteve so stalne narave, v katerem delu obračunskega obdobja se je pojavilo takšno neupoštevanje), in da obsežno in natančno pojasnijo obseg in razloge za vsak pomemben odstop od priporočil.

1.3   Pri upoštevanju načel, določenih v tem priporočilu, bi morale države članice predvsem upoštevati naslednje:

1.3.1   Funkcije in značilnosti, ki jih komisijam, ustanovljenim znotraj upravnega odbora ali nadzornega sveta, in ki jih predlaga to priporočilo, dodelijo države članice, bi morale upoštevati tudi pravice in dolžnosti ustreznih organov družb, kakor so določene z nacionalno zakonodajo.

1.3.2   Državam članicam bi morala biti dana možnost, da v celoti ali delno izberejo med ustanovitvijo v okviru upravnega odbora ali nadzornega sveta katere koli komisije z značilnostmi, ki jih priporoča to priporočilo, in uporabo drugih struktur – zunaj upravnega odbora ali nadzornega sveta – ali postopkov. Takšne strukture ali postopki, ki bi bili za družbe lahko obvezni na podlagi nacionalne zakonodaje ali najboljše prakse, priporočene na nacionalni ravni preko pristopa „upoštevaj ali pojasni“, bi morale biti funkcionalno enakovredne in enako učinkovite.

1.4   Glede javnih družb, ki so registrirane v eni od držav članic, bi moral niz določb, ki naj jih uvedejo države članice, pokrivati vsaj tiste javne družbe, ki so registrirane na njihovem ozemlju.

Glede javnih družb, ki niso registrirane v nobeni od držav članic, bi moral niz določb, ki naj jih uvedejo države članice, pokrivati vsaj tiste javne družbe, katerih delnice so primarno uvrščene na organizirani trg vrednostnih papirjev, ustanovljen na njihovem ozemlju.

2.   Opredelitve pojmov za namene tega priporočila

2.1   „Javna družba“ pomeni družbo, katere delnice so uvrščene na organiziran trg v smislu Direktive 2004/39/ES v eni ali več državah članicah;

2.2   „Direktor“ pomeni katerega koli člana katerega koli upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa v družbi;

2.3   „Izvršni direktor“ pomeni katerega koli člana upravnega organa družbe (enotirni organ upravljanja), ki se ukvarja z vsakodnevnim vodenjem te družbe;

2.4   „Neizvršni direktor“ pomeni katerega koli člana upravnega organa družbe (dvotirni organ upravljanja), razen izvršnega direktorja;

2.5   „Član uprave“ pomeni katerega koli člana vodstvenega organa družbe (dvotirni organ upravljanja);

2.6   „Član nadzornega sveta“ pomeni katerega koli člana nadzornega organa družbe (dvotirni organ upravljanja).

ODDELEK II

PRISOTNOST IN VLOGA NEIZVRŠNIH DIREKTORJEV ALI ČLANOV NADZORNEGA SVETA V UPRAVNEM ODBORU ALI NADZORNEM SVETU

3.   Prisotnost neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta

3.1   Upravni, vodstveni in nadzorni organi bi morali glede na celoto zagotavljati ustrezno ravnovesje med izvršnimi in neizvršnimi direktorji ter med člani uprave in člani nadzornega sveta, tako da posamezniki ali majhne skupine ne bi imeli možnosti vplivati na sprejemanje odločitev teh organov.

3.2   Trenutne in pretekle obveznosti predsednika upravnega odbora ali nadzornega sveta ga ne bi smele ovirati pri izvajanju objektivnega nadzora. Pri enotirnem organu upravljanja je en način za zagotovitev tega ta, da sta vloga predsednika upravnega odbora in vloga generalnega izvršnega direktorja ločeni; v primeru enotirnega in dvotirnega organa upravljanja pa je ena od možnosti lahko ta, da generalni izvršni direktor oz. predsednik uprave ne postane avtomatično predsednik upravnega odbora oz. nadzornega sveta. V primerih, ko se družba odloči za združitev funkcije predsednika upravnega odbora in generalnega izvršnega direktorja oz. predsednika uprave in predsednika nadzornega sveta ali če se odloči za takojšnje imenovanje nekdanjega generalnega izvršnega direktorja oz. predsednika uprave za predsednika upravnega odbora oz. nadzornega sveta, bi moralo to spremljati informacije o kakršnih koli uvedenih zaščitnih ukrepih.

4.   Število neodvisnih direktorjev

V upravni odbor ali nadzorni svet družb, bi moralo biti izvoljeno dovolj veliko število neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta, da bi bilo zagotovljeno ustrezno reševanje katerega koli bistvenega navzkrižja interesov, ki vključujejo direktorje.

5.   Organizacija v komisijah sveta

Komisije bi morale biti organizirane tako, da lahko dovolj veliko število neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta igra učinkovito vlogo na ključnih področjih, na katerih je možnost za navzkrižja interesov še posebej velika. V ta namen, vendar ob upoštevanju točke 7, bi morale biti komisije za imenovanje, prejemke in za revizijo ustanovljene v okviru upravnega odbora ali nadzornega sveta, če igra slednji v skladu z nacionalno zakonodajo vlogo na področjih imenovanja, prejemkov in revizije, pri tem pa se upošteva Priloga I.

6.   Vloga komisij v razmerju do upravnega odbora ali nadzornega sveta

6.1   Komisije za imenovanje, prejemke in revizijo bi morala oblikovati priporočila, namenjena za pripravo odločitev, ki jih sprejema upravni odbor ali nadzorni svet. Primarni namen komisij bi moral biti povečanje učinkovitosti upravnega odbora ali nadzornega sveta, s tem da zagotavljajo, da so njegove odločitve sprejete po tehtnem premisleku, in pomoč pri organizaciji njegovega dela na način, ki zagotavlja, da je sprejemanje njegovih odločitev brez navzkrižja interesov. Komisije načeloma niso ustanovljene zato, da bi se nanje prenesle pristojnosti samega upravnega odbora ali nadzornega sveta, saj slednji ostaja v celoti odgovoren za sprejemanje odločitev na svojem področju pristojnosti.

6.2   Pristojnosti in pooblastila katere koli komisije, ki je bila ustanovljena, pripravi upravni odbor ali nadzorni svet. Kjer to dovoljuje nacionalna zakonodaja, bi moral biti vsak prenos pooblastil za sprejemanje odločitev izrecno naveden, ustrezno opisan in razglašen na povsem transparenten način.

7.   Prožnost pri ustanavljanju komisij

7.1   Družbe bi morale nadzorovati pravilno izvajanje funkcij, ki so na komisije prenesene v zvezi z imenovanjem, prejemki in revizijo. Družbe lahko te funkcije tudi združijo, če se jim to zdi primerno, in ustanovijo manj kot tri komisije. V slednjem primeru morajo pojasniti tako razloge za izbiro alternativnega pristopa kot tudi to, kako izbrani pristop ustreza cilju, ki je določen za tri ločene komisije.

7.2   V družbah, v katerih je upravni odbor ali nadzorni svet majhen, lahko funkcije, ki so določene za tri komisije, v celoti izvaja upravni odbor ali nadzorni svet, če ustreza zahtevam o sestavi, ki so določene za komisije, in če je v zvezi s tem razpoložljivih dovolj informacij. V tem primeru bi se morale, če je to primerno, uporabljati nacionalne določbe v zvezi s komisijami (predvsem kar zadeva njihovo vlogo, delovanje in transparentnost) za upravni odbor ali nadzorni svet v celoti.

8.   Vrednotenje upravnega odbora ali nadzornega sveta

Upravni odbor ali nadzorni svet bi moral vsako leto ovrednotiti svoje delo. To vrednotenje bi moralo vključevati oceno njegovega članstva, organizacije in delovanja kot skupine, ovrednotenje usposobljenosti in učinkovitosti vsakega njegovega člana in vseh njegovih komisij, ter oceno rezultatov odbora oz. sveta glede na zastavljene cilje.

9.   Transparentnost in komunikacija

9.1   Upravni odbor ali nadzorni svet bi moral vsaj enkrat letno objaviti (kot del informacij, ki jih družba letno razkrije o strukturi in o praksi upravljanja družb) ustrezne informacije o svoji notranji organizaciji in o postopkih, ki se uporabljajo za njene dejavnosti, vključno z navedbo, do katere mere je opravljeno samovrednotenje prispevalo k spremembam.

9.2   Upravni odbor ali nadzorni svet bi moral zagotoviti, da so delničarji ustrezno obveščeni o poslovanju družbe, o njenem strateškem pristopu in o upravljanju s tveganji in z navzkrižji interesov. Jasno bi moralo biti razmejeno, kakšno vlogo imajo direktorji in člani nadzornih svetov pri komunikaciji z delničarji in kakšne obveznosti imajo do njih.

ODDELEK III

PROFIL NEIZVRŠNIH DIREKTORJEV ALI ČLANOV NADZORNEGA SVETA

10.   Imenovanje in odstavitev

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta bi morali biti imenovani za določen mandat, ob možnosti individualne ponovne izvolitve z najdaljšim trajanjem, določenim na nacionalnem nivoju, da se omogoči potreben razvoj izkušenj in dovolj pogosta potrditev njihovega položaja. Prav tako bi jih moralo biti mogoče odstaviti, vendar pa njihova odstavitev ne bi smela biti lažja od odstavitve izvršnega direktorja ali člana uprave.

11.   Usposobljenost

11.1   Da bi ohranil ustrezno uravnoteženost glede usposobljenosti njegovih članov, bi moral upravni odbor ali nadzorni svet določiti svojo želeno sestavo glede na strukturo in dejavnosti družbe, ter jo redno vrednotiti. Upravni odbor ali nadzorni svet bi moral zagotoviti, da je sestavljen iz članov, ki imajo kot celota ustrezno raznoliko znanje, sposobnost presoje in izkušnje, potrebne za dobro izvajanje svojih nalog.

11.2   Člani revizijske komisije bi morali kolektivno imeti nedavno in ustrezno izobrazbo in izkušnje na področju financ in računovodstva v javnih družbah, torej izkušnje, ki ustrezajo dejavnostim družbe.

11.3   Vsem novim članom revizijske komisije bi moral biti na voljo prilagojen uvodni program, ki bi kolikor je potrebno pokrival njihove odgovornosti in organizacijo in dejavnosti družbe. Upravni odbor ali nadzorni svet bi moral opraviti letni pregled za ugotovitev področij, na katerih bi morali direktorji obnoviti svoje sposobnosti in znanja.

11.4   V primeru predloga za imenovanje novega direktorja, bi bilo treba razkriti njegove posebne sposobnosti, povezane z njegovim delom v upravnem odboru ali nadzornem svetu. Da bi trgom in javnosti omogočili, da ocenijo, če te sposobnosti obstajajo tudi po poteku določenega časa, bi moral upravni odbor ali nadzorni svet vsako leto razkriti profil sestave odbora oz. sveta in informacije o posebnih sposobnostih posameznih direktorjev, na podlagi katerih so primerni za njihovo delo v upravnem odboru ali nadzornem svetu.

12.   Zaveza

12.1   Vsak direktor bi moral svojim dolžnostim posvečati dovolj časa in pozornosti in se zavezati, da bo omejil število svojih drugih poklicnih obveznosti (predvsem vseh vodilnih funkcij v drugih družbah) do takšne mere, da bo zagotovljeno ustrezno opravljanje njegovih dolžnosti.

12.2   V primeru predloga za imenovanje novega direktorja, bi morale biti razkrite vse njegove ostale pomembne poklicne obveznosti. Odbor oz. svet bi moral biti obveščen o vseh naknadnih spremembah. Odbor oz. svet bi moral vsako leto zbrati informacije o takih obveznostih, ter te informacije objaviti v letnem poročilu.

13.   Neodvisnost

13.1   Direktor je neodvisen, samo če nima poslovnih, družinskih ali drugih vezi – z družbo, z njenimi večinskimi delničarji ali z vodstvom enega ali drugega – ki povzročajo navzkrižje interesov, ki bi lahko vplivalo na njegovo presojo.

13.2   Določeno število meril za oceno neodvisnosti direktorjev bi moralo biti sprejeto na nacionalni ravni, ob upoštevanju navodil iz Priloge II, ki opredeljuje določeno število situacij, ki predstavljajo odnose ali okoliščine, ki se običajno priznavajo kot taki, da utegnejo ustvariti bistveno navzkrižje interesov. Določitev tega, kaj je neodvisnost, spada predvsem v pristojnost samega upravnega odbora ali nadzornega sveta. Upravni odbor ali nadzorni svet lahko meni, da se, kljub temu, da nek direktor ustreza vsem merilom, določenim na nacionalni ravni za ocenjevanje neodvisnosti direktorjev, zaradi določenih osebnih okoliščin ali okoliščin družbe, ne more šteti za neodvisnega; velja pa tudi obratno.

13.3   Treba bi bilo razkriti ustrezne informacije o sklepih, do katerih je prišel upravni odbor ali nadzorni svet pri odločanju o tem, ali je treba določenega direktorja šteti za neodvisnega.

13.3.1   V primeru predloga za imenovanje novega neizvršnega direktorja ali člana nadzornega sveta, bi morala družba razkriti svoje mnenje o tem, ali je ta oseba neodvisna; če ni izpolnjeno eno ali več meril, ki so na nacionalni ravni določena za ocenjevanje neodvisnosti direktorjev, bi morala družba razkriti svoje razloge, zakaj kljub temu meni, da je omenjeni direktor neodvisen. Družbe bi morale tudi letno razkriti, za katere direktorje menijo, da so neodvisni;

13.3.2   Če skozi celoletno obdobje ni izpolnjeno eno ali več meril, ki so na nacionalni ravni določena za ocenjevanje neodvisnosti direktorjev, bi morala družba razkriti svoje razloge, zakaj kljub temu meni, da je ta direktor neodvisen. Za zagotovitev točnosti informacij o neodvisnosti direktorjev, bi morala družba od neodvisnih direktorjev zahtevati, da svojo neodvisnost potrdijo v rednih časovnih presledkih.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

14.   Spremljanje izvajanja

Države članice so pozvane, da do 30. junija 2006 sprejmejo vse potrebne ukrepe za spodbujanje uporabe načel, določenih v tem priporočilu, ter da uradno obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, da bi Komisiji omogočile natančno spremljanje stanja in na podlagi tega tudi ocenitev potrebe za sprejem dodatnih ukrepov.

15.   Naslovniki

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 15. februarja 2005

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  KOM(2003) 284 konč.

1

(2)  UL L 375, 31.12.1985, str. 3. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

2

---

Naslednje priloge določajo dodatna navodila za razlago načel iz Priporočila.

---

PRILOGA I

Komisije upravnega odbora ali nadzornega sveta

1.   SKUPNE ZNAČILNOSTI

1.1   Velikost

Komisije, ustanovljene v upravnem odboru ali nadzornem svetu, bi praviloma morale biti sestavljene vsaj iz treh članov. V družbah z majhnimi upravnimi odbori ali nadzornimi sveti bi bile komisije izjemoma lahko sestavljene samo iz dveh članov.

1.2   Sestava

Pri odločanju o predsedstvu in o članstvu v komisijah bi bilo treba po eni strani ustrezno upoštevati potrebo po zagotavljanju osveževanja članstva, po drugi strani pa preprečiti preveliko odvisnost od določenih posameznikov.

1.3   Pristojnosti in pooblastila

Točen mandat za vsako komisijo, ki je bila ustanovljena, je treba opisati z pristojnostmi in pooblastili, ki jih določi upravni odbor ali nadzorni svet.

1.4   Razpoložljiva sredstva

Družbe bi morale zagotoviti, da imajo komisije dovolj sredstev za opravljanje svojih nalog, kar vključuje pravico do pridobivanja – predvsem od odgovornih oseb v družbi – vseh potrebnih informacij in pravico, da poiščejo neodvisno strokovno mnenje o vprašanjih, ki spadajo na področje njihove pristojnosti.

1.5   Udeležba na sestankih komisij

Zaradi zagotavljanja neodvisnosti in nepristranskosti komisij bi morali biti direktorji, ki niso člani komisij, upravičeni do udeležbe na sestankih samo na podlagi povabila komisije. Komisija lahko povabi določene uslužbence, da se udeležijo sestanka, ali pa od njih zahteva, da so prisotni na sestanku.

1.6   Transparentnost

| 1. | Komisije bi morale svoje naloge opravljati v okviru določenih pristojnosti in pooblastil, poleg tega pa bi morale zagotoviti, da upravnemu odboru ali nadzornemu svetu redno poročajo o svojih dejavnostih in rezultatih. |
| --- | --- |

1.

Komisije bi morale svoje naloge opravljati v okviru določenih pristojnosti in pooblastil, poleg tega pa bi morale zagotoviti, da upravnemu odboru ali nadzornemu svetu redno poročajo o svojih dejavnostih in rezultatih.

| 2. | Pristojnosti in pooblastila, določena za vse komisije, ki so bile ustanovljene, ki pojasnjujejo njihovo vlogo ter pooblastila, ki jih je nanje prenesel upravni odbor ali nadzorni svet, če je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, bi morali biti objavljeni vsaj enkrat letno (kot del informacij, ki jih družba letno razkrije o strukturi in praksi upravljanja družb). Poleg tega bi morale družbe letno objaviti izjavo obstoječih komisij o njihovem članstvu, o številu sestankov, o letni udeležbi ter o njihovih glavnih dejavnostih. Revizijska komisija bi morala še posebej potrditi, da je zadovoljena z neodvisnostjo revizijskega postopka in na kratko opisati na kakšen način, je prišla do takšnega zaključka. |
| --- | --- |

2.

Pristojnosti in pooblastila, določena za vse komisije, ki so bile ustanovljene, ki pojasnjujejo njihovo vlogo ter pooblastila, ki jih je nanje prenesel upravni odbor ali nadzorni svet, če je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, bi morali biti objavljeni vsaj enkrat letno (kot del informacij, ki jih družba letno razkrije o strukturi in praksi upravljanja družb). Poleg tega bi morale družbe letno objaviti izjavo obstoječih komisij o njihovem članstvu, o številu sestankov, o letni udeležbi ter o njihovih glavnih dejavnostih. Revizijska komisija bi morala še posebej potrditi, da je zadovoljena z neodvisnostjo revizijskega postopka in na kratko opisati na kakšen način, je prišla do takšnega zaključka.

| 3. | Predsednik vsake komisije bi moral imeti možnost neposredne komunikacije z delničarji. Okoliščine, v katerih se to zgodi, bi morale biti določene v pristojnostih in pooblastilih komisije. |
| --- | --- |

3.

Predsednik vsake komisije bi moral imeti možnost neposredne komunikacije z delničarji. Okoliščine, v katerih se to zgodi, bi morale biti določene v pristojnostih in pooblastilih komisije.

2.   KOMISIJA ZA IMENOVANJA

2.1   Ustanovitev in sestava

| 1. | Če igra upravni odbor ali nadzorni svet v skladu z nacionalno zakonodajo vlogo v procesu imenovanja in/ali odstavitve direktorjev, s tem, da o tem odloča sam ali pa da oblikuje predloge, o katerih odločijo drugi organi v družbi, bi morala biti v okviru upravnega odbora ali nadzornega sveta oblikovana komisija za imenovanja. |
| --- | --- |

1.

Če igra upravni odbor ali nadzorni svet v skladu z nacionalno zakonodajo vlogo v procesu imenovanja in/ali odstavitve direktorjev, s tem, da o tem odloča sam ali pa da oblikuje predloge, o katerih odločijo drugi organi v družbi, bi morala biti v okviru upravnega odbora ali nadzornega sveta oblikovana komisija za imenovanja.

| 2. | Komisija za imenovanja bi morala biti sestavljena iz vsaj večine neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. Če družba meni, da je primerno, da komisija vključuje manjšino neodvisnih članov, je lahko generalni izvršni direktor oz. predsednik uprave član takšne komisije. |
| --- | --- |

2.

Komisija za imenovanja bi morala biti sestavljena iz vsaj večine neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. Če družba meni, da je primerno, da komisija vključuje manjšino neodvisnih članov, je lahko generalni izvršni direktor oz. predsednik uprave član takšne komisije.

2.2   Vloga

| 1. | Komisija za imenovanja bi morala narediti vsaj naslednje:






  — | Določiti in upravnemu odboru ali predložiti v potrditev nadzornemu svetu kandidate za zapolnitev prostih mest v upravnem odboru ali nadzornem svetu, ko se le-ta pojavijo. Pri tem mora komisija za imenovanja ovrednotiti ravnovesje med sposobnostmi, znanjem in izkušnjami v odboru oz. svetu, pripraviti opis vlog in kvalifikacij, ki so zahtevane za določeno imenovanje, ter oceniti pričakovano časovno obvezo za izvrševanje funkcije; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija za imenovanja bi morala narediti vsaj naslednje:

—

Določiti in upravnemu odboru ali predložiti v potrditev nadzornemu svetu kandidate za zapolnitev prostih mest v upravnem odboru ali nadzornem svetu, ko se le-ta pojavijo. Pri tem mora komisija za imenovanja ovrednotiti ravnovesje med sposobnostmi, znanjem in izkušnjami v odboru oz. svetu, pripraviti opis vlog in kvalifikacij, ki so zahtevane za določeno imenovanje, ter oceniti pričakovano časovno obvezo za izvrševanje funkcije;

| — | V rednih časovnih presledkih oceniti strukturo, velikost, sestavo in delovanje enotirnega ali dvotirnega organa upravljanja ter za upravni odbor ali nadzorni svet oblikovati priporočila glede katerih koli sprememb; |
| --- | --- |

—

V rednih časovnih presledkih oceniti strukturo, velikost, sestavo in delovanje enotirnega ali dvotirnega organa upravljanja ter za upravni odbor ali nadzorni svet oblikovati priporočila glede katerih koli sprememb;

| — | V rednih časovnih presledkih oceniti sposobnosti, znanje in izkušnje posameznih direktorjev in o tem poročati upravnemu odboru ali nadzornemu svetu; |
| --- | --- |

—

V rednih časovnih presledkih oceniti sposobnosti, znanje in izkušnje posameznih direktorjev in o tem poročati upravnemu odboru ali nadzornemu svetu;

| — | Ustrezno preučiti vprašanja, povezana z načrtovanjem nasledstva. |
| --- | --- |

—

Ustrezno preučiti vprašanja, povezana z načrtovanjem nasledstva.

| 2. | Poleg tega komisija za imenovanja pregleda politiko (upravnega) odbora ali uprave glede postopka izbire in imenovanja višjih kadrov. |
| --- | --- |

2.

Poleg tega komisija za imenovanja pregleda politiko (upravnega) odbora ali uprave glede postopka izbire in imenovanja višjih kadrov.

2.3   Delovanje

| 1. | Komisija za imenovanja bi morala preučiti predloge, ki jih oblikujejo zainteresirane stranke, vključno z vodstvom in z delničarji (1). Komisija za imenovanja bi se morala ustrezno posvetovati z generalnim izvršnim direktorjem oz. predsednikom uprave, ki bi moral imeti možnost, da komisiji predstavi svoje predloge, predvsem v zvezi z izvršnimi direktorji/člani uprave ali z višjimi kadri. |
| --- | --- |

1.

Komisija za imenovanja bi morala preučiti predloge, ki jih oblikujejo zainteresirane stranke, vključno z vodstvom in z delničarji (1). Komisija za imenovanja bi se morala ustrezno posvetovati z generalnim izvršnim direktorjem oz. predsednikom uprave, ki bi moral imeti možnost, da komisiji predstavi svoje predloge, predvsem v zvezi z izvršnimi direktorji/člani uprave ali z višjimi kadri.

| 2. | Pri opravljanju svojih dolžnosti bi moralo biti komisiji za imenovanja omogočeno, da uporabi vsa sredstva, za katera meni, da so potrebna, vključno z zunanjimi svetovalci in z oglaševanjem, ter bi od družbe v ta namen morala prejeti ustrezno denarno podporo. |
| --- | --- |

2.

Pri opravljanju svojih dolžnosti bi moralo biti komisiji za imenovanja omogočeno, da uporabi vsa sredstva, za katera meni, da so potrebna, vključno z zunanjimi svetovalci in z oglaševanjem, ter bi od družbe v ta namen morala prejeti ustrezno denarno podporo.

3.   KOMISIJA ZA PREJEMKE

3.1   Ustanovitev in sestava

| 1. | Če igra upravni odbor ali nadzorni svet v skladu z nacionalno zakonodajo vlogo v procesu imenovanja in/ali odstavitve direktorjev, s tem, da o tem odloča sam ali pa da oblikuje predloge, o katerih odločijo drugi organi v družbi, bi morala biti v okviru upravnega odbora ali nadzornega sveta oblikovana komisija za prejemke. |
| --- | --- |

1.

Če igra upravni odbor ali nadzorni svet v skladu z nacionalno zakonodajo vlogo v procesu imenovanja in/ali odstavitve direktorjev, s tem, da o tem odloča sam ali pa da oblikuje predloge, o katerih odločijo drugi organi v družbi, bi morala biti v okviru upravnega odbora ali nadzornega sveta oblikovana komisija za prejemke.

| 2. | Komisija za prejemke bi morala biti sestavljena samo iz neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. Vsaj večina članov bi morala biti neodvisna. |
| --- | --- |

2.

Komisija za prejemke bi morala biti sestavljena samo iz neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. Vsaj večina članov bi morala biti neodvisna.

3.2   Vloga

| 1. | V zvezi z izvršnimi direktorji ali člani uprave, bi morala komisija za prejemke narediti vsaj naslednje:






  — | Oblikovati predloge v potrditev upravnemu odboru ali nadzornemu svetu o politiki prejemkov izvršnih direktorjev ali članov uprave. Takšna politika bi morala obravnavati vse oblike prejemkov, še zlasti stalne prejemke, sheme prejemkov, glede na uspešnost ter sistem pokojnin in odpravnin. Predloge v zvezi s prejemki glede na uspešnost, bi morala spremljati priporočila o ciljih in merilih vrednotenja, da se ustrezno uskladijo plače izvršnih direktorjev ali članov uprave z dolgoročnimi interesi delničarjev in s cilji, ki jih je za družbo določil upravni odbor ali nadzorni svet. |
| --- | --- | --- |

1.

V zvezi z izvršnimi direktorji ali člani uprave, bi morala komisija za prejemke narediti vsaj naslednje:

—

Oblikovati predloge v potrditev upravnemu odboru ali nadzornemu svetu o politiki prejemkov izvršnih direktorjev ali članov uprave. Takšna politika bi morala obravnavati vse oblike prejemkov, še zlasti stalne prejemke, sheme prejemkov, glede na uspešnost ter sistem pokojnin in odpravnin. Predloge v zvezi s prejemki glede na uspešnost, bi morala spremljati priporočila o ciljih in merilih vrednotenja, da se ustrezno uskladijo plače izvršnih direktorjev ali članov uprave z dolgoročnimi interesi delničarjev in s cilji, ki jih je za družbo določil upravni odbor ali nadzorni svet.

| — | Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge glede individualnih prejemkov izvršnih direktorjev ali članov uprave, zagotavljati, da so le-ti v skladu s politiko prejemkov, ki jo je sprejela družba, ter ovrednotiti uspešnost zadevnih direktorjev. Pri tem bi morala imeti komisija na razpolago ustrezne podatke o skupnih prejemkih izvršnih direktorjev ali članov uprave drugih družb, povezanih v skupino. |
| --- | --- |

—

Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge glede individualnih prejemkov izvršnih direktorjev ali članov uprave, zagotavljati, da so le-ti v skladu s politiko prejemkov, ki jo je sprejela družba, ter ovrednotiti uspešnost zadevnih direktorjev. Pri tem bi morala imeti komisija na razpolago ustrezne podatke o skupnih prejemkih izvršnih direktorjev ali članov uprave drugih družb, povezanih v skupino.

| — | Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge glede ustreznih vrst pogodb z izvršnimi direktorji ali člani uprave. |
| --- | --- |

—

Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge glede ustreznih vrst pogodb z izvršnimi direktorji ali člani uprave.

| — | Upravnemu odboru ali Nadzornemu svetu pomagati pri nadziranju procesa, s katerim ravna družba v skladu z veljavnimi določbami glede razkrivanja informacij v zvezi s prejemki (predvsem uporabljena politika prejemkov in individualni prejemki posameznih direktorjev). |
| --- | --- |

—

Upravnemu odboru ali Nadzornemu svetu pomagati pri nadziranju procesa, s katerim ravna družba v skladu z veljavnimi določbami glede razkrivanja informacij v zvezi s prejemki (predvsem uporabljena politika prejemkov in individualni prejemki posameznih direktorjev).

| 2. | V zvezi z višjimi kadri (kot ga določi upravni odbor ali nadzorni svet) bi morala komisija narediti vsaj naslednje:






  — | Oblikovati splošna priporočila za izvršne direktorje ali člane uprave o ravni in strukturi prejemkov višjih kadrov; |
| --- | --- | --- |

2.

V zvezi z višjimi kadri (kot ga določi upravni odbor ali nadzorni svet) bi morala komisija narediti vsaj naslednje:

—

Oblikovati splošna priporočila za izvršne direktorje ali člane uprave o ravni in strukturi prejemkov višjih kadrov;

| — | Spremljati raven in strukturo prejemkov višjih kadrov na osnovi ustreznih informacij s strani izvršnih direktorjev ali članov uprave. |
| --- | --- |

—

Spremljati raven in strukturo prejemkov višjih kadrov na osnovi ustreznih informacij s strani izvršnih direktorjev ali članov uprave.

| 3. | V zvezi z delniškimi opcijami in z drugimi pobudami za prejemke v obliki delnic, ki se lahko dodelijo direktorjem, članom uprave in drugim zaposlenim, bi morala komisija narediti vsaj naslednje:






  — | Razpravljati o splošni politiki dodeljevanja takšnih shem, zlasti glede delniških opcij, in o tem upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge; |
| --- | --- | --- |

3.

V zvezi z delniškimi opcijami in z drugimi pobudami za prejemke v obliki delnic, ki se lahko dodelijo direktorjem, članom uprave in drugim zaposlenim, bi morala komisija narediti vsaj naslednje:

—

Razpravljati o splošni politiki dodeljevanja takšnih shem, zlasti glede delniških opcij, in o tem upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge;

| — | Pregledati informacije o tej temi v letnem poročilu in na sestanku delničarjev, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

Pregledati informacije o tej temi v letnem poročilu in na sestanku delničarjev, če je to ustrezno;

| — | Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge o izbiri med dodelitvijo opcij za vpis delnic in opcij za nakup delnic ter določiti razloge za svojo izbiro in posledice, ki jih ima ta izbira. |
| --- | --- |

—

Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti predloge o izbiri med dodelitvijo opcij za vpis delnic in opcij za nakup delnic ter določiti razloge za svojo izbiro in posledice, ki jih ima ta izbira.

3.3   Delovanje

| 1. | Komisija za prejemke bi se morala posvetovati vsaj s predsednikom in/ali generalnim izvršnim direktorjem o njunih stališčih o prejemkih drugih izvršnih direktorjev ali članov uprave. |
| --- | --- |

1.

Komisija za prejemke bi se morala posvetovati vsaj s predsednikom in/ali generalnim izvršnim direktorjem o njunih stališčih o prejemkih drugih izvršnih direktorjev ali članov uprave.

| 2. | Komisiji za prejemke bi moralo biti omogočeno, da se, z namenom, da pridobi potrebne informacije o tržnih standardih glede sistema prejemkov, posvetuje s svetovalci. Komisija bi morala biti odgovorna za oblikovanje meril izbora, za izbor, za določanje formalnih pogojev za svetovalce, ki ji svetujejo na področju prejemkov, prav tako pa bi morala v ta namen od družbe prejeti ustrezno denarno podporo. |
| --- | --- |

2.

Komisiji za prejemke bi moralo biti omogočeno, da se, z namenom, da pridobi potrebne informacije o tržnih standardih glede sistema prejemkov, posvetuje s svetovalci. Komisija bi morala biti odgovorna za oblikovanje meril izbora, za izbor, za določanje formalnih pogojev za svetovalce, ki ji svetujejo na področju prejemkov, prav tako pa bi morala v ta namen od družbe prejeti ustrezno denarno podporo.

4.   REVIZIJSKA KOMISIJA

4.1   Sestava

Revizijska komisija bi morala biti sestavljena samo iz neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta. Najmanj večina članov mora biti neodvisna.

4.2   Vloga

| 1. | V zvezi z notranjo politiko in s postopki, ki jih sprejme družba, bi morala revizijska komisija upravnemu odboru ali nadzornemu svetu pomagati vsaj pri naslednjem:






  — | Nadzorovanju neoporečnosti finančnih informacij, ki jih posreduje družba, predvsem s pregledom ustreznosti in doslednosti računovodskih metod, ki jih uporabljata družba in njegova skupina (vključno z merili za konsolidacijo knjigovodstva družb v skupini); |
| --- | --- | --- |

1.

V zvezi z notranjo politiko in s postopki, ki jih sprejme družba, bi morala revizijska komisija upravnemu odboru ali nadzornemu svetu pomagati vsaj pri naslednjem:

—

Nadzorovanju neoporečnosti finančnih informacij, ki jih posreduje družba, predvsem s pregledom ustreznosti in doslednosti računovodskih metod, ki jih uporabljata družba in njegova skupina (vključno z merili za konsolidacijo knjigovodstva družb v skupini);

| — | Pregledovanju sistema notranjega nadzora in obvladovanja tveganj vsaj enkrat letno, z namenom, da bi bila glavna tveganja (vključno s tveganji, ki so povezana s spoštovanjem veljavne zakonodaje in predpisov) ustrezno opredeljena, da se z njimi ustrezno upravlja in da so razkrita; |
| --- | --- |

—

Pregledovanju sistema notranjega nadzora in obvladovanja tveganj vsaj enkrat letno, z namenom, da bi bila glavna tveganja (vključno s tveganji, ki so povezana s spoštovanjem veljavne zakonodaje in predpisov) ustrezno opredeljena, da se z njimi ustrezno upravlja in da so razkrita;

| — | Zagotavljanju učinkovitosti funkcije notranje revizije, predvsem z oblikovanjem priporočil o izbiri, o imenovanju, ponovnem imenovanju in odstavitvi vodje oddelka za notranjo revizijo in z oblikovanjem priporočil o proračunu oddelka ter s spremljanjem odziva vodstva na njene ugotovitve in priporočila. Če družba nima notranje revizijske funkcije, je treba vsaj enkrat letno oceniti potrebo po njej. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanju učinkovitosti funkcije notranje revizije, predvsem z oblikovanjem priporočil o izbiri, o imenovanju, ponovnem imenovanju in odstavitvi vodje oddelka za notranjo revizijo in z oblikovanjem priporočil o proračunu oddelka ter s spremljanjem odziva vodstva na njene ugotovitve in priporočila. Če družba nima notranje revizijske funkcije, je treba vsaj enkrat letno oceniti potrebo po njej.

| 2. | V zvezi z zunanjim revizorjem, ki ga najame družba, bi morala revizijska komisija opraviti vsaj naslednje:






  — | Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti priporočila glede izbire, imenovanja, ponovnega imenovanja in odstavitve zunanjega revizorja s strani za to pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom družb, ter glede pogojev za njegov najem; |
| --- | --- | --- |

2.

V zvezi z zunanjim revizorjem, ki ga najame družba, bi morala revizijska komisija opraviti vsaj naslednje:

—

Upravnemu odboru ali nadzornemu svetu predložiti priporočila glede izbire, imenovanja, ponovnega imenovanja in odstavitve zunanjega revizorja s strani za to pristojnega organa v skladu z nacionalnim pravom družb, ter glede pogojev za njegov najem;

| — | Spremljati neodvisnost in nepristranskost zunanjih revizorjev, zlasti s pregledom skladnosti revizijskega podjetja z ustreznimi usmeritvami v zvezi s kroženjem revizijskih partnerjev, z ravnijo prispevkov, ki jih plačuje, in z drugimi s tem povezanimi regulativnimi zahtevami; |
| --- | --- |

—

Spremljati neodvisnost in nepristranskost zunanjih revizorjev, zlasti s pregledom skladnosti revizijskega podjetja z ustreznimi usmeritvami v zvezi s kroženjem revizijskih partnerjev, z ravnijo prispevkov, ki jih plačuje, in z drugimi s tem povezanimi regulativnimi zahtevami;

| — | Nadzirati naravo in obseg nerevizijskih storitev, med drugim tako, da zunanji revizor razkrije vse prispevke, ki jih je revizijskemu podjetju in omrežju plačala družba in njena skupina, z namenom preprečevanja nastajanja vseh bistvenih navzkrižij interesov. Komisija bi morala določiti in uporabljati uradno politiko, ki v skladu z načeli in smernicami iz Priporočila Komisije 2002/590/ES (2), določa vrsto nerevizijskih storitev, ki so (a) izključene, (b) dovoljene po pregledu, ki ga opravi komisija in (c) dovoljene brez mnenja komisije; |
| --- | --- |

—

Nadzirati naravo in obseg nerevizijskih storitev, med drugim tako, da zunanji revizor razkrije vse prispevke, ki jih je revizijskemu podjetju in omrežju plačala družba in njena skupina, z namenom preprečevanja nastajanja vseh bistvenih navzkrižij interesov. Komisija bi morala določiti in uporabljati uradno politiko, ki v skladu z načeli in smernicami iz Priporočila Komisije 2002/590/ES (2), določa vrsto nerevizijskih storitev, ki so (a) izključene, (b) dovoljene po pregledu, ki ga opravi komisija in (c) dovoljene brez mnenja komisije;

| — | Pregledati učinkovitost procesa zunanje revizije in odziv vodstva na priporočila, ki so opisana v poročilu o upravljanju zunanjega revizorja; |
| --- | --- |

—

Pregledati učinkovitost procesa zunanje revizije in odziv vodstva na priporočila, ki so opisana v poročilu o upravljanju zunanjega revizorja;

| — | Preučiti vprašanja, ki povzročajo kakršen koli odstop zunanjega revizorja, in oblikovati priporočila glede kakršnih koli potrebnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

Preučiti vprašanja, ki povzročajo kakršen koli odstop zunanjega revizorja, in oblikovati priporočila glede kakršnih koli potrebnih ukrepov.

4.3   Delovanje

| 1. | Družba bi morala na trajni in pravočasni podlagi omogočiti uvodni program za usposabljanje novih članov revizijske komisije ter nadaljnja ustrezna usposabljanja. Vsem članom komisije bi morale biti posredovane predvsem vse informacije v zvezi z določenimi računovodskimi, finančnimi in operativnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

1.

Družba bi morala na trajni in pravočasni podlagi omogočiti uvodni program za usposabljanje novih članov revizijske komisije ter nadaljnja ustrezna usposabljanja. Vsem članom komisije bi morale biti posredovane predvsem vse informacije v zvezi z določenimi računovodskimi, finančnimi in operativnimi značilnostmi.

| 2. | Vodstvo bi moralo revizijsko komisijo obvestiti o uporabljenih metodah za obračunavanje pomembnih in nenavadnih transakcij, če je pri računovodski obravnavi na voljo več različnih pristopov. Pri tem mora biti posebna pozornost namenjena obstoju in utemeljevanju vseh dejavnosti, ki jih je družba opravila v eksteritorialnih središčih, in/ali s specialnimi vozili. |
| --- | --- |

2.

Vodstvo bi moralo revizijsko komisijo obvestiti o uporabljenih metodah za obračunavanje pomembnih in nenavadnih transakcij, če je pri računovodski obravnavi na voljo več različnih pristopov. Pri tem mora biti posebna pozornost namenjena obstoju in utemeljevanju vseh dejavnosti, ki jih je družba opravila v eksteritorialnih središčih, in/ali s specialnimi vozili.

| 3. | Revizijska komisija se odloči, če in kdaj bi se morali glavni izvršni direktor ali predsednik uprave, glavni finančni direktor (ali višji uslužbenci, odgovorni za finančne, računovodske in blagajniške zadeve), notranji revizor in zunanji revizor udeležiti sestankov revizijske komisije. Komisija bi morala biti upravičena, da se brez prisotnosti izvršnega direktorja ali člana uprave sestane s katero koli osebo, če tako želi. |
| --- | --- |

3.

Revizijska komisija se odloči, če in kdaj bi se morali glavni izvršni direktor ali predsednik uprave, glavni finančni direktor (ali višji uslužbenci, odgovorni za finančne, računovodske in blagajniške zadeve), notranji revizor in zunanji revizor udeležiti sestankov revizijske komisije. Komisija bi morala biti upravičena, da se brez prisotnosti izvršnega direktorja ali člana uprave sestane s katero koli osebo, če tako želi.

| 4. | Notranji in zunanji revizorji bi morali poleg ohranjanja učinkovitega delovnega odnosa z vodstvom imeti zagotovljen tudi prost dostop do upravnega odbora ali nadzornega sveta. V ta namen bi morala revizijska komisija delovati kot glavna točka stika med notranjimi in zunanjimi revizorji. |
| --- | --- |

4.

Notranji in zunanji revizorji bi morali poleg ohranjanja učinkovitega delovnega odnosa z vodstvom imeti zagotovljen tudi prost dostop do upravnega odbora ali nadzornega sveta. V ta namen bi morala revizijska komisija delovati kot glavna točka stika med notranjimi in zunanjimi revizorji.

| 5. | Revizijska komisija bi morala biti obveščena o delovnem programu notranjega revizorja in prejemati revizijska poročila ali redne povzetke. |
| --- | --- |

5.

Revizijska komisija bi morala biti obveščena o delovnem programu notranjega revizorja in prejemati revizijska poročila ali redne povzetke.

| 6. | Revizijska komisija bi morala biti obveščena o delovnem programu zunanjega revizorja in prejeti poročilo zunanjega revizorja, v katerem so opisani vsi odnosi med neodvisnim revizorjem, družbo in njeno skupino. Komisija bi morala prejeti pravočasne informacije o vseh vprašanjih, ki izhajajo iz revizije. |
| --- | --- |

6.

Revizijska komisija bi morala biti obveščena o delovnem programu zunanjega revizorja in prejeti poročilo zunanjega revizorja, v katerem so opisani vsi odnosi med neodvisnim revizorjem, družbo in njeno skupino. Komisija bi morala prejeti pravočasne informacije o vseh vprašanjih, ki izhajajo iz revizije.

| 7. | Revizijska komisija bi morala imeti možnost, da pridobi nasvet in pomoč od zunanjih pravnih, računovodskih ali drugih svetovalcev, če meni, da je to potrebno za izvajanje njenih nalog, prav tako pa bi morala v ta namen od družbe prejeti ustrezno denarno podporo. |
| --- | --- |

7.

Revizijska komisija bi morala imeti možnost, da pridobi nasvet in pomoč od zunanjih pravnih, računovodskih ali drugih svetovalcev, če meni, da je to potrebno za izvajanje njenih nalog, prav tako pa bi morala v ta namen od družbe prejeti ustrezno denarno podporo.

| 8. | Revizijska komisija bi morala pregledati proces, s pomočjo katerega družba ravna v skladu z veljavnimi določbami o možnosti zaposlenih, da s pritožbami ali s pomočjo anonimnih vlog, ki so običajno naslovljene na neodvisnega direktorja naznanijo domnevne pomembne nepravilnosti v družbi, poleg tega pa bi morala komisija zagotoviti obstoj postopkov za ustrezno in neodvisno preiskavo takšnih zadev ter za njihovo ustrezno spremljanje. |
| --- | --- |

8.

Revizijska komisija bi morala pregledati proces, s pomočjo katerega družba ravna v skladu z veljavnimi določbami o možnosti zaposlenih, da s pritožbami ali s pomočjo anonimnih vlog, ki so običajno naslovljene na neodvisnega direktorja naznanijo domnevne pomembne nepravilnosti v družbi, poleg tega pa bi morala komisija zagotoviti obstoj postopkov za ustrezno in neodvisno preiskavo takšnih zadev ter za njihovo ustrezno spremljanje.

| 9. | Revizijska komisija bi morala upravnemu odboru ali nadzornemu svetu poročati o svojih dejavnostih vsaj enkrat na šest mesecev, v času odobritve letnih in polletnih poročil. |
| --- | --- |

9.

Revizijska komisija bi morala upravnemu odboru ali nadzornemu svetu poročati o svojih dejavnostih vsaj enkrat na šest mesecev, v času odobritve letnih in polletnih poročil.

---

(1)  Če delničarji komisiji za imenovanje oblikujejo predloge v odločitev, slednja pa se odloči, da teh kandidatov ne bo predlagala v odobritev upravnemu odboru ali nadzornemu svetu, to ne pomeni, da delničarji istega kandidata ne morejo predlagati neposredno na splošnem sestanku, ko imajo pravico, da v zvezi s tem predložijo osnutke ustreznih sklepov v skladu z nacionalno zakonodajo.

(2)  UL L 191, 19.7.2002, str. 22.

---

PRILOGA II

Profil neodvisnih neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta

| 1. | Vseh stvari, ki ogrožajo neodvisnost direktorjev, ni mogoče našteti; odnosi ali okoliščine, ki so pri tem ugotavljanju pomembne, se lahko v različnih državah članicah in družbah do določene mere razlikujejo, tekom določenega časa pa v tem pogledu lahko razvije najboljša praksa. Kljub temu obstaja določeno število situacij, ki se pogosto štejejo za pomembne kot pomoč upravnemu odboru ali nadzornemu svetu pri odločitvi, ali je neizvršni direktor ali član nadzornega sveta neodvisen, čeprav je splošno znano, da bi moralo ocenjevanje neodvisnosti vsakega posameznega direktorja temeljiti bolj na vsebini kot na obliki. Glede na navedeno jena nacionalnem nivoju treba sprejeti določeno številno meril, ki naj jih uporablja upravni odbor ali nadzorni svet. Takšna merila, ki bi morala biti prilagojena nacionalnim razmeram, bi morala temeljiti na ustreznem upoštevanju vsaj naslednjih situacij:






  (a) | Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti izvršni direktorji ali člani uprave družbe ali povezane družbe, in ne bi smeli biti na takšnem položaju v zadnjih petih letih; |
| --- | --- | --- |

1.

Vseh stvari, ki ogrožajo neodvisnost direktorjev, ni mogoče našteti; odnosi ali okoliščine, ki so pri tem ugotavljanju pomembne, se lahko v različnih državah članicah in družbah do določene mere razlikujejo, tekom določenega časa pa v tem pogledu lahko razvije najboljša praksa. Kljub temu obstaja določeno število situacij, ki se pogosto štejejo za pomembne kot pomoč upravnemu odboru ali nadzornemu svetu pri odločitvi, ali je neizvršni direktor ali član nadzornega sveta neodvisen, čeprav je splošno znano, da bi moralo ocenjevanje neodvisnosti vsakega posameznega direktorja temeljiti bolj na vsebini kot na obliki. Glede na navedeno jena nacionalnem nivoju treba sprejeti določeno številno meril, ki naj jih uporablja upravni odbor ali nadzorni svet. Takšna merila, ki bi morala biti prilagojena nacionalnim razmeram, bi morala temeljiti na ustreznem upoštevanju vsaj naslednjih situacij:

(a)

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti izvršni direktorji ali člani uprave družbe ali povezane družbe, in ne bi smeli biti na takšnem položaju v zadnjih petih letih;

| (b) | Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti zaposleni v družbi ali povezani družbi, in ne bi smeli biti na takšnem položaju v zadnjih treh letih, razen v primeru, če neizvršni direktor ali član nadzornega sveta ni višji kader in je bil izvoljen v upravni odbor ali nadzorni svet v okviru sistema delavskega predstavništva, ki ga priznava zakon, in hkrati zagotavlja ustrezno zaščite pred nezakonitim odpustom ter drugimi oblikami nepravičnega ravnanja; |
| --- | --- |

(b)

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti zaposleni v družbi ali povezani družbi, in ne bi smeli biti na takšnem položaju v zadnjih treh letih, razen v primeru, če neizvršni direktor ali član nadzornega sveta ni višji kader in je bil izvoljen v upravni odbor ali nadzorni svet v okviru sistema delavskega predstavništva, ki ga priznava zakon, in hkrati zagotavlja ustrezno zaščite pred nezakonitim odpustom ter drugimi oblikami nepravičnega ravnanja;

| (c) | Neizvršni direktor ali član nadzornega sveta ne bi smel prejemati in ne bi bil smel prejemali večjih dodatnih prejemkov iz družbe ali povezane družbe, razen plačila, ki ga dobi kot neizvršni direktor ali član nadzornega sveta. Pod takšne dodatne prejemke se štejejo predvsem kakršna koli udeležba pri delniških opcijah ali kakršnih koli drugih plačnih shemah, povezanih z uspešnostjo; ti prejemki ne pokrivajo nesprejemljivih zneskov nadomestil v okviru shem upokojevanja (vključno z odloženim nadomestilom) za prejšnje storitve v družbi (pod pogojem, da takšno nadomestilo ni na noben način odvisno od nadaljevanja dela); |
| --- | --- |

(c)

Neizvršni direktor ali član nadzornega sveta ne bi smel prejemati in ne bi bil smel prejemali večjih dodatnih prejemkov iz družbe ali povezane družbe, razen plačila, ki ga dobi kot neizvršni direktor ali član nadzornega sveta. Pod takšne dodatne prejemke se štejejo predvsem kakršna koli udeležba pri delniških opcijah ali kakršnih koli drugih plačnih shemah, povezanih z uspešnostjo; ti prejemki ne pokrivajo nesprejemljivih zneskov nadomestil v okviru shem upokojevanja (vključno z odloženim nadomestilom) za prejšnje storitve v družbi (pod pogojem, da takšno nadomestilo ni na noben način odvisno od nadaljevanja dela);

| (d) | Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli na noben način biti ali zastopati večinske delničarje (nadzor se določi s sklicevanjem na primere iz člena 1(1) Direktive Sveta 83/349/EGS (1)); |
| --- | --- |

(d)

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli na noben način biti ali zastopati večinske delničarje (nadzor se določi s sklicevanjem na primere iz člena 1(1) Direktive Sveta 83/349/EGS (1));

| (e) | Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli imeti ali v zadnjem letu niso imeli pomembnih poslovnih stikov družbo ali povezano družbo, neposredno ali kot partnerji, delničarji, direktorji ali vodili delavci organa, ki ima tak odnos. Poslovni stiki vključujejo položaj pomembnega dobavitelja blaga ali storitev (vključno s finančnimi, pravnimi, svetovalnimi ali posvetovalnimi storitvami), položaj pomembne stranke in položaj organizacij, ki prejemajo večje prispevke od družbe ali od njene skupine; |
| --- | --- |

(e)

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli imeti ali v zadnjem letu niso imeli pomembnih poslovnih stikov družbo ali povezano družbo, neposredno ali kot partnerji, delničarji, direktorji ali vodili delavci organa, ki ima tak odnos. Poslovni stiki vključujejo položaj pomembnega dobavitelja blaga ali storitev (vključno s finančnimi, pravnimi, svetovalnimi ali posvetovalnimi storitvami), položaj pomembne stranke in položaj organizacij, ki prejemajo večje prispevke od družbe ali od njene skupine;

| (f) | Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti ali v zadnjih treh letih niso bili partnerji ali uslužbenci sedanjega ali nekdanjega zunanjega revizorja v družbi ali povezani družbi; |
| --- | --- |

(f)

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti ali v zadnjih treh letih niso bili partnerji ali uslužbenci sedanjega ali nekdanjega zunanjega revizorja v družbi ali povezani družbi;

| (g) | Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti izvršni direktorji ali člani uprave druge družbe, v katerem je izvršni direktor ali član uprave družbe neizvršni direktor ali član nadzornega sveta, prav tako pa prek sodelovanja v drugih družbah ali organih ne bi smeli biti kako drugače povezani z izvršnimi direktorji oz. člani uprave družbe; |
| --- | --- |

(g)

Neizvršni direktorji ali člani nadzornega sveta ne bi smeli biti izvršni direktorji ali člani uprave druge družbe, v katerem je izvršni direktor ali član uprave družbe neizvršni direktor ali član nadzornega sveta, prav tako pa prek sodelovanja v drugih družbah ali organih ne bi smeli biti kako drugače povezani z izvršnimi direktorji oz. člani uprave družbe;

| (h) | Neizvršni direktor ali člani nadzornega sveta ne bi smel biti v upravnem odboru ali nadzornem svetu več kot tri leta (ali več kot 12 let, kadar nacionalna zakonodaja za normalne pogoje določa zelo kratek čas); |
| --- | --- |

(h)

Neizvršni direktor ali člani nadzornega sveta ne bi smel biti v upravnem odboru ali nadzornem svetu več kot tri leta (ali več kot 12 let, kadar nacionalna zakonodaja za normalne pogoje določa zelo kratek čas);

| (i) | Ne bi smel biti bližnji družinski član izvršnega direktorja ali članov uprave ali oseb, ki so v položajih, omenjenih v točkah od (a) do (h). |
| --- | --- |

(i)

Ne bi smel biti bližnji družinski član izvršnega direktorja ali članov uprave ali oseb, ki so v položajih, omenjenih v točkah od (a) do (h).

| 2. | Neodvisni direktor se zavezuje: (a) da bo v vseh okoliščinah ohranil svojo neodvisnost pri analiziranju, odločanju in dejanjih, (b) da ne bo iskal in ne bo sprejel nobenih neupravičenih ugodnosti, ki bi lahko ogrozile njegovo neodvisnost, in (c) da bo jasno izrazil svoje nasprotovanje v primeru, ko bo menil, da bi odločitev upravnega odbora ali nadzornega sveta družbi lahko škodovala. Potem ko upravni odbor ali nadzorni svet sprejme odločitev o tem, kateri neodvisni neizvršni direktor ali član nadzornega sveta ima resne pridržke, mora le-ta posledično ustrezno ravnati. V primeru odstopa mora svoje razloge razložiti v pismu, naslovljenem na svet ali na revizijsko komisijo, in – če je to primerno – na katerikoli ustrezni organ zunaj družbe. |
| --- | --- |

2.

Neodvisni direktor se zavezuje: (a) da bo v vseh okoliščinah ohranil svojo neodvisnost pri analiziranju, odločanju in dejanjih, (b) da ne bo iskal in ne bo sprejel nobenih neupravičenih ugodnosti, ki bi lahko ogrozile njegovo neodvisnost, in (c) da bo jasno izrazil svoje nasprotovanje v primeru, ko bo menil, da bi odločitev upravnega odbora ali nadzornega sveta družbi lahko škodovala. Potem ko upravni odbor ali nadzorni svet sprejme odločitev o tem, kateri neodvisni neizvršni direktor ali član nadzornega sveta ima resne pridržke, mora le-ta posledično ustrezno ravnati. V primeru odstopa mora svoje razloge razložiti v pismu, naslovljenem na svet ali na revizijsko komisijo, in – če je to primerno – na katerikoli ustrezni organ zunaj družbe.

---

(1)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2003/51 (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

---